mot · G5021587 · 1981-01-01 00:00:00 — Därför, och i en strävan att åstadkomma ökad valfrihet, måste utbyggnaden av den kommunala barnomsorgen fortsätta. Det är också angeläget att antalet fritidshemsplatser kan byggas ut så att omsorgen om de yngre skolbarnen kan bli till fyllest. I ett trängt ekonomiskt läge såväl för kommunerna som för staten framstår de som allt angelägnare att de medel som satsas bl. a. på barnomsorgen verkligen används på bästa och mest effektiva sätt. Kostnaderna för barnomsorgsutbyggnaden har ökat mycket kraftigt och detta har i sin tur påverkat kommunernas möjligheter att möta behovet av daghems- och fritidshemsplatser. Också det statliga regelsystemet för statsbidrag kan i vissa fall ha verkat kostnadsdrivande. Inte minst av rättviseskäl gentemot dem som önskar, men ej erhåller daghemsplats, är det nödvändigt att befintlig och planerad barnomsorg utnyttjas bättre än vad som kan vara fallet . Ett betydande steg på vägen mot ett effektivare utnyttjande av befintliga resurser har tagits genom beslut om förenklade regler i statsbidragssystemet för barnomsorgen. I regeringens proposition, som i allt väsentligt tillstyrkte, angavs tre viktiga grundstenar. Möjligheter öppnas för alla barn att få del av en pedagogisk verksamhet inom förskolans ram. Besluten decentraliseras och reglerna förenklas. Genom detta beslut markeras alltså att alla förskolebarn har behov av en utvecklande pedagogisk verksamhet och att alla föräldrar har behov av stöd i sin fostrarroll. Vi vill i detta sammanhang understryka att det också är en rättvisefråga att barn som bor i kommuner med låg sysselsättning och litet behov av heltidsomsorg får del av det statliga stödet till barnomsorgen. har statsbidragen - som finansieras med arbetsgivaravgifter - i huvudsak kanaliserats till kommuner med hög sysselsättning. Arbetsmark nadsmässigt mindre gynnade kommuner har däremot fått vara med om att betala avgifter till barnomsorgen utan att kunna tillgodogöra sig statsbidrag. Vi ser denna breddning av statsbidragsunderlaget inte bara som en familjepolitisk åtgärd utan också motiverad av regionalpolitiska skäl och rättviseskäl. Inom den kommunala barnomsorgen bedrivs ett flertal olika försöksprojekt, med olika former och metoder för att förbättra barnomsorgen. Vi vill här understryka det angelägna i en ökad föräldramedverkan i och ansvar för barnomsorgen. Försök med åldersintegrerade daghem - s. k. utvidgade syskongrupper- har visat på positiva resultat. För glesbygdskommuner eller i områden med få barn är daghem med utvidgade syskongrupper en lämplig organisationsform. Det s. k. - mångsidigt användbara förskolor och daghem - kan också vara stimulerande för barn och personal och bidra till ökade kontakter mellan barn och vuxna. Det är dock angeläget att slå fast att nya och kanske okonventionella lösningar alltid måste vara av god kvalitet när det gäller omsorgens innehåll. Såväl för barnens bästa som av samhällsekonomiska skäl är det viktigt att satsa på små enheter nära bostaden. Barn och föräldrar slipper långa resor. Barnomsorg i den egna närmiljön gör också att barnen får en fastare förankring i sin hembygd och kan etablera kontakter. Skall barnomsorgen kunna ordnas i närmiljön, krävs att man bygger små och lokalt utspridda daghem, lägenhetsdaghem och tar till vara möjligheterna att ordna familjedaghem när sådana efterfrågas. I takt med att befolkningsstrukturen ändras, kan lokalernas utnyttjande varieras. Allt fler föräldrar, såväl de som redan har barnomsorg, som de som befinner sig i barnomsorgskön, efterfrågar deltidsplatser. Av SCB:s genomförda undersökning framgår att av föräldrarna efterfrågar omsorg med . Allt fler föräldrar väljer alltså att förkorta sin arbetstid då barnen är små. Detta är en tillfredsställande utveckling. Alltför långa vistelsetider på daghem är tröttande för framför allt de mindre barnen. De har svårt att tillgodogöra sig verksamheten i barngruppen, och utrymmet för samvaro och kontakter med föräldrarna blir mycket litet. Långa arbetsdagar och arbetsresor sliter också mycket hårt på föräldrarna och på gemenskapen inom familjen. Enligt vår mening fyller familjedaghemmen en viktig funktion i samhällets barnomsorg och är ett värdefullt komplement till daghem och fritidshem. På mindre orter och i glesbygder, där det inte finns underlag för daghem, är familjedaghem ofta det enda möjliga sättet att få en god omsorg nära hemmet. För många barn är familjedaghemmet att föredra framför vistelse i en stor barngrupp. Kommunerna bör därför i sina barnomsorgsprogram inräkna familjedaghemsplatser som ett fullgott alternativ till daghem. beslut innebär att den öppna förskolans verksamhet likställs med övrig barnomsorg när det gäller statsbidrag. Detta är en välkommen åtgärd. Den öppna förskolans idé bygger på att barn och vuxna tillsammans skall utföra olika aktiviteter och sysslor. Barnen skall således delta tillsammans med vuxna i de olika aktiviteterna. Den öppna förskolan är också betydelsefull när det gäller att skapa ökad kontakt mellan dagbarnvårdare och förskoleverksamheten i övrigt och ge dagbarnvårdarna ökat stöd i deras omsorgsroll. I detta sammanhang vill vi understryka vikten av en ökad samverkan mellan kommunernas olika former av barnomsorg och hemmaföräldrarna. Detta har prövats på försök i ett antal kommuner och visat på positiva effekter bl. a. när det gäller ökade kontakter och föreståelse men också ett ökat samnyttjande av lokaler och lekmaterial. Diskussioner kring handikapp, barns utveckling och fostran, information om pedagogiskt utvecklingsarbete är exempel på aktiviteter där en ökad samverkan meilan daghem, familjedaghem och hemmaföräldrar skulle vara värdefull. Det är enligt vår mening angeläget att öka samarbetet också med angränsande verksamheter som skola, socialvård, barnhälsovård och psykisk barna- och ungdomsvård. Att vara förälder innebär ett stort ansvar. Föräldrarollen inrymmer många glädjeämnen men också problem av skiftande art. I ett samhälle som så snabbt förändras och där man på grund av befolkningsomflyttningen inte har samma direkta stöd som förr från den äldre generationen, upplever många föräldrar osäkerhet. Alla föräldrar bör få stöd i sitt föräldraskap och kunna ha inflytande över sin egen och barnens situation. Alla barn och ungdomar bör förberedas för sin vuxenroll och eventuella föräldraroll. Inom föräldrautbildningens ram kan föräldrar stötta varandra och knyta kontakter med människor i samma situation. Det är viktigt att man kan nå båda föräldrarna. Efter hand som barnen blir äldre och utvecklar individuella särdrag kommer föräldrarna att ställas inför nya frågor och nya problem som kräver sin lösning. Det är därför viktigt att föräldrautbildningen utformas så att man kan få del av den fortlöpande under barnets uppväxttid. Kontakterna mellan förskola, skola och föräldrar är en viktig bas att arbeta utifrån när det gäller att skapa goda och trygga relationer mellan barn och föräldrar. All föräldrautbildning bör också grundas på insikten om att även vuxna har ett stimulerande utbyte av samvaro med barn i alla åldrar. Det finns anledning att i detta sammanhang betona landstingens roll och ansvar när det gäller att förverkliga beslut om föräldrautbildningen. Med stöd av ovanstående hemställer vi* 1. att ger regeringen till känna vad som anförts beträffande uppdrag till att på grundval av SCB:s statistik och intervjuundersökningar om födelsetalens utveckling och orsaker göra en analys av och föreslå åtgärder i riktning mot ett barnvänligare samhälle, 2. att hos regeringen hemställer att en översyn görs som belyser de fördelningspolitiska effekterna i det familjepolitiska stödsystemet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande barnbidragets utveckling, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande flerbarnsstöd för studerande ungdomar i åldern , *Se även motion 1981/82:1588. 5. att hos regeringen begär att möjligheterna prövas att utvidga flerbarnstillägget så att redan tredje barnet omfattas av ett extra halvt barnbidrag. () () () () () ()