ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G402535 · 1981-01-21 00:00:00 — av m. fl. om läkarförsörjningen i glesbygd lade hälso- och sjukvårdsutredningen (HSU) fram sitt betänkande Mål och medel för hälso- sjukvården. I betänkandet slogs fast att alla medborgare skall ha rätt till sjukvård på lika villkor var man än är bosatt i landet. Förutsättningen härför är bland annat att man kan åstadkomma en annan fördelning av läkarresurserna än vad som är fallet. Under den omfattande remissbehandlingen som är avslutad har detta kraftigt strukits under av framför allt sjukvårdshuvudmännen. Denna obalans då det gäller tillgången på läkare särskilt i skogslänen är mycket allvarlig. Landstingen inrättar tjänster, men vid deras utannonsering visar det sig ofta att ingen söker de ledigförklarade tjänsterna. För att kunna lösa läkarfrågan i de mest besvärliga områdena i vårt land söker landstingen i olika avseenden få läkare till de vakanta tjänsterna genom olika erbjudanden i fråga om bostadsförmåner etc. Vad det innerst handlar om är solidaritet. Vi måste till exempel få till stånd en mera solidarisk läkarförsöijning ute i landet. Vi kan inte längre tolerera den snedfördelning som råder. Så länge ojämlikheten består måste vi från glesbygds- och skogslänen ständigt återkomma och ställa krav. Landstingen, som enligt utredningens förslag skall ha ett totalansvar för all hälso- och sjukvård, måste alltid sträva efter att alla medborgare, även de som bor och verkar i glesbygd, skall få sin vård. Vi har rätt att ställa frågan: Vart i all världen tar alla utbildade läkare vägen? Inte kommer de till oss i skogslänen utan ett hårt påtryckningsarbete från driftsledning och direktioner. har det varit så att vi från skogslänen ständigt fått stå och klappa på porten vid utbildningsorterna och vädja om läkare. Det kan inte accepteras att glesbygdernas befolkning får sämre sjukvård beroende på en snedfördelning av tillgängliga och framtida vårdsresurser. Det är därför angeläget att det beslut som fattade vid sin kongress 1979 omsätts i praktisk handling. Beslutet syftade till att läkare i fortsättningen skall finnas där patienterna främst behöver dem. Detta bör givetvis gälla alla personalkategorier inom vårdsektorn. Med hänvisning till vad sorn ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att vid utformning av en ny sjukvårdslagstiftning en god läkartillgång säkras över hela landet. () () () () () ()
mot · G402536 · 1981-01-22 00:00:00 — av m. fl. om översyn av bestämmelserna om placering av invandrarbarn i fosterhem När invandrarbarn skall placeras i fosterhem sker det oftast i svenska hem, vilket anses olämpligt av språkliga och sociala skäl. Vi anser att barnen i första hand bör placeras i fosterhem av barnens egen nationalitet. Anledningen till omhändertagandet kan bero på att barnen och föräldrarna har helft svåra omställningsproblem. Då inte barnen kan tala eller förstå fosterföräldrarnas språk uppstår stora sociala problem för båda familjerna. Barnen bör i första hand placeras i fosterhem där man talar barnens modersmål. Annars kan återplaceringen i föräldrahemmet bli ännu svårare än för svenska barn som omhändertagits. Det krävs insatser från kommunernas sida för att få fram familjehem bland invandrarfamiljer och för att utbilda personal med invandrarbakgrund. Om inte detta skulle gå att ordna måste invandrarfamiljerna få stöd och hjälp av de sociala myndigheterna så att barnen kan vistas i sina egna hem. Det är av stor vikt att dessa regler som gäller ses över. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av gällande bestämmelser vid placering av invandrarbarn i fosterhem. () () () P. O. ()
mot · G402537 · 1981-01-21 00:00:00 — Motion 1980/81:537 om vidgat tillämpningsområde för lagen om förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården Mot bakgrund av medicinalansvarskommitténs betänkande (SOU 1978:29) Hälso- och sjukvårdspersonalen och regeringens proposition 1978/79: 220 om samhällets tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. samt socialutskottets betänkande (1979/80:16) i samma ärende fattade beslut om en ny lag om förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården, som trädde i kraft och gäller till utgången av 1985. Denna lag innebär en modifiering av det system med patientombudsman som bl. a. i fungerat utmärkt såsom en klagomur för patienter som av olika anledningar anser sig missförstådda eller felbehandlade av läkare eller myndighet. Lagen gäller endast för den sjukvård som en landstingskommun och en kommun ombesöijer. Det anges uttryckligen att den ej gäller statlig sjukvård. Denna bestämmelse i lagen har utlöst en tolkningstvist vid i , som ju är ett statligt sjukhus och som alltså enligt lagen uttryckligen icke skall omfattas av den. Det är enligt min mening orimligt att de många patienter från fem olika landsting som vårdas på inte skall ha möjligheter att anlita förtroendenämnden och patientombudsmannen på samma sätt som de patienter som vårdas på sjukvårdsinrättningar inom hemlandstingen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om ändring i lagen om förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården så att den omfattar också den statliga sjukvården.
mot · G402538 · 1981-01-21 00:00:00 — Motion 1980/81: 538 av och om en ny abortlagstiftning Enligt gällande abortlag får abort före utgången av 12:e havandeskapsveckan avgöras av kvinnan själv, om åtgärden inte skulle medföra allvarlig fara för henne själv. För att få abort mellan 12:e och krävs en särskild kuratorsutredning. För att ta ställning till när och om abort skall få utföras måste man först ta ställning till när livet böljar och från vilken tidpunkt som barnet skall ha rättsskydd. Få torde väl kunna bestrida att livet börjar därmed att ägget blir befruktat. Men det är också orimligt att säga att det befruktade ägget (livet) skall skyddas från den tidpunkten. Fostret kan inte tillförsäkras rättsskydd förrän man vet att fostret existerar. Men från den tidpunkten detta med säkerhet kan konstateras så måste ockå fostret ha fullt rättsskydd. Utifrån denna grundläggande uppfattning måste sedan ställning tas till i vilka fall man skall ha rätt att göra avsteg från principen om fullt rättsskydd och alltså tillåta abort. En ny abortlag bör föreläggas . Den bör utgå från principen att alla barn skall skyddas från den tidpunkt då man känner deras existens. Undantag skall endast kunna göras p.g.a. vissa avgränsande skäl. Till exempel att moderns liv eller hälsa är i allvarlig fara, om man vet att barnet är allvarligt sjukt eller skadat, vid våldtäkt etc. I en sådan ny abortlag måste också ingå att barnets fader, om denne är känd, måste få säga sin mening och, när det gäller omyndiga, även föräldrarna. En utredning om barnets rätt till liv måste tillsättas för att snabbt utarbeta förslag till lag enligt ovanstående principer. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att en utredning tillsätts för att snabbt arbeta fram förslag till en ny abortlagstiftning som tar hänsyn till barnets rätt till liv. () () 1 1980/81. 3 sam!.
mot · G402540 · 1981-01-21 00:00:00 — av i Kumla m. fl. om utbyggnad av lokalradions sändarnät I budgetpropositionen anmäler statsrådet som sin åsikt att en utbyggnad av nya FM-nät inte bör genomföras förrän efter 1988/89. Lokalradions utvecklingsplan vad gäller sändningar över delar av lokalradioområden förutsätter ett nytt sändarnät. Detta gäller i synnerhet utvecklingen i storstadsområdena. , och samt . Utvecklingen i dessa områden bygger på decentraliserade sändningar för att bryta storkommunens dominans framför allt beträffande kommunbevakningen. Det är också dessa stationer som framför allt behöver ökat sändningsutrymme, för t. ex. minoritetsspråk och för att få sändningstiden bättre anpassad till levnadsvanorna. En ökad flexibilitet i sändningstiderna är ett behov inom samtliga lokalradioområden. Kvällssändningar behövs för att kunna följa länets händelserunder : förvaltningars sammanträden, möten, evenemang, kulturliv och folkrörelseaktiviteter. För att uppnå balans i den utveckling som förutsätts för lokalradion är det därför nödvändigt att efter det att internationella frekvensfördelningsbeslut fattas en successiv utbyggnad av ett nytt sändarnät får påböijas i den omfattning som resurser kan ställas till förfogande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av att den successiva utbyggnaden av lokalradions sändarnät påböijas. () i Kumla () () () () HANS () i () () () ()
mot · G402541 · 1981-01-21 00:00:00 — Motion 1980/81:541 av m. fl. om permanentning av landsarkivets registreringsbas i Inom läns inland råder en svår sysselsättningssituation. Även om mycket aktiva insatser gjorts för att tillföra sysselsättningstillfällen inom exempelvis småindustri och skogsvård har utvecklingsbilden varit starkt negativ. En positiv sak har emellertid skett i ett mycket starkt negativt inlandsområde. nämligen Ramseleområdet, där den offentliga sektorn på ett föredömligt sätt visat på en mycket positiv utvecklingslinje. Vi tänker här på initiativet till att skapa en landsarkivets registreringsbas i . Man kan säga att detta är en liten servicecentral som gör en utomordentlig insats inom specialområdet och erbjuder en eljest nära nog omöjlig sysselsättningstillgång för inte minst den stora gruppen kvinnliga arbetssökande i inlandet. Vid registreringsbasen, som sysselsätter ett tjugotal personer, sker mycket angelägna arbetsinsatser. Där registeras äldre handskrivet källmaterial och där sker erforderliga utdrag. Det kan gälla källmaterial av både lokalhistorisk och genealogisk karaktär. Med detta får registreringsbasen en viktig betydelse bl. a. inom forskningen. Samarbetet med , bl. , sker härvid på ett positivt och lovande sätt. För landsarkivets del, med sitt ansvarsområde som spänner över nästan hela , är tillgången till registreringsbasen utomordentligt viktig. har också uttalat att basen utför ett för arkivväsendet och forskningen viktigt arbete och att landsarkivet har möjlighet att under överskådlig framtid förse basen med meningsfulla och angelägna arbetsuppgifter. I landsarkivets årsberättelse karaktäriserar man registreringsbasens verksamhet som mycket framgångsrik. Den har medfört att arkivbeståndet av register, som utgör viktiga och rationella inkörsportar till arkivmaterialet, kunnat utbyggas på ett mycket värdefullt sätt. Det finns sålunda såväl klara sysselsättningsmässiga som uppenbara fackmässiga skäl för att ge registreringsbasen i en fast och långsiktig organisation. En långsiktig planering av arbetet är angelägen. På samma sätt som skett beträffande andra liknande serviceorgan på den offentliga sektorn vill vi hävda att tiden nu är mogen för att skapa en permanent förankring av registreringsbasen i . Under hänvisning till det anförda får vi därför hemställa att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att landsarkivets registreringsbas i ges en permanent organisation. () () BO () ()
mot · G402543 · 1981-01-20 00:00:00 — 1980/81: 543 av Per m. fl. om gränsdragningen mellan amatöridrott och professionell idrott Många av idrottsvärldens problem har ett ursprung i en föråldrad syn på gränsen mellan amatörer och professionella och på ett försök till uppdelning av dessa kategorier. Inom vissa idrottsgrenar saknas en sådan indelning medan andra tillämpar en gränsdragning som ur allmän synpunkt är både svårförståelig och ohållbar. Betecknande är att idrottsrörelsen själv accepterar olika konstruktioner som är avsedda att kringgå eller urholka reglerna när det gäller att skilja mellan amatörer och proffs. De nationella reglerna har oftast en samordning med motsvarande internationella. Detta komplicerar givetvis införandet av en ny syn. Detta får dock inte hindra att i de olika sammanhang då det är fråga om landets uppfattning verkar för en sådan ordning som innebär att någon diskriminering icke skall få förekomma med hänsyn till uppdelning i en kategori amatörer respektive professionella. Regeringen har också att ta nödvändiga initiativ för att de inom landet gällande reglerna och författningarna ändras så att de står i samklang med denna uppfattning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen föreslagits beträffande regler m.m. för amatörer och professionella inom idrotten. P. O. () () ()
mot · G402546 · 1981-01-21 00:00:00 — av m. fl. om statsbidrag till konsumentkooperationens studieverksamhet De konsumentkooperativa organisationerna HSB, KF, OK och har tillsammans över 3 miljoner medlemmar inom drygt 4000 olika föreningsenheter. Inom organisationerna finns över 50000 medlemmar som är förtroendevalda på olika nivåer och som har det direkta ansvaret för föreningarnas skötsel och förvaltning. För de konsumentkooperativa organisationerna med deras demokratiska arbetsformer har utbildningsfrågorna en central betydelse. Det är viktigt att medlemmarna ges information om organisationens verksamhet och om skötseln och förvaltningen av den egna föreningen och att de på olika sätt stimuleras att aktivt delta i organisationens verksamhet. De förtroendevalda, som är medlemmarnas ombud, har att bestämma målen för verksamheten och fastlägga vilka medel som skall användas i densamma. De måste ha en god utbildning för de speciella funktioner de har i olika organisationsled. För de konsumentkooperativa organisationerna har det alltid varit av största vikt att varje medlem kan erhålla en sådan utbildning att han eller hon har möjlighet att åta sig uppdrag i organisationen. De ovan nämnda organisationerna har därför bedrivit en omfattande studie- och utbildningsverksamhet. Både KF och HSB har egna skolor, Något statsbidrag utgår f. n. inte för de konsumentkooperativa organisationernas centrala kursverksamhet för medlemmar och förtroendevalda. Enligt vår mening utgör de konsumentkooperativa organisationernas utbildningsverksamhet ett viktigt led i en allmän strävan att demokratisera samhälle och näringsliv. /71 utgår statsbidrag till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet samt till bl.a. Yrkesfiskarnas riksorganisation. Det bidrag som vi nu föreslår skall utgå till de konsumentkooperativa organisationernas centrala kursverksamhet menar vi bör få samma utformning som stödet till löntagarorganisationerna m.fl. för motsvarande verksamhet. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar anhålla att regeringen framlägger förslag om statsbidrag till de konsumentkooperativa organisationernas kursverksamhet. Nr 546 -551 () () () ()
mot · G402547 · 1981-01-21 00:00:00 — Motion 1980/81:547 om analys av viss statistik för olika lärarkategorier I flera skolor i råder en allvarlig brist på behöriga lärare. På många platser nödgas man klara undervisningen i med mycket stor andel obehöriga lärare. Även om många av dessa gör goda insatser är det naturligtvis nödvändigt att sträva efter att lärarna i utbildningssystemet skall ha den utbildning behörighetskraven anger. I proposition 1980/81: 100 bil. 12 redovisas nedanstående siffror för ett antal lärarkategorier. De faktorer som anges har följande innebörd. Examinationsfrekvensen utgör ett mått på andelen antagna till en utbildningslinje som genomgått utbildningen och erhållit utbildningsbevis. Lärarbenägenheten avser den andel av en examensomgång som tagit anställning som lärare inom skolväsendet. Aktivitetsgraden avser den genomsnittliga tjänstgöringen i procent av en heltidstjänst. Andel verksamma lärare av en antagningsomgång uttryckt i heltidstjänstgöring (Procent) Barnavårdslärare (lärare 11, 146) Gymnastiklärare (lärare 5, 149) Hemspråkslärare (lärare 22) Hushållslärare (lärare 10) Lågstadielärare (lärare 1) Mellanstadielärare (lärare 2) Musiklärare (lärare 6, 150) -65,0 38,7' Slöjdlärare (lärare 8, 176) Speciallärare (lärare 3) Speciallärare (lärare 4) Teckningslärare (lärare 7, 151) Lärare inom jord, skog och trädgård (lärare 130, 140, 147, 148, 163) 1 Tjänstgöring i musikskola ej inräknad. Flera av siffrorna ger anledning till frågor. Varför är t. ex. examinationsfrekvensen så låg som för hemspråkslärare och för mellanstadielärare? Vad är anledningen till att de hoppar av? Varför är lärarbenägenheten så låg som hos de examinerade teckningslärarna, och varför är så få som av dem verksamma som lärare? 1 budgetpropositionen uppmärksammas siffrorna för musiklärarna, och föredraganden aviserar ett specialstudium av dem. Som nämnts är emellertid flera av siffrorna anmärkningsvärda, och en analys av hela materialet borde göras. Ökade kunskaper om de bakomliggande faktorerna kan dels ge information om behov av förändring av viss utbildning, dels ge ett bättre underlag för lärarprognoser. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller om en analys av den angivna statistiken för olika lärarkategorier.
mot · G402548 · 1981-01-21 00:00:00 — om förbättrad utbildning inom den tekniska sektorn för syo-konsulenter och yrkesvägledare Ett modernt industrisamhälle har en arbetsmarknad som innehåller en mängd olika yrken av skiftande slag. Människor som står i begrepp att välja utbildning känner sig naturligt nog villrådiga och kan omöjligt överblicka alla yrkessektorer. Syo-konsulenter och yrkesvägledare har därför kommit att spela en nyckelroll för både ungdomars och vuxnas yrkesval. Undersökningar visar att i genomsnitt av syo-konsulenterna och yrkesvägledarna är kvinnor med i huvudsak humanistisk eller beteendevetenskaplig utbildningsbakgrund. De har alltså sämre kunskaper om och erfarenheter från den tekniska sektorn än om andra yrkessektorer. Det finns också analyser som visar att man inte lyckats intressera flickor och kvinnor för tekniska yrken i större utsträckning än tidigare och att pojkar mer och mer söker sig till andra utbildningar än de tekniska. Detta har uppmärksammats i den nya läroplanen, Lgr 80, som anger att tekniska inslag skall finnas i undervisningen i orienteringsämnena på låg- och mellanstadierna. /83 är också teknik ett obligatoriskt ämne på högstadiet med 2 vt. Avsikten är också att klasslärarnas utbildning skall förstärkas i naturvetenskaplig och teknisk riktning. Det är uppenbart att syo-konsulenterna och yrkesvägledarna har brister i sin utbildning, när det gäller kunskaper om den tekniska sektorn. Det är svårt att på ett övertygande sätt bibringa presumtiva studerande uppfattningen att en teknisk utbildning är intressant och meningsfull när ens egna kunskaper på området är bristfälliga. Med tanke på den snabba utveckling som den tekniska sektorn genomgår är det viktigt att utbildningen om tekniska yrken för de nämnda yrkesgrupperna görs återkommande, så att kunskaperna alltid är aktuella och adekvata. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen hemställer om förslag till en förstärkning av syo-konsulenternas och yrkesvägledamas utbildning inom den tekniska sektorn.
mot · G402549 · 1981-01-22 00:00:00 — Motion 1980/81:549 om förläggning av högre fotografisk utbildning till I proposition 1980/81: 100, bilaga 12, s. 490, behandlas frågan om högre fotografutbildning. Behovet av en högre fotografutbildning är stort. Bilden har fått en allt större beji»dclse som uttrycksmedel och därmed ställs allt större krav på fotografens kunskaper, såväl tekniskt som hantverksmässigt, men i allt högre grad också på fotografens insikt om möjligheten att med bilden uttrycka, beskriva och förmedla information. Statsrådet biträder UHÄ:s förslag att inrätta en högre fotografisk utbildningslinje men anser att den skall förläggas till . Mycket talar för att är en bättre utbildningsort för den högre fotografiska utbildningen. När det gäller att bygga upp en ny utbildningslinje av den här karaktären, där det också handlar om en helt ny utbildning, är det angeläget att utnyttja tillgängliga kunskaper i så stor utsträckning som möjligt. Om det finns resurser är det lättare att senare kunna gå vidare och bygga nya utbildningslinjer på andra orter. I propositionen anges att fotografisk utbildning finns vid i . Så är emellertid inte fallet. 1 däremot finns vid den enda utbildningen i fotografi över gymnasienivå i landet. Det vore bättre och billigare att bygga ut den utbildningen än att börja från ingenting i . Vid finns redan tolv utbildningsplatser med kompletta utrustningar. Vid tekniska högskolan i närheten av finns också tomma lokaler plus en teknisk utrustning för över 1 milj. kr. Där finns dessutom erfarenhet av utbildning i teknisk-vetenskaplig fotografering. Där finns också enda högskolelektor i fotografi. Detta är inte oväsentligt med tanke på att den högre fotografiska utbildningen också skall inbegripa en teknisk vetenskaplig utbildningsväg. Tekniska högskolan är också intresserad av att ta hand om den teknisk-vetenskapliga utbildningsvägen, om den högre fotografutbildningen förläggs till . I finns också andra viktiga institutioner som är betydelsefulla för en sådan här utbildning som fotografiska museet, Camera Obscura, och bildarkiv. Det finns också betydligt bättre möjligheter att ordna praktikplatser i , liksom att få de erkända fotograferna som föreläsare som t. ex. , , , , , , m. fl., m. fl. av de yrkesverksamma fotograferna finns i , vilket underlättar lärarrekryteringen i ett skede där det ändå finns praktiska problem olösta med att bygga upp en ny utbildning. Det finns därför starka skäl att utbildningen förläggs till i ett första steg. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om förläggningen av den högre utbildningen för fotografer till .
mot · G402552 · 1981-01-22 00:00:00 — Motion 1980/81:552 av och om transportutbildning på gymnasienivå Transporter i alla dess former svarar för av BNP. I stort sett alla människor kommer i kontakt med transporter i någon form. Transportnäringen utgör därför en mycket viktig del i samhället och kräver, för att kunna fylla sin uppgift, väl utbildad personal. Trots att en så stor andel av alla yrkesverksamma är engagerade i näringen är utbildningen av transportfrågor mycket blygsam. Detta gäller i fråga om utbildningen såväl på gymnasie- som på högskolenivå. Inom transportnäringen finns många funktioner där de generella utbildningslinjerna väl motsvarar behoven. krävs alltmer fack- och specialistutbildad personal för att lösa komplicerade transportuppgifter. Detta senare behov har varit svårt att tillgodose. Avsaknaden av fackutbildad personal har i sin tur lett till att transportnäringen i många fall upplevs som orationell och onödigt kostsam för samhälle och näringsliv. Västsvenska transportsekretariatet, VTS, gjorde en undersökning rörande utbud och efterfrågan av transportutbildning. Vid denna undersökning visade det sig att behovet var speciellt uttalat av en transportutbildning på gymnasienivå. Som en följd av undersökningen har VTS i samråd med redovisat förslag till en treårig transportutbildning på gymnasienivå. Antalet sysselsatta inom egentliga transportföretag, dvs. exklusive post och tele, uppgår till av den förvärvsarbetande befolkningen i . I är andelen större, nämligen . I dessa siffror är ändock inte de inräknade vilka t. ex. arbetar med producerande företagstransporter. De rena transportkostnaderna i uppgår till ca . Om man därtill lägger kostnaderna för lagerhållning och interna transporter växer beloppet betydligt. Det är inte ovanligt att av en varas totalkostnad utgörs av transport- och lagerhållningskostnader. Den sammanlagda kapitalbindningen i materialflöde och lager uppgår enligt uppgift för den svenska industrin till ca 180 miljarder, vilket är ca hälften av det kapital som totalt används i svensk industri. Mot bakgrund av det stor antalet sysselsatta som arbetar med transportuppgifter är det angeläget att få till stånd en väl avpassad gymnasial utbildning inom transportområdet. 1 1980/81. Nr 552 -558. 1980/81:552 2 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar anhålla att regeringen ger i uppdrag att föranstalta om försöksverksamhet med treårig transportutbildning på gymnasienivå förlagd till . () ()