mot · G4021819 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81 1819-1823 av m. fl. om ändring i medbestämmandelagen, m. m. Arbetet på reformeringen av arbetslivet har stannat upp. I regeringsförklaringen sägs att regeringen vill föra vidare förnyelsen av arbetslivet och fördjupa arbetsdemokratin. En enhällig riksdag konstaterade föregående år att regeringen inte levt upp till denna målsättning. 1 själva verket har regeringen över huvud taget inte tagit några initiativ och inte heller aviserat några i syfte att fullfölja de första hälft genomförda reformerna på arbetslivets område. Regeringens passivitet är särskilt förvånande mot bakgrund av att ett centralt medbestämmandeavtal fortfarande inte kommit till stånd för den del av den privata sektorn som omfattas av Svenska arbetsgivareföreningens avtalsområde. Som t. o. m. den borgerliga riksdagsmajoriteten konstaterade har härigenom medbestämmandereformen blivit ofullgången och inte fått den bredd och anpassning till skilda förhållanden inom arbetslivet som lagstiftaren förutsatte. Från socialdemokratins sida har vi motionsvägen och på annat sätt försökt att driva på utvecklingen, men förgäves. Vi vill emellertid på nytt ta upp en del frågor som bör aktualiseras. Den väsentligaste frågan gäller villkoren för den fackliga verksamheten på arbetsplatserna. Det är nya arbetsrättskommittén lade fram förslag om en ny förtroendemannalagstiftning. Denna lagstiftning, som är väl beredd, måste nu börja realiseras. Vi är för vår del införstådda med att en del av förslagen kan behöva genomföras i etapper. Vidare behövs en del justeringar i medbestämmandelagen som inte kräver något omfattande utredningsarbete. Det gäller bl. a. att komma till rätta med brister i informationen till de anställda både beträffande omfattningen och tidpunkten, dvs. information lämnas ofta på ett för sent stadium. Dessa problem hänger nära samman med ordningen för s. k. primära förhandlingar, där de anställda ofta upplever att dessa förhandlingar sker på ett för sent stadium i beslutsprocessen. Vi vill i det sammanhanget också peka på de problem som sammanhänger med beslutsprocessen i koncernföretag. Sistnämnda problem torde kunna lösas genom en utvidgning av medbestämmandelagens tillämpningsområde. I nu angivna frågor bör hos regeringen begära förslag som får tillfälle att behandla . Vidare bör, mot bakgrund av att ett väsentligt område av arbetsmarknaden saknar kollektivavtal om medbestämmande, övervägas om inte bestämmelserna i medbestämmandelagen i större utsträckning bör vara tvingande. Denna fråga kräver inte heller något omfattande utredningsarbete. Riksda1 1980/81. gen bör därför begära förslag från regeringen även på den här punkten under innevarande år. har vi när det gäller medbestämmandelagen endast krävt omedelbar ändring i lagtexten på en punkt, nämligen beträffande den s. k. Denna regel i kollektivavtalslagen innebar att den enskilde arbetstagarens skadeståndsansvar begränsades till . vid brott mot fredsplikten i ett kollektivavtalsförhållande. Eftersom våra skäl för 200-kronorsregeln kvarstår och den är lagtekniskt enkel att lösa yrkar vi på nytt om omedelbar ändring i medbestämmandelagen som innebär att maximiregeln om . i skadestånd för enskild arbetstagare återinförs. Vi vill också aktualisera frågan om förhandling vid överlåtelse av aktier. Överlåtelse av företag är otvivelaktigt en fråga av sådan dignitet att den bör omfattas av primär förhandlingsskyldighet enligt medbestämmandelagen. Om företaget är ett aktiebolag kan överlåtelse ske genom att hela eller viss del av aktiestocken överlåts. I detta fall gäller inte medbestämmandelagens regler om primär förhandlingsskyldighet, om parterna i överlåtelsen inte har ställning som arbetsgivare. Denna brist i systemet påtalades i vår motion till /77 där vi begärde förslag om lagstiftning i ämnet. Efter behandling dels i näringsutskottet (NU 1976/77:30) i fråga om större företag där frågan sammankopplades med den om samhällelig kontroll av företagsförvärv, dels i arbetsmarknadsutskottet (AU 1976/77:32) i fråga om mindre och medelstora företag blev beslut att man förutsatte att förslag i denna fråga från regeringens sida skulle beredas med förslag på grundval av konkurrensutredningens betänkande. aviseras proposition om ny konkurrenslagstiftning . Vi förutsätter att beslut efterlevs och att därmed frågan om förhandling vid överlåtelse av aktier bringas till en lösning i det sammanhanget. En annan fråga som länge diskuterats och utretts gäller inflytandet för de anställda i handelsbolag. I anslutning till regeringens förslag om ny lagstiftning om handelsbolag m. m. 1979/80:143) intog vi från socialdemokratisk sida den principiella ståndpunkten att handelsbolag och även enskild firma inte skulle få driva näringsverksamhet med fler än 24 anställda. För näringsverksamhet i större skala skulle aktiebolag eller ekonomisk förening bli obligatorisk företagsform. Därmed skulle också frågan om representation för de anställda i styrelserna lösas. Därutöver begärde vi att i de större handelsbolag där det finns styrelse eller direktion skulle övergångsvis de anställda i handelsbolagen ges ett motsvarande inflytande som gäller för aktiebolagen genom styrelserepresentationen. avslog emellertid dessa förslag så sent som . Vår ståndpunkt ligger självfallet fast, men vi finner det inte nu meningsfullt att på nytt föra fram förslagen. Detsamma gäller frågan om de s. k. 50/50-bolagen i lagstiftningen om styrelserepresentation för anställda. (Jfr LU 1980/81:4 s. 53 och 58.) Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. att antar följande förslag till ändrad lydelse av 60 § medbestämmandelagen: Är någon också medges. bedömande av överläggningen. ej i något fall ådömas skadestånd med högre belopp än tvåhundra kronor. 2. att hos regeringen begär förslag om ny förtroendemannalagstiftning och ändringar i medbestämmandelagen i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () () () HANS () () () () () () () ()