mot · G4021637 · 1981-01-27 00:00:00 — om statsbidraget till kommun i anledning av den assyriska/ syrianska invandringen Den assyriska/syrianska invandringen, som i hög grad har koncentrerats till kommun, skiljer sig i många avseenden från den arbetskraftsinvandring som varit dominerande i och även från annan invandring. Invandringen har till största delen skett i oreglerade former. Flertalet har kommit och utan uppehålls- och arbetstillstånd. Antalet bosatta i har officiellt angetts till 4 000, men enligt vissa uppskattningar kan det vara så stort som 6 000. Flertalet har fått möjlighet att bosätta sig i landet genom särskilda regeringsbeslut. Ca 1 500 (eller fler) av assyrierna och syrianerna vistas i kommunen utan att vara kyrkobokförda. Det är bl. a. en följd av de långa handläggningstiderna för tillståndsärenden. Eftersom dessa personer officiellt inte räknas som innevånare i kommunen leder det till en överskattning av kommunens skattekraft. Det innebär ett bortfall av statlig och inomregional skatteutjämning, som har uppskattats till mellan 10 och 15 milj. kr. Däremot är kommunens serviceansvar gentemot dessa invånare inte lägre än för andra. Oavsett om invandrarna är kyrkobokförda eller inte är kommunen skyldig att tillhandahålla undervisning och social omsorg. De assyriska/syrianska invandrarna har kommit i familjegrupper. Andelen är låg. är barn i förskole- eller skolåldern. Familjerelationer, sociala och ekonomiska förhållanden och livsmönster i övrigt präglas i hög grad av de förhållanden som råder i hemländerna, främst östra . Dessa speciella förhållanden gör att det krävs extraordinära insatser från kommunens sida för att göra det möjligt för denna invandrargrupp att på ett någorlunda harmoniskt sätt inlemmas i det svenska samhället och undvika onödiga sociala problem. Helt friktionsfritt har det inte gått, och oroande tecken på sociala spänningar har kunnat iakttas i kommunen. Ett exempel som illustrerar det annorlunda mönstret för denna invandring är en undersökning gjord i , som visar att yrkesverksamhetsgraden för invandrare i allmänhet i stort sett låg på samma nivå som för svenska medborgare. Bland assyrier/syrianer är emellertid yrkesverksamhetsgraden i nuvarande skede mindre än hälften av den som gäller för majoritetsbefolkningen. Såväl regering som riksdag har konstaterat att kommuns situation är av en särskild art, och att det finns anledning för staten att ta ett ansvar för de särskilda kostnader som kommunen åsamkas. Bland annat klargjordes detta vid behandling av propositionen om ersättning till kommunerna för hjälp till flyktingar m. fl. (1979/80:38) då ställde sig bakom följande uttalande från sida: "den assyriska invandringen till kommun har medfört sådana exceptionella kostnader för kommunen att det måste anses föreligga särskilda skäl för statsbidrag till kommunen utöver det bidrag som kommer att utgå enligt de i propositionen angivna generella riktlinjerna . Kommunen har också fått ersättning från staten för de särskilda kostnader som denna invandring förorsakar. har kommunen bedömt sitt behov av extra bidrag, om samma beräkningsgrunder som tidigare skall gälla, till ca 15 milj. kr. Skillnaden mellan de särskilda statsbidrag som utgår och reguljära statsbidrag framgår av följande tabell: Kommunen har naturligtvis andra kostnader som är förknippade med den assyriska invandringen. Totalt kan de kommunala kostnader för vilka kommunen ej gjort anspråk på statsbidrag beräknas uppgå till storleksordningen 10 milj. kr. Det enda bidrag som regeringen beviljat för att täcka dessa kostnader är ett extra skatteutjämningsbidrag på 3 milj. kr. Den stora skillnaden förklarar man med att man dels tycks utgå från ett lägre totalbelopp (13 milj. ), dels tillgodoräknar kommunen ett extra inomregionalt stöd på 10 milj. kr. Någon förklaring varför regeringen beräknar den totala bidragsgrundande kostnaden ca 2 milj. kr. lägre än kommunen har inte lämnats. Kommunens beräkningssätt har verifierats vid en teknisk genomgång med social- resp. utbildningsdepartementen. Tillgodoräknandet av den inomregionala skatteutjämningens invandrardel reser också starka invändningar. Med hänsyn till skrivningarna i proposition 1977/78:48 kan det ifrågasättas om den inomregionala skatteutjämningen alls skall beaktas vid beslut om statliga skatteutjämningsbidrag. Om man ändå tar sådana hänsyn måste man till att börja med konstatera att invandrardelen i den inomregionala skatteutjämningen inte blev 10 milj. kr. utan 8,6 milj. kr. Vidare är detta bidrag ett allmänt stöd till invandrartäta kommuner i regionen och beräknas utifrån det totala antalet kyrkobokförda invandrare som inte är svenska medborgare. Det innebär för det första att stödet är avsett för åtgärder för invandrare av alla nationaliteter och inte enbart assyrier/syrianer. I vad gäller de ca 1 500 assyrier/syrianer som inte är kyrkobokförda ingår dessa för det andra inte alls i underlaget för beräkningen av det inomregionala skatteutjämningsbidraget. Den del av det inomregionala skatteutjämningsbidraget som kan hänföras till den assyrisk/syrianska invandringen är knappt 2 milj. kr. Mer än så kan under inga omständigheter räknas med när man skall bedöma kommuns behov av särskilt statligt stöd till åtgärder med anledning av den assyriska/syrianska invandringen. I ett svar på en interpellation av anförde budgetministern: Jag vill avslutningvis betona att det är mycket svårt att nu beräkna hur stora de kostnader för assyrier/syrianer blir som inte ersätts av generella bidrag enligt den nya förordningen. När extra skatteutjämningsbidrag skall beviljas för kommer vi att ha ett betydligt säkrare underlag för att bedöma kommuns behov av extra bidrag till kostnaderna på grund av denna invandring. Regeringen har oss veterligen inte deklarerat att man vill minska det statliga ansvarstagandet för de särskilda kostnader kommunen får för den assyriska/syrianska invandringen. Det är därför angeläget att de skiljaktigheter i bedömningen som framkommit mellan regeringen och kommunen löses. Med utgångspunkt från budgetministerns uttalande förefaller det rimligt att regering och kommun tillsätter en gemensam arbetsgrupp för att utvärdera de faktiska kostnaderna. Med denna utvärdering som underlag bör staten vidta erforderliga åtgärder. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om 1. att en arbetsgrupp tillsätts tillsammans med kommun för att utvärdera dels kommunens faktiska kostnader med anledning av den assyriska/syrianska invandringen, dels de nuvarande statsbidragsreglernas effekter samt 2. att denna utvärdering får ligga som underlag för erforderliga åtgärder från statens sida.