mot · G4021713 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om jämställdhetsarbetet inom skolområdet Skolan och föräldrarna har ett delat ansvar att förbereda barnen för deras framtida roll i familj, samhälle och arbetsliv. Kvinnors och mäns ansvarstagande för olika områden i samhället i arbetet och hemmet avspeglar sig vid tidig ålder hos barnen. Detta kommer till uttryck senare i utbildningsvalet och i arbetslivet. Skolan spelar en betydande roll i jämställdhetsarbetet. I den nya läroplanen betonas särskilt jämställdhetsfrågorna, och i de mål och riktlinjer som gällt skolans verksamhet framhålls att en av skolans uppgifter skall vara att verka för jämställdhet mellan kvinnor och män i familjen, på arbetsmarknaden och i samhällslivet i övrigt. En hel rad av försöksverksamheter, information m. m. har bedrivits för att genom skolan förbättra jämställdheten. Men detta har icke lett till särskilt påtagliga resultat. Flickor och pojkar väljer utbildningsväg lika traditionellt som deras föräldrar gjorde. Samhällsuppgifterna är klart könsuppdelade, likaså arbetslivet. Skolan har misslyckats med att förändra traditionella könsrollsmönster och rätta till redan låsta värderingar. Arbetet måste därför intensifieras och åtgärderna hårdare riktas mot målet, ett jämställt samhälle. Nedan följer några förslag i den riktningen. I de mål och riktlinjer som regeringen fastställt för läroplan anges att varje rektorsområde skall göra upp en arbetsplan. Vi anser att jämställdheten bör ges en mer framträdande plats i dessa arbetsplaner. Där bör anges hur rådande könsrollsmönster skall påverkas inom ramen för de olika ämnena och i skolans övriga verksamhet. Jämställdhetsprogrammet måste göras obligatoriskt i arbetsplanen. Jämställdhet bör också tas upp som ett obligatoriskt inslag i de studie- och planeringsdagar för all skolpersonal som inleder varje verksamhetsår. Exempel och förslag på ovannämnda insatser är redan framtagna av SO. Likaså kan erfarenheter från liknande insatser hämtas från bedrivna försöksverksamheter. Någon ytterligare utredning torde därför inte behövas, utan förslagen kan genomföras. SYO-konsulenter spelar en avgörande roll när det gäller att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. SYO-konsulenternas utbildning måste därför förbättras. Detta kan bl. a. ske genom att det vid rekrytering till SYO-konsulenter ställs krav på arbetslivserfarenhet. Likaså bör den praktik som ingår i utbildningen styras till för respektive kön icke traditionella arbetsområden. Den styrda praktiken bör genomföras utan dröjsmål. Gymnasieskolan är samhällets kanske sista verkligt stora möjlighet att effektivt nå en större del av årskullarna och att reparera de skador som redan inträffat i form av fastlåsta könsroller. Det är därför oerhört viktigt att elevers val av utbildningslinje som leder till jämnare könsfördelning stimuleras. Detta kan bl. a. ske genom att intagningsnämnderna åläggs att tillämpa gällande föreskrifter så att den s. k. fria kvoten används i ökad utsträckning till att gynna icke traditionella val. Vi förutsätter också att regeringens uppdrag till SÖ att komma med förslag om könspoäng vid antagning till gymnasiet leder till konkreta åtgärder. Könskvotering bör därför införas till främst studievägar som leder till yrkesverksamhet där man tar hand om barn och ungdom samt övriga studievägar som domineras av endera könet. Vi finner det märkligt att regeringen ämnar att upphöra med kvotering till en av de ytterst få kvoterade utbildningsvägarna - förskollärarutbildningen - i ett läge då de traditionella könsrollerna är så hårt låsta. Kvotering enligt vårt förslag bör införas möjligt; eftersom detta varken är kostnadskrävande eller administrativt särskilt besvärligt bör det kunna ske redan fr. o. m. /82. Vi anser - i likhet med den statliga jämställdhetskommitténs förslag i Steg på väg - att jämställdhet måste ingå som ett obligatoriskt ämne i lärarnas och förskollärarnas utbildning och inte som vara ett frivilligt tillvalsämne. Vi kräver därför att regeringen i sitt arbete med utformningen av den framtida lärarutbildningen tar hänsyn till den viktiga roll som all lärarpersonal har i barns och ungdomars fostran till jämställda samhällsmedborgare. I fortbildningen av lärare och skolpersonal måste jämställdhetsfrågorna prioriteras betydligt mer än . Även skolledare, skolstyrelse och länsskolnämndsledamöter och föräldrar bör erbjudas sådan utbildning. Detta kan ske inom ramen för personallagsutbildningen (PLAG). I den obligatoriska skolledarutbildningen (SLUG) bör jämställdhet ingå som ett obligatoriskt moment. Ett flertal rapporter från UKÄ och UHÄ har belyst den bristande jämställdheten inom högre utbildning och forskning. Dessa redovisar bl. a. att kvinnor utgör bara ett par procent av professorerna och är också på lägre nivåer i klar minoritet. Den nu existerande sneda könsfördelningen är en fara för den framtida arbetsmarknaden, som även i fortsättningen kommer att domineras av manliga chefer, och manliga erfarenheter på höga nivåer i samhället. Den innebär också att även den framtida forskningen kommer att domineras av män, manliga områden och tar inte till vara den stora resurs som kvinnors kunskaper och erfarenheter utgör. Vi anser det ytterst angeläget att de förslag som framförts i UKÄ:s och UHÄ:s rapporter om bl. Jämställdhet i högskolan, Förändring för jämställdhet och Jämställdhetsforskning ges nödvändiga resurser för genomförandet. forskas det en hel del om arbetsmiljön, men det sker i första hand inom områden som av tradition är mansdominerade. Forskning på kvinnodominerade områden är däremot eftersatt. En omprioritering av de tillgängliga fördelningsresurserna bör därför ske på ett sådant sätt att de eftersatta arbetsmiljöområdena i högre grad uppmärksammas. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen och på lämpligt sätt genomför våra förslag om 1. att jämställdhetsprogram inom arbetsplanen för rektorsområden görs obligatorisk, 2. att jämställdheten tas upp som obligatoriskt inslag i studie- och planeringsdagar för all skolpersonal, 3. att SYO-konsulenternas utbildning ses över med hänsyn till vad i motionen anförts, 4. att den fria kvoten till gymnasiet används i ökad utsträckning till att gynna icke traditionella val, 5. att kvotering till förskollärarutbildning återinförs, 6. att kvotering i övrigt införs till främst utbildningsvägar som leder till yrkesverksamhet där man tar hand om barn och ungdom, 7. att kvotering införs till utbildningar som domineras av endera könet, 8. att jämställdhet bör ingå som obligatoriskt ämne i lärarnas och förskollärarnas utbildning, 9. att personallagstiftningen (PLAG) skall innehålla jämställdhetsfrågor, 10. att UKÄ:s och UHÄ:s förslag om ökad jämställdhet inom högre utbildning och forskning beaktas i regeringens kommande anslagsfördelning, 11. att forskning om arbetsmiljön på typiska kvinnodominerade områden intensifieras. () ()