mot · G4021483 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om utbildning i nyföretagande En viktig del i lösningen av landets ekonomiska problem ligger i att vi kan få fart på näringslivet. Genom ett ökat nyföretagande kan vi framgångsrikt möta den fortlöpande strukturomvandlingen och följa med i den tekniska och ekonomiska utvecklingen i vår omvärld. Ett ökat nyföretagande är också en väg att skapa fler arbetstillfällen. För att människor skall vilja starta företag krävs att statsmakterna för en näringslivsvänlig politik. De som vill satsa pengar och intresse i företag måste vara förvissade om rimliga möjligheter att nå lönsamhet i verksamheten. Men samhället bör även på andra vägar stödja nyföretagande. I det följande skall anges några exempel på hur samhället skulle kunna underlätta nyföretagandet. Vårt nuvarande utbildningssystem är på alla stadier inriktat på att utbilda människor till löntagare. Eftersom de flesta också kommer att under sin yrkesverksamma tid vara anställda kan det verka naturligt. Men med tanke på det samhälleliga intresset av att fler människor startar företag för att föra fram nya affärsidéer, borde även företagandets villkor ha en självskriven plats i utbildningen på olika nivåer. För många, kanske de flesta, är det ett stort steg att starta företag. Den trygghet som ligger i en anställning kan kännas svår att riskera för en framtid som företagare med osäkra utsikter att nå lönsamhet och klara sin försörjning. Medvetenheten om företagandets villkor och de många praktiska krav som ställs är också liten hos många medborgare. Risken är att många människor med lovande idéer avstår från att starta företag, därför att de är alltför osäkra på de krav som ställs. Enligt vår mening borde kunskap i företagsfrågor finnas med i utbildningen på olika nivåer. Redan i samband med arbetslivsorienteringen på högstadium borde elever informeras och stimuleras till att intressera sig för hur man startar företag. Utbildning i nyföretagande borde sedan kunna återkomma regelbundet vid fortsatta studier på gymnasiet och i eftergymnasiala utbildningar. Inom framför allt arbetsmarknadsutbildningen, där många med svårigheter att välja yrkesbana hamnar, borde särskilda kurser kunna anordnas där elever ges en grundlig utbildning om hur man startar företag. Enligt vår mening borde också samhället kunna ställa till förfogande visst startkapital för dessa elever som efter en AMU-kurs i företagande vill starta eget. Stöd till arbetslösa sorn vill starta företag På liknande sätt som vi menar att AMU-elever som genomgått kurs i att starta företag bör kunna erhålla startkapital via samhället, anser vi att stöd till egenföretagande kan användas som ett mer allmänt inslag i arbetsmarknadspolitiken. I har man på försök med framgång lämnat stöd till arbetslösa som startar egen rörelse. Stödet har utgått dels i form av en engångssumma om f. n. ca , dels fri heltäckande socialförsäkring under rörelsens . Dessa incitament visade sig ha en gynnsam effekt på etableringen av små företag. Närmare 17 000 nya företag har fått del av stödet 1980. Av dessa är enmansföretag, medan av de personer som berörts organiserat sig i kooperativa företagsformer. avser nu permanenta stödformer. Den nuvarande arbetsmarknadspolitiken har utformats för den arbetsmarknad vi hade . Vi torde framöver komma att uppleva en förändrad arbetsmarknadssituation med djupgående strukturförändringar och en långsammare takt i ökningen av den totala sysselsättningen. Särskilt oroande är de dystra prognoser som gjorts för industrisysselsättningen. Enligt vår mening är det angeläget att ett nytänkande sker inom arbetsmarknadspolitiken, där nya vägar prövas för att bereda människor arbete. Därför förordar vi att en försöksverksamhet startas där arbetslösa ges möjlighet till utbildning och ekonomiskt stöd för att starta företag. En sådan stödform behöver inte bli dyrare än nuvarande arbetsmarknadspolitiska stödformer, snarare blir den billigare. Totala månadskostnaden i ett beredskapsarbete varierar mellan ca . för husbyggnadsarbeten och ca . för arbeten inom tjänste- och vårdsektorn. Varje elev inom arbetsmarknadsutbildningen kostar ca . Med hänvisning till det anförda hemställs* att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbildning i företagande på olika stadier i utbildningssystemet. () () * Se även motion 1980/81:1484.