mot · G4021313 · 1981-01-27 00:00:00 — om återinförande av betyg i I proposition 1978/79:180 om läroplan för föreslogs att betygsättningen kraftigt skall inskränkas. Bakom förslaget låg bl. betygsutrednings betänkande (SOU 1977:9) Betygen i skolan. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag (UbU 1978/79:45), och beslöt i enlighet med detta. Därmed kommer den nya läroplanen att genomföras fr. o. m. /83. Från samma tidpunkt inskränks också betygsättningen i till årskurserna 8 och 9. F. n. gäller att betyg ges i årskurserna 3, 6 och 7 efter vårterminens slut samt i årskurserna 8 och 9 vid slutet av varje termin. De lokala skolstyrelserna har emellertid möjlighet att besluta att betyg i årskurserna 3 och 6 skall ersättas med annan form av besked. I propositionen framhölls att det för tillfället inte finns något alternativ till betyg såsom ett urval till fortsatt utbildning. Avsikten i propositionen är emellertid att ta bort även dessa betyg. Innan detta kan ske talar man om att det är nödvändigt med en fortsatt utveckling och försöksverksamhet med betygsfri intagning till gymnasieskolan. Vari ett alternativt urvalssystem skulle bestå utvecklas inte närmare, varken i propositionen eller i utskottets yttrande. Men det föredragande statsrådet framför, att om försöksverksmaheten ger ett positivt resultat, är det möjligt att avveckla betygen även i årskurserna 8 och 9. Därmed skulle vi få en helt betygsfri grundskola. Frågan är om detta vore lyckligt. I en motion från moderata samlingspartiet (1978/79:2631) framförs tvärtom att betygen är nödvändiga, inte bara som ett urvalsinstrument utan också för att ge tillräcklig information och motivation. I motionen föreslogs att beslutar uttala att betyg är nödvändiga såsom instrument för information, motivation och urval samt att de bör ges på alla stadier i skolan, att den föreslagna förändringen i betygssystemet skall ses som en övergång till ett system med kursrelaterade betyg. Utskottet avstyrkte motionen i denna del, och gick på samma linje. Det sker med motiveringen att skolarbetet måste göras meningsfullt för eleverna i första hand genom att innehållet i studierna och uppläggningen av undervisningen blir sådan att den förmår engagera eleverna. För bifall till motionens förslag reserverade sig de moderata företrädarna i utskottet. Det finns flera skäl för att ha betyg i , och därför också för att ompröva det tidigare riksdagsbeslutet. Betyg är naturligtvis i och för sig aldrig något självändamål, men ett instrument för att få värdefull information, framför allt om vilka förutsättningar man har i olika ämnen. Den information som betygen ger - både åt elever och föräldrar - kan inte ersättas av aldrig så ofta återkommande kvartssamtal. Däremot utgör dessa samtal ett naturligt komplement till betygen och ett självklart led i att skapa goda kontakter mellan skola och hem. Utskottets motivering är naturligtvis helt riktig. Det måste i första hand vara innehållet i studierna som skall göra att arbetet blir meningsfullt. Men hur har man tänkt sig att motivera en ofta viktig extrainsats, om inte eleverna skall ha rätt till någon belöning i form av möjligheten till ett bra betyg. Är vi inte därmed på väg in i det som brukar kallas en flumskola? På alla nivåer i samhället ställs det krav på att man skall uträtta någonting. De kraven måste ställas också i skolan. I debatten förs ofta fram att betyg i skolan utgör en stressfaktor för eleverna. Detta borde vara en anledning till att i stället göra dem till ett naturligt - regelbundet förekommande - inslag i skolarbetet. Det kan bara ske genom att betyg införs på ett så tidigt stadium som möjligt. Något orolig kan man ställa sig frågan hur eleverna i framtidens skola kommer att reagera när de först i årskurs 8 får sina första betyg. De flesta människor är bra inom något område. Det finns normalt sett något område, där vi har möjlighet att göra en god prestation. Om man kan känna tillfredsställelsen av detta, blir man troligen också mer motiverad att göra en insats. Därför har vi rätt att få information om vad vi klarar av bra och vad vi är mindre lämpade för. Sådan meningsfull information, i form av betyg, kan leda fram till en fortsatt utbildning och - för individen - ett lämpligt arbete. Därför är det inte i första hand en skyldighet för samhället att ge betyg utan en rättighet för eleverna att få dem. De problem som vårt land för tillfället upplever klarar vi bäst av, om vi alla anstränger oss lite extra. Skall vi klara av det, måste vi ha någon anledning till det, och en rätt att bli belönade för det. I skolan heter den belöningen betyg. publicerades en SIFO-undersökning om folks inställning till betyg. På frågan om vi skall fortsätta att ge betyg på eller om dessa skall avskaffas svarar fortsätta. vill avskaffa betygen. På frågan om vi bör ge betyg fler terminer än i årskurserna 8 och 9 vill ha detta, tycker det är lagom och vill ge betyg vid färre tillfällen. drar själv slutsatsen att de som vill avskaffa betygen arbetar att döma av vår undersökning mot folkmajoritetens vilja. Man hänvisar till en tidigare undersökning, gjord 1970, då ville avskaffa betygen och ville behålla dem. Då den nu publicerade undersökningen gällde enbart , kunde man ha förväntat sig att fler skulle vilja avskaffa betygen. Så är inte fallet. drar slutsatsen att betygen vinner snarare än förlorar i opinionen. Detta sista är inte minst anmärkningsvärt mot bakgrunden av den antibetygskampanj som förts under en lång följd av år. Det finns, som framförts i motionen, många skäl till att ompröva tidigare beslut. 1. att upphäva det tidigare fattade beslutet att betyg i skall ges endast i årskurserna 8 och 9, 2. att uttala att betyg är nödvändiga som information, motivation och urval samt att de bör ges på samtliga stadier i skolan, 3. att hos regeringen anhålla att regeringen lägger fram förslag angående införande av kursrelaterade betyg i . PER STENMARCK (m)