mot · G402298 · 1981-01-16 00:00:00 — av m. fl. om delpensionsförsäkringen, m. m. I proposition 1980/81:20 föreslog regeringen bl. a. en försämrad kompensationsnivå inom delpensionsförsäkringen från . I motion 1980/81:75 vände vi oss mot detta förslag. Vi kunde konstatera att regeringen inte beaktat den redovisning man själv beställt från om erfarenheterna av delpensionsreformen. Denna rapport gav inte stöd för regeringens linje att reformen skulle ha slagit fel. Det visade sig tvärtom att erfarenheterna var mycket goda i ett flertal avseenden. Vi hänvisar bl. a. till verkets rapport och den i motionen givna korta redogörelsen. Enligt vad vi erfarit har det vidare skett en kraftig omedelbar ökning av antalet delpensionärer, från ca 60 000 till ca 67 000 (talen avser anställda). En ytterligare ökning kan väntas till januari. Den omedelbara effekten av besparingspropositionen har i detta avseende således blivit en kostnadsökning. Enligt vår mening bör man återgå till kompensationsnivån för arbetstagare. De som får delpension beviljad bör få nivån höjd till . I en särskild motion kommer vi att yrka att värdesäkringen av bl. a. delpensionerna också återförs till tidigare regler. Vissa andra förändringar av delpensionsförsäkringen I vår motion 1980/81:75 pekade vi på vissa andra möjligheter till besparingar inom delpensionssystemet än de av regeringen föreslagna. Vi anser det finns skäl att ånyo framföra dessa förslag. Vi har således i motion 1978/79:183 förordat vissa restriktioner i fråga om delpension till egenföretagare. Vi föreslog således att endast den som är ansluten till ATP-systemet skall kunna få delpension, att egenföretagares och uppdragstagares genomsnittliga förvärvsinkomst före arbetstidsminskningen beräknas med ledning av de pensionspoäng som kan tillgodoräknas före arbetstidsminskningen samt att avgiften från dessa kategorier skall tillgodoföras en särskild fond, från vilken delpensioner jämte administrativa kostnader skall betalas. Med hänvisning till vad vi anfört i nämnda motion förordar vi att begär förslag av regeringen i enlighet härmed, vilka bör träda i kraft . Vi beräknar den kostnadsmässiga besparingen i ett fullfunktionsstadium till ca 5 milj. kr. De administrativa kostnaderna för delpensioneringen åvilar och försäkringskassorna. Delpensionsfonden går däremot fri från dessa utgifter. Det är enligt vår mening rimligt att fonden ersätter verket och kassorna för deras kostnader. Enligt Rfv:s rapport rör det sig (1979) för om ca 4 milj. kr. och för försäkringskassorna om ca 25 milj. kr. Under anslaget till () bör därför uppföras en ny inkomstpost, benämnd Ersättning från delpensionsfonden. För nästa budgetår bör posten uppföras med 4 milj. kr. Härav följer att anslaget till verket kan minskas med ett lika stort belopp. Beträffande försäkringskassorna bör regeringen återkomma med förslag till inför /83. Detta bör ges regeringen till känna. Delpensionsförsäkringen finansieras helt av avgiftsmedel. F. n. är uttagsprocenten . Av den redovisning som lämnade till regeringen framgick bl. a. att delpensionsfondens underskott, som redan vid utgången av 1980 angavs till över 650 milj. kr., skulle fortsätta att stiga första hälft. Balans mellan inkomster och utgifter skulle uppnås först . har fondunderskottet beräknats vara nära . Utvecklingen framgår av följande tabell, hämtad från verkets skrivelse. Innebörden härav är att de ständigt växande underskotten får finansieras med medel över statsbudgeten. Vi har under p. 1-2 föreslagit vissa förändringar av delpensionsförsäkringen. Dessa medför vissa ökade utgifter. Oaktat dessa förslag skulle dock behovet av att höja delpensionsavgiften kvarstå. Det är angeläget att kostnaderna för försäkringen kan täckas genom avgifter. En avgiftshöjning behövs alltså. Som framhåller i sin rapport torde en sådan höjning kunna göras temporär. Vi förordar därför att avgiften till delpensionsförsäkringen höjs från . I förhållande till regeringens budgetförslag blir den samlade effekten av våra förslag ett minskat budgetunderskott med uppskattningsvis 150 milj. kr. för nästa budgetår. På grundval av proposition 1977/78:20 fattades beslut om en ändrad organisation för besvärsordningen inom den allmänna försäkringen. a. inrättades tre försäkringsrätter, en för vardera , och . Det kan redan nu konstateras att försäkringsrätternas arbetsbörda är mycket större än beräknats. Eftersläpningen är nu så stor att den motsvarar en väntetid om två till . Försäkringsrätten för anför följande i sin anslagsframställning: I proposition 1977/78:20, som låg till grund för inrättandet av försäkringsrätterna, antogs att den årliga måltillströmningen för den södra rättens del skulle utgöra gott och väl 4 000 mål. överfördes till försäkringsrätten 4 132 mål från den tidigare besvärsorganisationen. Under /80 har inkommit 5 759 nya mål. har avgjorts 2 751 mål. Balansen utgör 8 277 mål, vilken med hänsyn till den från utökade personalorganisationen och med en antagen avverkning av 100 mål per handläggare och år motsvarar en väntetid . Under förutsättning att måltiilströmningen inte ökar ytterligare kommer väntetiden att utgöra . Denna utveckling kan givetvis inte accepteras från allmänhetens synpunkt. I avvaktan på det arbete som pågår inom den kommitté som har i uppgift att utreda möjligheterna att genom administrativa och organisatoriska åtgärder minska ärendebalanserna bör därför ytterligare förstärkningar göras. Vi föreslår att 3 milj. kr. anvisas för personalförstärkningar. Det bör ankomma på regeringen att fördela medlen med hänsyn till behoven. I en reservation till socialförsäkringsutskottets betänkande 1979/80:13 redovisade vi skälen för att förlägga en fjärde försäkringsrätt till . Den utveckling av ärendebalanser m. m. vi redovisat ovan styrker denna vår uppfattning. Den medelsförstärkning vi föreslagit till försäkringsrätterna bör därför /82 utnyttjas så att nya fasta tjänster och avdelningar inte inrättas utan att det främst blir fråga om tillfälliga medelsförstärkningar. För detta talar även det i det tidigare omnämnda utredningsarbetet. Enligt vår mening bör man inom ha en sådan planering vid utbyggnaden av de befintliga försäkringsrätterna att man bevarar möjligheten att föra samman en del av resurserna inom organisationen till en ny försäkringsrätt i . Regeringen bör återkomma med förslag härom vid nästa . Detta bör ges regeringen till känna. Det torde få ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga författningsändringar. 1* 1980181. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar att delpension för anställd från skall utgå med ett belopp som motsvarar av den försäkrades pensionsunderlag, 2. att begär förslag av regeringen om ändrade regler för delpension till egenföretagare i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att beslutar att avgiften till delpensionsförsäkringen höjs fr. o. m. , 4. att under () uppför en inkomstpost, benämnd Ersättning från delpensionsfonden, 5. att till för /82 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . minskat förslagsanslag på , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att försäkringskassorna skall ersättas av delpensionsfonden för kostnader i samband med administrationen av delpensionsförsäkringen, 7. att till Försäkringsrätter () för /82 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . ökat förslagsanslag av , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försäkringsrätt i . () () () () () () () () () () ()