ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G402199 · 1981-01-13 00:00:00 — Motion 1980/81:199 av om blodprovstagning i faderskapsärenden Kan ej enligt 1 kap. 1 § viss man anses som fader till barn, åligger det enligt 2 kap. 1 § samma balk barnavårdsnämnden att försöka utreda vem som är fader till barnet. bör enligt 6 § i sistnämnda kapitel verka för att blodundersökning äger rum beträffande modern, barnet och den som kan vara fader till barnet, om denne begär det eller anledning finns till antagande att modern haft samlag med mer än en man under tid då barnet kan vara avlat. I mål om faderskap kan rätten enligt 1 § blodundersökningslagen förordna att blodundersökning eller annan undersökning rörande ärftliga egenskaper skall äga rum. Många personer vägrar emellertid att lämna blodprov. Rätten kan visserligen i faderskapsmål förelägga vite och vid behov utdöma vitet. Flera exempel har dock visat att vederbörande trots vite icke lämnar blodprov. Det bör därför skapas möjlighet att hämta personer till blodundersökning för fastställande av faderskap. En sådan bestämmelse skulle kunna intas vid 2 kap. 6 § eller 2 § blodundersökningslagen. En dylik lagändring skulle innebära att samma möjlighet tillskapades i faderskapsfall som finns i fråga om trafikonykterhet. Det måste anses vara minst lika angeläget, ur såväl samhällelig som enskild synvinkel, att blodundersökning kan genomföras på parterna i faderskapsfall med samma medel som i fråga om personer misstänkta för trafikonykterhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag till förbättrad verkställighet av blodundersökning i faderskapsärenden.
mot · G402200 · 1981-01-12 00:00:00 — av m. fl. om erkännande av Demokratiska sahariska arabrepubliken, m. m. 43 stater har erkänt Demokratiska sahariska arabrepubliken. fortsätter att motsätta sig ett erkännande med argument som blir alltmer ohållbara. Visserligen hävdar i internationella sammanhang det sahariska folkets rätt till självbestämmande. Man borde då också ta nästa steg och erkänna Demokratiska sahariska arabrepubliken. Det är helt uppenbart att alla förutsättningar föreligger för ett erkännande och därmed upprättandet av diplomatiska förbindelser med Frente POLISARIO. har tvingats till ett fredsfördrag med POLISARIO; - uppbackat av - behärskar endast en liten del av landet. Alla fakta talar klart för att det är Frente POLISARIO som är landets reella ledning och som också har folkets stöd. Landet är också i behov av bistånd. Vi hävdar också att bör anslå medel till Demokratiska sahariska arabrepubliken och dess revolutionära front Frente POLISARIO. Mot bakgrund av ovanstående yrkas 1. att hos regeringen anhåller a) att erkänner Demokratiska sahariska arabrepubliken, b) att i FN verkar för organisationens erkännande av Demokratiska sahariska arabrepubliken, 2. att beslutar att för /82 anvisa . i humanitärt bistånd till Demokratiska sahariska arabrepubliken och Frente POLISARIO - den revolutionära fronten för oberoende. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G402201 · 1981-01-12 00:00:00 — av m. fl. om erkännande av och bistånd till Det lidande som drabbat folk bär huvudansvaret för. I och med att öppet grep in i började också påtryckningarna mot . Man ville bryta den neutralitet som prins försökte upprätthålla. 1970 kastade alla hänsyn överbord och invaderade under förevändning att vietnamesiska baser fanns i landet. Därefter och tills nu har det inte funnits någon fred i . brutalitet mot kan räknas upp i kalla och nakna siffror: bomber per invånare fälldes. Enbart föll bomber över , vilket är mer än vad som fälldes över under hela . Enligt utskottsförhör i tvingades 3,4 miljoner av 7 miljoner invånare fly undan kriget. Det är viktigt att påminna om dessa fakta när nu och går ut i moraliska, fördömande kampanjer mot den nuvarande regeringen i . Om inte genom sina krigshandlingar slagit sönder den materiella och sociala basen i , skulle inte heller en skräckregim som ha kunnat ta makten. Vad som avslöjats efter befrielsen från i är alltför känt, varför det inte behöver upprepas i denna motion. Att den nya regimen i under ledning av nu lyckats få i gång livet i och huvudstaden är allmänt omvittnat inte minst från den svenska Röda kors-chefen. Detta har kunnat åstadkommas med massiva hjälpinsatser från , och andra länder. Vad som är viktigt för att ytterligare stabilisera och förbättra förhållandena i är ett erkännande av Heng Samrin-regimen. Denna regim uppfyller alla de krav som uppställs från för ett erkännande. Regeringen i har full kontroll över sitt territorium och huvudstaden. Ett erkännande skulle också bidra till att stabilisera förhållandena vid gränsen till och utgöra en minskning av spänningen i detta område. Vad som ytterligare behövs i är ökade hjälpinsatser. Den bästa vägen för insatser i fortsättningen skulle vara att bevilja bilateralt katastrofbistånd. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att hos regeringen hemställa om att fulla diplomatiska förbindelser etableras med , 2. att beslutar att . beviljas i bilateralt katastrofbistånd till för /82. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G402202 · 1981-01-12 00:00:00 — av m. fl. om ersättning för kostnad för glasögon Många barn i vårt land föds med synfel. Arbetslivet är ett område där många får synskador genom olyckor eller påfrestningar. Alla människor får förr eller senare i livet synsvaghet. Att ha synfel eller nedsatt synförmåga är ett handikapp. Men enligt lagen om allmän försäkring utgör det inte handikapp i ersättningshänseende. Glasögon kan korrigera synfel eller avhjälpa nedsatt synförmåga. Men glasögon-är dyra och blir allt dyrare, och detta gäller även normalkostnaderna för anskaffning av glasögon. De höga kostnaderna leder för många till att de inte provar ut eller byter glasögon när det är aktuellt och nödvändigt. Synförmågan försämras då ytterligare. Dessutom går glasögon lätt sönder. kommunisterna har hållit fast vid kravet att kostnaden för glasögon skall inordnas i sjukvårdssystemet och i lagen om allmän försäkring. Vi har inte funnit några skäl att inte ånyo upprepa detta krav. Med stöd av det anförda föreslås att hemställer hos regeringen om att förslag framläggs om att normalkostnaderna för anskaffande av glasögon infogas i sjukförsäkringssystemet och lagen om allmän försäkring. (vpk) (vpk) vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G402203 · 1981-01-12 00:00:00 — av m. fl. om rätt till sjukpenning för förvärvsarbetande under 16 år Även om riksdagsbeslutet om yrkesintroduktionskurserna för 16-17-åringar och ökat tillträde till gymnasieskolan för ungdom var avsett att underlätta dessa åldersgruppers senare inträde i arbetslivet, har denna förändring i praktiken inte kunnat rekrytera hela denna målgrupp. Det får dessutom anses vara ett ofrånkomligt mål att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten genom att skaffa fler arbeten. kan förhoppningsvis allt fler 16-17-åringar ha arbete. Men finns ungdom i arbetslivet, och det gör att frågan om trygghet för inkomstbortfall vid sjukdom alltjämt är aktuell för denna grupp. Principen om att den som förvärvsarbetar oavsett ålder skall ha rätt till sjukersättning från förtjänar därför att åter aktualiseras. De ungdomar det här gäller får som regel kortvariga, otrygga anställningar och låga inkomster. Inkomstbortfall vid sjukdom kan för många av dem helt ödelägga ekonomin. De unga löper samma risker för sjukdom som de något äldre i arbetslivet, och diskrimineras därmed förvärvsarbetande under . Åldersgränsen måste därför slopas i lagen och inkomsten göras till enda kriterium för rätt till sjukpenning. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar att åldersgränsen bör slopas i lagen om allmän försäkring vad gäller rätt till sjukpenning och att all inkomst av arbete räknas som sjukpenninggrundande inkomst samt hemställer hos regeringen om förslag härom. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G402204 · 1981-01-12 00:00:00 — av m. fl. om formerna för stöd åt sjuka och döende Alla skall vi en gång dö. Själva döden sker på olika sätt; ibland kommer den hastigt och oförberett, ibland sker den av åldersskäl. I många fall föregås den av sjukdom och i samband med detta en lång sjukhusvistelse. I de senare fallen har många ett naturligt behov av stöd och service under vistelsen på sjukhus eller olika institutioner. Undersökningar visar att många människor slutar sina dagar i stor ensamhet. Detta är ett problem inte minst för dem som arbetar inom sjukvården. Alla måste ha rätt till kontakt, stöd och hjälp vid livets slutskede. Detta kan inte vara en uppgift för sjukvårdspersonalen; de känner sig ofta otillräckliga i en sådan situation. De har inte heller tid eller utbildning för sådan verksamhet. finns en fungerande verksamhet enbart för de människor som har en religiös åskådning. har genom bidrag ur kyrkofonden kunnat inrätta tjänster vars innehavare har till huvudsaklig uppgift att svara för den andliga vården vid sjukhusen. Men detta hjälper bara en del av patienterna. Det är många som inte bekänner sig till någon religiös åskådning. För dessa finns ingen valfrihet, trots att de bör ha samma rätt till stöd och hjälp i sin situation. Detta är viktigt från religionsfrihetssynpunkt. Vi anser det därför angeläget att formerna för stöd åt sjuka och döende ses över, med inriktningen att tillgodose även de icke religiösas behov. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om en utredning rörande icke kyrklig verksamhet vid sjukhusen i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) PER (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G402206 · 1981-01-12 00:00:00 — om övergång till hjärndödsbegreppet Diskussionen om dödsbegreppet har pågått . Många menar att tiden nu är mogen att lämna hjärtdödsbegreppet och övergå till hjärndödsbegreppet. Naturligtvis är döden en och densamma. Frågan är endast vilka kriterier som primärt skall vara avgörande. Sedan början av 1970-tälet kan hjärndöd, dvs. total irreversibel hjärnnekros, diagnostiseras med absolut visshet. De traditionella dödskriterierna, hjärt- och andningsstillestånd, kan självklart inte längre anses relevanta eftersom dessa tillstånd ofta kan hävas. Hjärnnekrosen, som jämväl leder till hjärtstillestånd, är däremot irreversibel. De flesta länder i västvärlden har för den skulle godtagit hjärndödsbegreppet antingen i lag eller praxis. I är det enbart , , och som officiellt vidhåller hjärtdödsbegreppet. Vad gäller vårt land har undan för undan vikit från tidigare positioner i frågan. lät man i cirkulär meddela att läkare vid patientens totalt och oåterkalleligt bortfall av hjärnfunktionerna kunde avbryta terapeutiska åtgärder. Den självklara konsekvensen av ett sådant dekret borde varit en övergång till hjärndödsbegrepp. I stället valde man att vidhålla det traditionella hjärtdödsbegreppet. Cirkuläret var inte ägnat att skapa klarhet, logik och konsekvens. Det ger vid handen att en patient kan betraktas som död, en annan behandlas som död men ej betraktas som död, trots att båda bevisligen passerat dödens väntrum. Kommittén som haft att utreda sjukvården i livets slutskede (SOU 1979:59) avvisade tanken på ett nytt dödsbegrepp. Därefter har kommittén kommit med ett särskilt betänkande (SOU 1980:48) gällande hur behovet av vitala organ för transplantationsverksamhet skall kunna tillgodoses. I detta betänkande tar man ytterligare ett litet steg mot hjärndödsbegreppet. Enligt kommittéförslaget jämställes en person med irreversibel hjärnnekros med avliden. Därmed har man öppnat möjligheterna för transplantationskirurgins tillgång på vitala organ, men leken med ord är föga tilltalande och ökar förvisso inte allmänhetens förtroende för sjukvården. Naturligtvis har professor helt rätt när han slår fast: Dödsbegreppet får aldrig bli beroende av eller ens influeras av behovet hos de patienter som väntar på organtransplantat, ej heller av de läkare som arbetar med transplantation. Men när detta är sagt, och dödsbegreppet är fastlagt, må man också kunna uppleva det betagande i den mänskliga samhörighet som manifesteras däri att jag genom min död får bli en annan till liv. Den som menar sig kunna undvara klarhet och konsekvens i våra benämningar på döden torde likväl kunna inse betydelsen av internationellt godtagna värderingar och begrepp. Det ökande internationella utbytet av läkare och forskare bör icke i onödan kompliceras. En övergång till hjärndödsbegreppet skulle också garantera allt fler en värdig död. Det är få förunnat att dö i stillhet utan den medicinska, tekniska apparatur som ändå båtar föga vid dödens dörr. De anhöriga bör också unnas en mera tilltalande minnesbild av hädanfärden. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att måtte uttala sig för en klart uttalad övergång till hjärndödsbegreppet.
mot · G402208 · 1981-01-12 00:00:00 — Motion 1980/81:208 av om benämningen av professur i freds- och konfliktsforskning I budgetpropositionen föreslås inrättande av en professur i freds- och konfliktsforskning vid i . Förslaget, som ligger helt i linje med tidigare uttalanden av , är glädjande eftersom ett genomförande innebär ett stärkande av en viktig forskning. Det är års sedan omkom. I sitt viktiga arbete som FN:s generalsekreterare satsade han hela sin kraft på att lösa konflikter med fredliga medel. Få människor har betytt lika mycket som för fredsarbetet. Världen över nämns fortfarande hans insatser för freden med den största respekt. Det finns därför starka skäl för att uppkalla den första professuren i fredsoch konfliktsforskning i vårt land efter . För en sådan lösning talar också . växte ju upp i , och han jordfästes också där. Man bör enligt min mening iaktta en stor restriktivitet när det gäller att uppkalla professurer efter framstående personer. I detta speciella fall finns det dock så starka särskilda skäl att ett undantag är motiverat. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att vid bifall till förslaget i proposition 1980/81:100 om inrättande av en professur i freds- och konfliktsforskning som sin mening ger regeringen till känna att professuren skall benämnas professur i freds- och konfliktsforskning.
mot · G402209 · 1981-01-12 00:00:00 — av m. fl. om dubbelbemanning av järnvägslok Vid enbemanning av lok skall lokföraren dels iaktta instrumenten på panelen, dels vara uppmärksam på banans signaler och själva spåret. Vid tvåbemanning tillämpas den rutinen att den ene muntligen läser signalbild och hastighetsnedsättningar, som sedan högt repeteras av den andre. En sådan rutin är ägnad att hålla föraren vaken och uppmärksam och är angelägen med tanke på att forskningsresultat både här hemma och i andra länder visar att en sänkning av vakenheten lätt inträffar hos förare som arbetar ensam. Dessa undersökningar visar också att risken att somna för är störst vid natturer. Mer än hälften av 850 tillfrågade lokförare uppger sig nicka till någon enstaka gång och uppger att detta inträffar nästan varje tur. Många lokförare har särskilt svårt att sova före en nattur. En av fem förare kan inte alls sova före en sådan tur, och en tredjedel av de 850 lokförarna uppger att de har svårt att somna före många turer eller före nästan varje tur . I arbetsmiljölagen finns en bestämmelse om att arbetsgivare skall beakta den särskilda risk för ohälsa och olycksfall som kan följa av att arbetstagaren utför arbete ensam. Denna lag grundar sig på undersökningar och erfarenheter som bl. a. visar att ensamarbete är särskilt pressande. Det är ett faktum att järnvägstrafiken förändrats till allt tyngre tåg, kraftigare lok och ökade hastigheter som andelen nattåg tenderar att öka. Pressen på lokförarna ökar. som SJ:s trafikomfattning ökat har tyvärr kapacitetsutvecklingen inte hållit jämna steg härmed. Det kan inte uteslutas att den betydande ökningen av antalet tågolyckor har ett samband med såväl kapacitetsproblem som personaltillgång. Det automatiska tågstoppet är infört på endast ett fåtal sträckor, och det dröjer innan utbyggnaden härav är klar på hela nätet. Det kan invändas att denna fråga tillhör avtalsområdet och skall lösas inom ramen för avtalsförhandlingarna. Men gentemot detta synsätt kan anföras att frågan om tågsäkerheten inte är en fråga enbart mellan avtalsslutande parter. Den resande allmänheten är en betydelsefull grupp som självfallet har rätt att förvänta sig att inga åtgärder sparas för att göra resan trygg och säker. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar att i första hand loken till personförande nattåg bör dubbelbemannas och hos regeringen begär förslag till åtgärder i anledning därav. (vpk) INGA (vpk)
mot · G402210 · 1981-01-12 00:00:00 — av m. fl. om gemensam linjetarifF för kombinationstransporter lastbil-järnväg I trafikutskottets betänkande 1978/79:18 i anslutning till proposition 1978/79:99 uttalade sig utskottet positivt om en samverkan mellan lastbilsoch järnvägstrafik. Speciella tariffer för transport av enhetslaster tur och retur mellan större transportcentra förordades. Det finns goda skäl för att utveckla tekniken på detta område. Utredningar gjorda av SJ:s egen utvecklingsavdelning har visat att, då det gäller långväga godstransporter, tåget är betydligt mer energisnålt än lastbil med släp. Sistnämnda typ av fordon förbrukar uppåt så mycket energi som tågtransport under samma förutsättningar. Då det gäller energikostnaden blir lastbilstransporten uppåt fyra gånger dyrare än tågtransporten. Ett annat belysande exempel har anförts av SJ:s marknadssektion: Trots att SJ svarar för transport av av allt gods i landet på sträckor över tar företaget i anspråk av all energi som används inom transportsektorn. Till sparsamheten med energi kan läggas de uppenbara fördelarna med tåg då det gäller miljö, olycksrisker och avlastning av ett hårt pressat vägnät. Undersökningar har gjorts av orsakerna till att - trots allt - långväga transporter i stor omfattning går per lastbil. En stor del av förklaringen tycks vara att järnvägen brister i vad gäller utrustning. Dessutom anses avståndet till närmaste SJ-terminal för kombinerade transporter vara alltför stort. Härtill kommer det förhållande att det, sedan en viss rutin för transportlösning etablerats, föreligger svårigheter att ersätta denna rutin med en ny. Här kommer den tekniska anpassningen in i bilden. Terminalhanteringen kan göras smidig genom att såväl järnvägstekniken som lastbilstekniken ömsesidigt anpassas, exempelvis genom att speciella släpvagnar lastas på för dessa särskilt utformade järnvägsvagnar för vidare befordran till mottagningsstationen, där ny dragbil lossar från vagnen med enklaste möjliga arrangemang. Sådana transporter förekommer redan i mindre skala. Genom att använda taxepolitiska medel kan man uppmuntra till en ökning av kombinationstransporterna. Kravet på sparsamhet med energi, vägresurser, miljö osv. aktualiserar målmedvetna åtgärder i den riktning vi här ovan angivit. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer att åtgärder vidtas i syfte att åstadkomma en sparsammare trafikstruktur, varvid möjlig heterna att med taxepolitiska styrmedel och teknisk utveckling av kombinationstransporter särskilt beaktas. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G402213 · 1981-01-12 00:00:00 — om effekterna av bestrålning av livsmedel De stora livsmedelskoncernerna i världen ligger f. n. långt framme med att införa en ny behandling av livsmedel för att få dem att hålla sig: radioaktiv bestrålning. Innan en sådan metod godkänns i , måste uppenbarligen betydligt djupare undersökningar göras om en sådan behandlings verkliga effekter på livsmedlen och därigenom på människan. Erfarenheterna från DDT-besprutningen, antibiotika i slaktdjur och diverse mediciner som godkänts med katastrofala effekter bör leda till att den största försiktighet iakttas i detta fall. De egenskaper hos de bestrålade grönsakerna som bör undersökas är inte bara giftighet enligt konventionell LD50-definition eller geigermätt radioaktivitet. Man måste också veta hur grönsakernas kvalité i djupare mening påverkas och vad som verkligen händer med levande organismer när de bevaras på konstlad väg . måste få i uppdrag att göra undersökningar av denna art. Det är bra att svenska konsumenter får billiga grönsaker, men inte om inte grönsakerna är bra. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller att livsmedelsverket ges i uppdrag att undersöka effekterna av bestrålning av livsmedel.
mot · G402214 · 1981-01-12 00:00:00 — av m. fl. om en tillsynsmyndighet för fördelningen av vedråvara Utnyttjande av vedråvara för energiändamål har skapat oro inom skogsindustrin. Denna oro grundar sig på risken att vedråvara härigenom undandras industrin för att i stället användas i värmeverk. Detta skulle inträffa om energianläggningarna, på grund av stigande energipriser, har möjlighet att betala mer för råvaran än industrin. Denna konflikt skulle undvikas om regler och kontroll av fördelningen mellan energianläggningar och skogsindustri genomfördes när det gäller vedråvara. Vid 1979/hade vpk en motion om utnyttjande av fasta bränslen i skogslänen. Bakgrunden till motionen var en utredning i , som gjordes på initiativ av dess länsstyrelse inom ramen för projektet . Studierna begränsades till skogsavfall och torv. Utredningen kom fram till att tillgången på fasta bränslen är betydande i länet. I motionen redovisades det faktamaterial som utredningen tagit fram, där såväl positiva som negativa effekter värderats. Vi föreslog i motionen att medel skulle anvisas för att fullfölja de projekt som man, enligt utredningen, omgående borde satsa på. I en följdmotion föreslog vi att medel också borde anslås till forskning rörande miljöskydd och negativa effekter vid tillvaratagande av fasta bränslen. Dessa två motioner avslogs emellertid av . Trots avslag fortsätter utvecklingen på detta område. Medel anvisas nu av landsting och kommuner, och regeringen har uttalat att en särskild fond för alternativa energikällor skall inrättas. Naturligtvis hade det varit angeläget att byggandet av dessa energianläggningar fått en mer planerad utveckling än vad som är fallet. Framför allt när det gäller vedråvara krävs en styrning för att inte den situationen skall uppstå att skogsråvara används som bränsle i stället för som fiberråvara. En fri konkurrens om vedråvara i vissa situationer skulle skapa problem inom pappersindustrin. För att undvika att vedråvara används i värmeverk och jämförliga anläggningar i stället för att förädlas inom skogsindustrin måste både regler och en kontroll av verksamheten införas. Det är nödvändigt att initiativ tas i den här frågan. Både bland träindustriarbetarna och bland de anställda inom pappersindustrin finns en oro över hur råvaran kommer att användas. Den oron skulle undanröjas om regler fastställdes för hur fördelningen skulle ske, eftersom det finns betydande mängder avfall som är lämpliga för energi Med nuvarande förhållande finns risk för att utbyggandet av energianläggningar bromsas upp eller förhindras på grund av den oro som finns inom skogsindustrisektorn. Den tillsynsmyndighet som skulle få dessa uppgifter bör lämpligen vara . Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om skyndsamt förslag om tillsynsmyndighet och kontrollregler i vad gäller fördelningen av vedråvara mellan energianvändning och skogsindustrin, enligt vad som framförs i motionen. (vpk) C. -H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)