mot · G4021680 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. Den internationella utvecklingen har inneburit stora förändringar. länder är inte längre oomstridda centra för världens ekonomiska och politiska beslutsfattande. För del har detta inneburit krav på ökade kontakter med länder utanför den västliga kulturkretsen. Bland de s. k. socialistiska staterna, och de östeuropeiska länderna anslutna till , finns några av närmaste grannar. Dessa länders betydelse har kraftigt ökat , främst genom utveckling på flera områden. svarar för en betydande del av världens industriproduktion. De östeuropeiska länderna kommer sannolikt att få ökad betydelse för det svenska handelsutbytet. Dessa länder förfogar över naturresurser, energitillgångar och andra nyttigheter av vital betydelse för det svenska folkhushållet. Det vetenskapliga och tekniska samarbetet mellan och kan också förväntas öka . Flera nya avtal på dessa områden har slutits . Händelserna i och visar att utvecklingen också kan gå i en riktning som innebär allvarliga försämringar av det internationella läget. Det är då särskilt väsentligt att det i finns sakkunniga personer som kan bidra med bedömningar av den politiska utvecklingen på basis av egen forskningsverksamhet. Den dynamiska utvecklingen inom har ännu inte uppmärksammats i tillräcklig omfattning av svensk forskning. ägnas endast en obetydlig del av de svenska forskningsresurserna åt studiet av och samhällen. Öststatsforskningens utbyggnad och utformning bör dock inte ses som ett intresse bara för akademiker och företrädare för näringslivet. Tvärtom förtjänar hela frågan att placeras in i ett större allmänpolitiskt perspektiv. måste som arbetshypotes ha en fortsatt fredlig samlevnad med en grupp östeuropeiska stater, vilkas samhällsstruktur radikalt skiljer sig från de västeuropeiska staternas. Utbyggda kontakter och samarbete med kan antas förbli väsentligt svenskt intresse. Men möjligheterna till utbyggt samarbete begränsas av otillräckliga kunskaper på svensk sida i fråga om dessa staters politiska, ekonomiska och sociala förhållanden. Om utsikterna till kontakt och samarbete skulle bli sämre genom ändringar i det internationella läget finns särskilt behov av kunskaper om dessa staters funktions- och reaktionssätt. Särskilt i , och har stora forskningsresurser inriktats på studier av . Detta forskningsarbete har avsatt många värdefulla resultat. Mot en koncentration av öststatsforskningen till de nämnda staterna kan dock invändas att deras allmänpolitiska och militärpolitiska orientering gör det möjligt att misstänkliggöra forskningsarbetets objektivitet, antingen sådana misstankar skulle vara berättigade eller ej. situation är dock annorlunda. Vår alliansfria politik och vår strävan till goda förbindelser med både väst och öst borde undanröja misstankar om att samhällsvetenskaplig forskning i svensk regi, inriktad på stater, skulle vara avsedd att tjäna politiska syften i strid med vederbörande staters legitima intressen. skedde en viss utbyggnad av öststatsforskningen och av de akademiska utbildningsresurserna på området i . blev det möjligt att ta doktorsexamen vid universitets slaviska institution på en s. k. alternativlinje, inriktad på östeuropeiska samhällsförhållanden. Studieplanen var provisorisk och förlängdes inte när den nya forskarutbildningens studieplaner definitivt lades fast 1972. hade emellertid den öststatsinriktade verksamheten vid slaviska institutionen i alltmer ökat i omfattning, varför tanken på att skilja dessa studier från slaviska institutionen aktualiserades. 1970 inrättades en ny fristående avdelning för öststatsforskning vid , och tillkom en halvtidstjänst som biträdande professor i ämnet. infördes vid en särskild öststatsinriktad akademisk utbildning på grundutbildningsnivå. Ämnet fick namnet Öststatskunskap. I jämförelse med den forskning om som bedrivs i en del andra länder måste motsvarande forskning i betecknas som klart underutvecklad. De personella resurser som finns vid avdelningen för öststatsforskning är en professor med halvtidstjänst samt ytterligare några få personer. Till avdelningen är dessutom knutna en grupp forskare och doktorander, sammanlagt ca 15 personer. Bortsett från öststatsforskningen vid gäller i stort sett att de samhällsvetenskapliga institutionerna ägnar mycket liten uppmärksamhet åt förhållandena i . 1972 gjorde universitetskanslersämbetets internationaliseringsutredning en karaktäristik som tyvärr är giltig i sina huvuddrag: I förhållande till relativa vikt framstår utbudet av utbildning i vårt land som otillräckligt. Utbildningen i statskunskap ägnar en viss men inte särskilt omfattande uppmärksamhet, medan utbildningen i t. ex. ekonomiämnena och juridik endast i mycket begränsad mån beaktar östförhållanden - kanske på sin höjd ett par procent av utbildningsinnehållet i en värld, där av industriproduktionen sker inom den s. k. socialistiska hushållningssytemen. Situationen är i själva verket ännu ogynnsammare med tanke på att samhällsförhållandena i för en svensk framstår som mer avvikande och studiet därav följaktligen som mer krävande än motsvarande förhållanden i t. ex. . Härtill kommer ytterligare, att ryska endast i begränsad omfattning studeras i gymnasieskolan och dessutom anses svårare än t. ex. engelska, tyska och franska. Den som saknar kunskaper i ryska eller andra östspråk är hänvisad till sekundärt material med de i synnerhet i detta sammanhang välkända riskerna för förvrängningar och selektivitet i tillgängligt material. Forskningen avseende och måste ges ökade resurser för att kunna möte de krav som samhället kan ställa. Dessa resurser för att kunna möta de krav som samhället kan ställa. Dessa resurser kan tillföras på olika sätt, genom en förstärkning av den universitetsfinansierade verksamheten, genom tillskott av rådsforsknings- eller sektorsforskningsmedel. Det är väsentligt att små, tidigare ej prioriterade forskningsområden inte får behandlas sämre i tider av besparingar än äldre, mer traditionsfyllda ämnesområden. Det är viktigt att forskningsresurserna på detta område kanaliseras till vetenskapliga institutioner som tillhör högskolan. Ett samarbete mellan högskolan och fristående institut med speciell inriktning, så som ÖstEkonomiska Byrån, bör också eftersträvas i syfte att maximalt utnyttja tillgängliga resurser. bildade en grupp forskare från , , och för öststatsforskning. Kommitténs uppgift är att främja det nordiska samarbetet på öststatsforskningens område. Kommittén skall också koordinera forskningsaktiviteterna i . Vidare skall också koordinera forskningsaktiviteterna i . Vidare skall bidra till att kontakterna med internationell forskning utvecklas. De aktiva öststatsforskarna har funnit att en samarbetskommitté av denna typ är en bättre organisationsform än den diskuterade institutsformen. Kommittén arrangerar flera nordiska symposier kring aktuella problem. Den svarar också för ett nordiskt publikations- och dokumentationssamarbete. har också initiativ till ett samnordiskt forskningsprojekt tagits. Erfarenheterna av Nordiska kommitténs arbete är goda. De olika nordiska länderna har var för sig små resurser på öststatsforskningens område. Tillsammans har de nordiska länderna emellertid en icke föraktlig forskningspotential. En fortsatt utbyggnad av samarbetet på öststatsforskningens område ger således positiva effekter för samtliga nordiska länder till en relativt låg bör kraftigt stödja det fortsatta nordiska samarbetet på detta område. Det torde vara både ett svenskt och ett internationellt intresse att öststatsforskningen i byggs ut. Denna utbyggnad bör främst ske inom ramen för det existerande forskningsinstitutet med tvärvetenskaplig inriktning i . De forskningsplanerande myndigheterna bör utarbeta en långsiktig plan för utveckling av öststatsforskningen. I denna plan bör också det nordiska samarbetet på öststatsforskningens område beaktas. Med stöd av det anförda yrkas 1. att hos regeringen begär att öststatsforskningen får hög prioritet vid den fortsatta utbyggnaden av den samhällsvetenskapliga forskningen, 2. att hos regeringen begär att det nordiska samarbetet på öststatsforskningens område ges erforderligt stöd. BO () ()