ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021752 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om utbyggnad av vägnätet för skogsbilar i Skogsbruket och skogsindustrin utgör ett par utomordentligt viktiga grundstenar i läns ekonomi. En betydande del av länets sysselsatta har sin utkomst från skogsnäringen. Därmed är också sagt att ett fungerande skogsbruk är en nödvändighet. Skogsbrukets huvuduppgift är att förse skogsindustrin med tillräcklig mängd fullgod råvara till rimligt pris. En av förutsättningarna för att denna uppgift skall kunna uppfyllas är ett väl fungerande skogsvägnät. Vägsituationen inom privatskogsbruket är besvärlig i hela . Standarden på skogsbilvägarna är låg. I kpmmer av allt virke ut på skogsbilvägar, som endast är framkomliga med enkel lastbil. På dessa vägavsnitt kan bilarnas (lastbil + släp) tillåtna lastförmåga endast utnyttjas till . Bärigheten är som regel låg. Vägarna är tillgängliga endast kortare tider , och de blir vid upprepade körningar snabbt oframkomliga. Möjligheterna att påverka vägsituationen är framför allt beroende av tillgången på bidragsmedel. i har i sin vågplan redovisat ett angeläget nybyggnads- och förbättringsbehov av ca 7 milj. kr. Eftersom bidrag i princip skall kunna utgå med ungefär hälften av kostnaden, är bidragsbehovet för länet drygt 3 milj. kr. Emellertid har medelstilldelningen legat på ungefär oförändrad nominell nivå, 600 000 - . Byggkostnaderna har mer än tredubblats. Denna fortlöpande urholkning av medelstilldelningen har medfört att möjligt utbyggnadsprogram endast motsvarar av behovsplanen. Detta kommer att få starkt negativa konsekvenser för skogsbruket i . En försämring av vägnätet kommer att ske i allt snabbare takt om inte anslagen ökas. Den tekniska utvecklingen på drivningssidan har inte motsvarats av en upprustning av skogsbilvägnätet, vilket utgör en flaskhals i transportkedjan från stubbe till industri. Detta är otillfredsställande, när man vet att varje nybyggnad eller förbättring ger upphov till en intensifiering av skogsbruket. En förbättrad vägsituation ger normalt också en förbättring av skogsvården. Möjligheten att tillvarata virket förbättras, och transporten till industrin underlättas och förbilligas. Utbyggnaden av skogsbilvägar har också stor betydelse för möjligheterna att minska insektsskadorna, vilka beräknas kosta omkring 30 - 50 milj. kr. i (uppskattning). väghållning skulle denna kostnad kunna sänkas avsevärt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vikten av en välplanerad utbyggnad och förbättring av skogsbilvägnätet i . () () () ()
mot · G4021753 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81 1753-1759 av och om odling av musslor Det har visat sig att musselodling med stor framgång kan bedrivas på . Skördarna blir rikliga och kvaliteten blir mycket hög. Rent, näringsrikt vatten är en bidragande orsak och en förutsättning härför. Det finns en växande marknad för musslor i , och konsumtionen har ökat med . 1978 konsumerade svenska folket musselkött, vilket motsvarar ungefär 10 000-12 000 ton musslor med skal. I odlades 1980 ca musslor, varför importen utgjorde . Det finns även en stor exportmarknad för musslor, och det finns intresse för svenska musslor både i och i . Tyvärr utgör tullarna ett problem, men den höga kvaliteten på svenska musslor kan sannolikt ändå komma att göra dem konkurrenskraftiga. Att odla musslor är troligen den mest energisnåla metod som finns att framställa protein. Musselodling borde därför ingå i en beredskapsplan för folkförsörjning under krig eller avspärrning. Odling av musslor kräver inte stort utrymme. En odling som producerar , vilket är den tid det tar mellan utsättande av linor och skörd, ryms . Utan att i nämnvärd grad inkräkta på annat och genom att använda härför lämpliga platser skulle den svenska produktionen kunna ökas till mellan 50 000 och . Genom att få en egen utökad produktion skulle man förutom att kunna exportera slippa importen, som f. n. utgör en stor del av konsumtionen. En fabrik på , , har startat inläggning av musslor, och en fabrik i har startat tillverkning av friterade musslor. Den produktion som finns kan därför avsättas men behövde för att göras rationell och ge en jämn lönsam avsättning utökas betydligt. För att få en stabil sysselsättning och produktion behövs en god planering och i vissa fall stöd om näringen skall fortleva och utvecklas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att anhåller att regeringen uppdrar åt att fortlöpande planera för utveckling av produktion och förädling av musslor i samband med den planering som sker för fisket 1 1980/81. samt i samband härmed lämnar förslag till åtgärder som främjar såväl odling som förädling av musslor. () ()
mot · G4021754 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om oljeskadade fåglar Vår erfarenhet av oljesanering och följderna av att olja drabbar våra kuster växer i takt med antalet oljeutsläpp som når kust och skärgård. I det senaste, som drabbade vid nyår, åstadkoms skada på sjöfågel som . Tusentals fåglar avlivades, och många dog innan de hann avlivas. finns en stor del kvar som erhållit mindre skador och kommer att dö. De var i så pass god kondition att de klarade sig undan skyttarna. Många gjorde en utomordentlig insats. Fiskare och skärgårdsbefolkning med ansvar och känsla för skärgården och dess djurliv offrade fritid och även arbetstid utan ersättning för att minska plågor och lidande för de drabbade fåglarna. Men allting har en avigsida. Det visade sig att då avskjutningen pågått infann sig människor med vapen och sköt fåglar utan att ta iland kropparna. Det föreföll som om själva jakten var det väsentliga. Sådant får inte förekomma. Åtgärder måste vidtas med anledning av det inträffade och de erfarenheter som gjorts. Det kan bli nödvändigt att fridlysa vissa arter som drabbats särskilt hårt, och det är viktigt att ha en beredskap om något liknande på nytt skulle inträffa. Att så kommer att ske finns tyvärr all anledning att befara. Kommunerna borde ha en organiserad beredskap för detta ändamål: förråd med ammunition och ett nät av ansvarsfulla jägare runt våra kuster som kan rycka ut när så behövs med tillstånd att skjuta även arter som är fridlysta. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att anhåller att regeringen uppdrar åt berörda länsstyrelser att vidta åtgärder för att eventuellt öka skyddet för fåglar som drabbats hårt av oljedöden, 2. att anhåller att regeringen uppdrar åt berörda kustkommuner att tillskapa en fungerande beredskap för att nedbringa plågor och lidande för fåglar som oljeskadats.
mot · G4021755 · 1981-01-27 00:00:00 — av tredje vice talmannen om studiebesök för deltagare i miljövårdskonferensen i Den svåra försurningen av våra sjöar, speciellt i västra och , är enligt min mening ett av de allvarligaste miljöproblemen i vårt land. Vid undersökningen som gjorts i bl. a. har man konstaterat att i vissa områden är hälften av de undersökta sjöarna biologiskt skadade. Forskare har också uttalat farhågor för att det kraftiga svavelnedfallet förorsakar aluminiumutlösning som i sin tur minskar skogstillväxten och försvagar skogsbestånden. Vid en försurningskonferens i redovisades undersökningar från som ansågs bevisa att skogstillväxten minskat till följd av aluminiumutlösning genom svavelutfallet. Metallhalten var så hög i marken att växternas rottrådar dödats. Svenska forskare frågar sig också om de omfattande insektsangreppen på skog i vissa områden i åren följd aven allmän konditionsnedsättning hos träden beroende på försurningseffekterna. På flera håll sammanfaller svåra insektsangrepp på skogen med försurningseffekter i sjöar vilket kan tolkas så att det är områden som är särskilt utsatta för svavelnedfall. Med hänvisning till att de stora svavelutsläppen i huvudsak kommer från de stora industriområdena i motionerade jag om ökade internationella kontakter i dessa frågor. Jag föreslog att representanter skulle inbjudas från industriländerna i till studiebesök i drabbade områden. Utskott och riksdag besvarade motionen på följande sätt: Från regeringens sida har meddelats att man i anslutning till 10-årsminnet av i planerar en internationell konferens om försurningsproblemen. Konferensen kommer att äga rum . En särskild kommitté har tillsatts för att samordna och förbereda de nödvändiga insatserna i nämnda sammanhang. En miljökonferens med samma tema planeras äga rum i regi av bl. och med deltagande av representanter för miljöorganisationer i . Regeringen har beslutat att med bidrag om . stödja den sistnämnda konferensen. Utskottet finner med hänvisning till det anförda att syftet med motion 1979/80:694 i huvudsak får anses tillgodosett. Någon ytterligare åtgärd med anledning av motionen är inte påkallad. Med hänvisning till detta lämnades motionen utan vidare åtgärd. Det är nu klart att inbjuder till en konferens om försurningspro blemen med anledning av 10-årsjubileet av i . Jordbruksministern har tillsatt en arbetsgrupp för att samordna aktiviteterna. Jordbruksministern menar att med hänsyn till försurningsfrågornas internationella karaktär och till deras stora betydelse för vårt land och för många andra länder bör just dessa frågor ägnas särskild uppmärksamhet i ett svenskt initiativ med anledning av att förflutit sedan . Jag anser att deltagarna i försurningskonferensen bör studera de svåra skador och problem som uppstått på grund av svavelutsläppen. Konferensdeltagarna bör därför beredas tillfälle att under besöket i på plats, t. ex. i västra , under sakkunnig ledning bese skadade sjöar och områden. Med hänvisning till det anförda vill jag föreslå att begär att regeringen inbjuder deltagarna i miljövårdskonferensen i till försurningsdrabbade områden i exempelvis västra .
mot · G4021757 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om den eftergymnasiala skogsutbildningens innehåll m. m. En av våra största naturtillgångar är skogen. Skogen kan och bör - förutom de traditionella användningsområdena massaproduktion och sågvirke - spela en betydligt större roll i energiproduktionen. Här kan i första hand ett ökat omhändertagande av skogsavfall, klenvirke och lövvedsöverskott bli aktuellt. I ett något längre perspektiv kan odlad energiskog få en mycket stor betydelse för landets energiförsörjning. Det är aldeles klart att ett effektivt tillvaratagande av energipotentialen i våra skogar är av stor betydelse inte bara för skogsbrukets ekonomi utan även för samhällsekonomin. För att göra en sådan utveckling möjlig måste den eftergymnasiala skogliga utbildningen förändras. Grundläggande kunskaper om hur man bäst tar till vara skogens energipotential med minsta möjliga intrång på andra råvarubehov borde ingå i en sådan utbildning. En viss förändring av utbildningen vid skogshögskolan har dock skett . En tidigare inriktning mot ett snävt traditionellt yrkesområde har övergetts. Ovanpå basutbildningen läggs nu olika former av påbyggnadskurser med specialinriktning. En översyn av de olika linjerna, där möjligheten till samordning mellan skogsteknikerlinjen, skogsmästarlinjen och jägmästarlinjen tas med, kan vara av stort framtida värde. Vid en sådan översyn av skogsutbildningen finns det också anledning- inte minst från regionalpolitiska synpunkter - att undersöka möjligheterna att kombinera vissa delar av skogsutbildningen med utbildningen på jordbrukssidan. Detta är framför allt intressant för de personer som utbildar sig till lantbrukare men behöver en kombination av jordbruks- och skogsbruksutbildning. Man bör då också se på vilket sätt man inom ram kan få en utbildning som utnyttjar jordbruks- och skogsbrukskunnandet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller 1. att åtgärder vidtas för att ge skogsenergifrågor en framträdande plats i den skogliga eftergymnasiala utbildningen, 2. att en översyn av olika linjer på skogshögskolan görs där möjligheten och behovet av samordning mellan skogsteknikerlinjen, skogsmästarlinjen och jägmästarlinjen ingår, 3. att i nämnda översyn även en kombination av jordbruks- och skogsbruksutbildning ingår samt om möjligheten att förlägga en sådan kombinerad utbildning inom ram. () ()
mot · G4021760 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81 1760-1765 Motion 1980/81:1760 av om miljöeffekterna av spårbunden trafik trafikpolitiska beslut i innebär att en samhällsekonomisk grundsyn skall vara vägledande för beslut inom det trafikpolitiska området. I en samhällsekonomisk kalkyl måste bl. a. följande faktorer beaktas: o kostnader för vägnät, järnvägar, hamnar, flygplatser etc., o trafikövervakning, o trafikföretagens kostnader, o trafikolyckor, o restider, o miljöstörningar. Vid jämförelser mellan olika trafikslag måste åtminstone samtliga ovanstående faktorer beaktas. genomfördes särskilda undersökningar avseende buller från motorfordon på vägar (SOU 1974:60 och 61), flygplan (SOU 1975:56) och fritidsbåtar (SOU 1976:21). Buller från spårbunden trafik har ej utretts. Genom att underlag avseende järnvägsbuller saknas är det f. n. omöjligt att göra en korrekt samhällsekonomisk värdering av de effekter som i föreslagna s. k. snabbtåg skulle ha på miljön, såsom ökat buller, ökade skakningar m. m. Buller från spårbunden trafik måste utredas för att möjliggöra riktiga samhällsekonomiska bedömningar och avvägningar mellan olika trafikslag. a. när det gäller avvägning mellan flyg och spårbunden trafik vore en sådan utredning av värde. Med ovanstående som bakgrund hemställs att hos regeringen begär att en utredning som skall undersöka buller och andra miljöeffekter från spårbunden trafik måtte tillsättas. 1 1980/81.
mot · G4021763 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om differentierade pristillägg på jordbruksprodukter beslöt i anslutning till behandlingen av proposition 1979/80:162 om reglering av priserna på jordbruksprodukter m. m. att en styrning av fläskproduktionen skulle ske genom ett system med differentierade pristilllägg när pristryckande överskott råder. har i sin tolkning av beslut i anslutning till behandlingen av ovannämnda proposition konstaterat att också gjort bedömningen att pristryckande överskott f. n. föreligger. Enligt vår mening är detta inte en riktig tolkning. har nämligen inte förelagts något underlag för en sådan bedömning. Det bör i stället ankomma på jordbruksnämnden att efter överläggning med konsumentdelegationen och lantbrukarnas förhandlingsdelegation fastställa när pristryckande överskott råder. Det bör vidare påpekas att vid utskottsbehandlingen av ifrågavarande proposition uppnåddes enighet om att systemen med differentierade pristillägg eller differentierade avgifter - det senare förordades av oss endast skulle tillämpas då pristryckande överskott förelåg. Med den nuvarande diffusa definitionen av begreppet pristryckande överskott och en permanent tillämpning av systemet med differentierade pristillägg blir effekten att en rationell fläskproduktion hämmas till förmån för mindre rationella enheter. Detta i sin tur leder till oacceptabla prishöjningar för konsumenterna. Vidare riskerar man att få en icke önskvärd ökning av fläskproduktionen som permanentar överskottet. Mot denna bakgrund är det väsentligt att förtydligar sitt beslut och uttalar att systemet med differentierade pristillägg endast skall tillämpas då pristryckande överskott råder och att det ankommer på jordbruksnämnden att på sätt som anförts i motionen avgöra när sådant överskott föreligger. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar uttala sig för att ett av statens jordbruksnämnd konstaterat pristryckande överskott skall föreligga för att differentierade pristillägg skall tillämpas. MAJ () () () () () () () () () () ()
mot · G4021766 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81 1766-1774 av och om effektivare användning av jordbruksmaskiner Kännetecknande för jordbruket är en snabb utveckling mot bättre teknik och effektivare maskiner. Det innebär ofta större och dyrare maskiner som gör det allt svårare för familjejordbrukare att klara ekonomin. kan man konstatera att inte heller jordbruksföretag som kan utnyttja aktuell teknik och därigenom anses vara effektiva har särskilt goda framtidsutsikter. Det beror bl. a. på kostnaderna för de allt större och modernare jordbruksmaskinerna. Många jordbruksmaskiner är speciella och kommer till användning endast i mycket begränsad omfattning. Här kan nämnas som exempel skördetröskverk, schaktmaskiner, såningsmaskiner, lastmaskiner och hackmaskiner. Dylika maskiner kommer i landets norra del till användning endast under någon eller . För skördetröskor anges i i genomsnitt en användning . Det är enorma värden som tär på jordbrukets lönsamhet. Genom den irrationella driften blir konsekvensen dyrare livsmedel. I den situationen blir det allt angelägnare att finna former av samverkan. Aktiva jordbrukare, särskilt de yngre, talar mer och mer om samarbete/kooperation och maskincentraler. På så vis kan resurser i form av maskiner och arbetskraft kombineras från flera jordbruksföretag i att utnyttja dyrbara maskiner i effektiva maskinkedjor och arbetslag. Investeringsbehovet per jordbruk skulle väsentligt nedbringas och omkostnaderna för jordbruksmaskiner minska. Samverkansformer bör kunna skapas genom information och samhälleliga stödformer när det gäller vattenavrinningsföretag, täckdikning av större arealer, jordbearbetning, tillvaratagande av halm, torv och flis som bränsle. F. n. utgår stöd till gemensamma fasta anläggningar . För maskiner kan lån med amortering erhållas. Det är att vid all statlig rådgivning till mekanisering undersökningar föranstaltas om fördelar av samverkan. De jordbrukskooperativa sammanslutningar det här är fråga om skulle prioriteras i lån/statsbidragshänseende. Med stöd av det ovan anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att utredning bör företas om samverkansformer eller koopera 1 1980/81. tiv för effektivare användning av jordbruksmaskiner genom gemensamma maskincentraler för flera jordbruksföretag. () ()
mot · G4021767 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder mot försurning av sjöar och vattendrag i De försurande ämnen som släpps ut i luften vid förbränning av olja och kol samt vid olika industriella processer har blivit ett av våra allvarligaste miljöproblem. Miljöeffekterna av den ökade försurningen visar sig främst i att markens och vattnens kemiska balans rubbas, vilket leder till att växter och djur påverkas. Man räknar numera med att i ca 20 000 sjöar i samband med snösmältningen får så låga pH-värden att fiskbeståndet direkt hotas. Inom finns 600 av dessa 20 000 sjöar. För att söka komma till rätta med det här problemet på internationell nivå har den svenska godkänt en konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Konventionen undertecknades av tillsammans 33 stater. Enligt konventionen åtar sig samtliga länder att begränsa och, så långt möjligt, gradvis minska och förhindra spridning av luftföroreningar. Man skall härvid använda bästa tillgängliga teknik som är ekonomiskt möjlig. Restaurering av redan försurade vatten pågår. Försöksverksamheten med kalkning skall fortsätta, och även andra metoder än kalkning bör givetvis prövas. I årets budgetproposition höjs bidraget till sådana åtgärder från 15 till 23 milj. kr. och skall redovisa resultatet av den utvärdering som skett av verkställda åtgärder. Med hänsyn till det stora antalet sjöar och det svåra sysselsättningsläge som f. n. råder inom bör länet tilldelas extra anslag för bekämpning av försurade sjöar och vattendrag. Med anledning av det ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller att och får i uppdrag att vid fördelning av Bidrag till kalkning av sjöar och vattendrag beakta de ovan nämnda synpunkterna beträffande . () () () () ()
mot · G4021768 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om användningen av optiskt vitmedel Användningen av optiskt vitmedel och riskerna i samband härmed aktualiserades . a. väcktes en motion i där krav framfördes på information om och ökad kontroll av användningen av optiskt vitmedel. Det påpekades att optiskt vitmedel är ett gift som ger skador på såväl djur och människor som naturen. Det förorsakar t. ex. allergier. ansåg dock att dessa krav inte påkallade några särskilda åtgärder. Man hänvisade bl. a. till att flera undersökningar gjorts om effekterna på hälsa och miljö och att dessa kommit fram till skilda resultat. Enligt produktkontrollbyrå har inte några nya fakta tillkommit som gett anledning att ta upp frågan från miljövårdssynpunkt. Det har alltså inte hänt någonting på detta område. Trots detta har frågan fått ny aktualitet. Det förekommer diskussioner där man uppmärksammar farligheten med användningen av optiskt vitmedel, bl. a. med tanke på de besvär i form av allergier som det medför. Med anledning av detta har vi ansett det angeläget att återigen ställa kravet på ökad information och skärpt kontroll. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för ökad information och skärpt kontroll när det gäller användningen av optiskt vitmedel.
mot · G4021769 · 1981-01-27 00:00:00 — av i och om naturvårdshänsyn i jordbruket Modernt jordbruk medför betydande påverkan av miljön. Ett exempel är det monotona landskap och den utarmning av växt- och djurliv som de allt större sammanhängande åkerarealerna ger upphov till. Våtmarker, naturliga betesmarker, stengärdsgårdar, öppna diken, åkerholmar etc. försvinner i allt större utsträckning. Därigenom upphör förutsättningarna för mycket av jordbrukslandskapets växt- och djurliv. Detta drabbar inte bara naturvården utan också jordbruket. Exempelvis har pollinerande insekter och naturliga fiender till skadegörare minskat i antal. Dessutom drabbas kulturminnesvården. Denna miljöpåverkan kan begränsas genom att hänsyn tas till naturvårdens intressen vid rationaliseringsåtgärder på jordbruksmark. I allmänhet krävs inte någon mer långtgående hänsyn, som innebär nämnvärda ekonomiska uppoffringar, för att i rimlig utsträckning tillgodose naturvårdsaspekterna. Detta kan således oftast ske inom ramen för pågående markanvändning. Det är mest en fråga om viljan att ta hänsyn till naturvården. Lagstiftningen på jordbrukets område innehåller inga regler om generell naturvårdshänsyn vid jordbruksdrift. Sådana regler finns t. ex. i skogsvårdslagen och erfordras i lika hög grad inom jordbrukssektorn, framför allt i lagen om skötsel av jordbruksmark. Några sakliga skäl för att behandla jord- och skogsbruk olika i detta avseende finns inte. Utöver regler om naturvårdshänsyn erfordras också regler om hänsyn till kulturminnesvården. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till komplettering av gällande jordbrukslagstiftning i syfte att införa generella regler om hänsyn till naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen. HANS () i