mot · G4021479 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ett femårsprogram för minskad alkoholkonsumtion, m. m. Det råder numera bred enighet om att alkoholkonsumtionen måste minska ifall alkoholskadorna skall kunna trängas tillbaka. Detta har kommit till uttryck i flera riksdagsbeslut senast våren 1980.1 alkoholpolitiska beslut (SoU 1979/80:31, SkU 1979/80:44) ingick också principbeslut om mer aktiv prispolitik i konsumtionsbegränsande syfte samt tillsättande av det s. k. samordningsorganet för alkoholfrågor. I dettas direktiv (jfr SoU 1979/80:31) ingår bl. a. upprättande av ett mera långsiktigt program på alkoholområdet. Flera av alkoholpolitikens huvudfrågor är sålunda under utredning efter det nämnda riksdagsbeslutet. får successivt under anledning att ta ställning till hur alkoholpolitiska beslut skall fullföljas. För vissa ställningstaganden finns det emellertid redan underlag. En bred aktion mot langning till ungdom genomförs efter tidigare initiativ från folkpartiregeringens sida. har bifallit ett regeringsförslag om att slopa företagens avdragsrätt för sprit och vin vid representation. Regeringen har lagt fram förslag till vårriksdagen om att s. k. snabbsatser för hemtillverkning av vin inte skall få säljas. På ytterligare några punkter anser vi att nu bör komplettera tidigare ställningstaganden. När man lägger fast målsättningen att alkoholkonsumtionen måste minska och fastslår att hårdare restriktioner måste vidtas om detta inte sker, räcker det inte med en allmänt uttalad målsättning om minskad alkoholkonsumtion. För att kunna avgöra om alkoholpolitiken lyckas eller inte måste man fastställa vad man vill uppnå . måste alkoholkonsumtionens utveckling liksom olika slags alkoholskadors omfattning följas med stor uppmärksamhet. Det arbete som skyndsamt skall utföras av samordningsorganet för alkoholfrågor bör därför leda fram till att beslutar om ett femårsprogram för minskad alkoholkonsumtion. I detta skall klart angivna mål finnas om en successiv minskning av alkoholkonsumtionen, och programmet skall sedan användas för att avgöra om ytterligare åtgärder behövs. En sådan målsättning kunde vara att sänka totalkonsumtionen av alkohol . Alkoholbeskattningen bör enligt riksdagsbeslutet användas mer aktivt för att tränga tillbaka konsumtionen. I detta sammanhang måste uppmärksammas de rent praktiska svårigheter som uppstår varje gång alkoholbeskattningen skall ändras. Risken för hamstring medför att besluten måste fattas i stor hast och ibland föranleda tillfälliga stängningar av systembutikerna. Dessa praktiska svårigheter med det nuvarande beskattningssystemet blir mer besvärande när beskattningsinstrumentet skall användas mer aktivt. Det har tidigare diskuterats att byta ut det nuvarande beskattningssystemet för alkohol mot en lagstiftning där upprepade riksdagsbeslut inte skulle behövas för att bibehålla alkoholprisernas reala nivå i tider av sjunkande penningvärde. Alkoholpolitiska utredningen (SOU 1974:91) föreslog - beträffande sprit och vin - övergång till en skatt på Systembolagets omsättning. Vi skall här inte gå närmare in på de för- och nackdelar som kan vara förknippade med det detaljförslag som förordades av alkoholpolitiska utredningen. Det är emellertid helt klart att ett alternativt beskattningssystem - alldeles oavsett den framtida beskattningens höjd - skulle kunna vara av stort intresse när det gäller att underlätta den praktiska hanteringen av en mer aktiv alkoholpolitik. I sammanhanget kan nämnas att har låtit utarbeta en modell för skatteinstrumentets användning i konsumtionsdämpande syfte. Eftersom erforderlig utredning i väsentliga delar redan genomförts, bör hos regeringen anhålla om förslag till lagstiftning om en ny teknik för beskattning av alkoholdrycker. Den stora aktion mot langning av alkoholdrycker till ungdomar som genomförs får inte bli en engångshändelse. Alkoholtraditionen i stora ungdomsgrupper kommer att finnas kvar, även när anslagen är slut för den aktion som genomförs. Samordningsorganet för alkoholfrågor har i sitt första betänkande också föreslagit att en särskild arbetsgrupp skall utforma en fortsatt fördjupad och breddad informationssatsning. Informationsarbetet skulle därvid vidgas så att syftet skulle vara att få till stånd en förändrad syn på och en begränsning av det traditionella bruket av alkohol. Opinionsbildningen skulle också inriktas mot bruket av cannabis och andra narkotiska preparat. Fortsatta stora informationsaktioner riktade till ungdomar och deras föräldrar är angelägna. Eftersom de ideella organisationerna mer än staten kan förmedla en värderingsstyrd information måste vikten av ett samarbete med dessa organisationer understrykas. I detta sammanhang vill vi också göra några påpekanden om innehållet i samhällets alkoholinformation. Denna bör inte endast syssla med missbrukets problem. Det finns ett nära samband mellan ett normalt bruk och missbruk. Särskilt förtjänar att framhållas att ungdomens alkoholvanor starkt påverkas av föräldragenerationen. Det är också viktigt att hävda kravet på ett alkoholfritt alternativ i alla sammanhang. Alkoholsedan blir destruktiv där den fungerar som ett tvång och alkoholfria alternativ inte ges. Detta är allvarligt, eftersom många människor har ett starkt behov av att slippa alltför hårt tryck från alkoholseden av den enkla anledningen att de själva har alkoholproblem. Mot denna bakgrund är det nödvändigt att samhällets alkoholinformation också belyser effekterna av de alkoholseder som innebär en direkt påtyckning att bli eller förbli alkoholkonsument. Kampanjen mot langning och den kampanj mot drogkulturen som föreslagits av samordningsorganet för alkoholfrågor är här betydande steg i rätt riktning. Skolans undervisning om alkohol och narkotika har förmodligen större betydelse än informationskampanjer. Många ungdomar har lämnat utan några egentliga kunskaper om vilka faror som är förknippade med bruk av alkohol och narkotika. Detta är allvarligt. Även om en förbättring kan skönjas är undervisningen inom detta område i många fall otillfredsställande. Samordningsorganet för alkoholfrågor påpekar dock att har flera särskilda informationskampanjer om alkohol genomförts i skolorna. Samordningsorganet föreslår också att en förändrad inställning till droganvändning måste genomsyra hela skolans verksamhet. Detta skall bl. a. ske genom att varje skola som en del i den lokala arbetsplanen utarbetar ett särskilt handlingsprogram för arbetet med drogfrågor. För att detta skall vara möjligt föreslås att länsskolnämnderna under nästa budgetår får sådana resurser att ANT-kontaktpersonerna på halvtid kan ägna sig åt arbetet med drogfrågorna. Dessa förslag som framlagts av samordningsorganet för alkoholfrågor kan betraktas som ett första steg när det gäller ett handlingsprogram för information och undervisning om alkohol och narkotika till alla ungdomar. Samarbetet med föräldra- och elevorganisationer är väsentligt i det fortsatta arbetet, både när det gäller information och när det gäller elevvård. Vad som i detta sammanhang måste understrykas är att det är viktigt att dessa målsättningar förverkligas så att alkohol- och narkotikafrågorna varaktigt ges en förstärkt plats i skolans undervisning. I detta sammanhang bör observeras att den föreslagna förstärkningen när det gäller länsskolnämndernas resurser för drogfrågorna är tillfällig. En långsiktig verksamhet kräver också en långsiktig lösning av personalfrågorna genom en riktig avvägning mellan olika arbetsuppgifter. Skall alkoholtraditionen kunna brytas och alkoholförbrukningen hållas tillbaka är det viktigt att det finns alkoholfria miljöer. Detta är särskilt angeläget för människor som har alkoholproblem och därför bör slippa att konfronteras med den svenska alkoholseden. För samhället är det därför en angelägen uppgift att stödja förekomsten av sådana alkoholfria fritidsmiljöer. Samordningsorganet för alkoholfrågor har i sitt första betänkande påpekat att det har uppstått serveringsrörelser som alltid eller under blir nöjes- och/eller ungdomsställen, vilka inte har karaktär av restauranger. Därigenom har, konstaterar samordningsorganet, diskotek som serverar alla slag av alkoholdrycker blivit svåra konkurrenter till ungdomsställen som är alkoholfria eller endast serverar öl. Samordningsorganet föreslår därför att lagändringar bör genomföras i syfte att förtydliga den alkoholpolitiskt viktiga principen att servering av starkare alkoholdrycker skall förbehållas rörelser som är matställen. Vi förordar att detta förslag om lagstiftning genomförs. Men en sådan skärpning av reglerna för utskänkning är inte tillräcklig för att stödja förekomsten av alkoholfria träffpunkter för ungdomar. Det ideella föreningslivet och kommunerna svarar här för viktiga alternativ till de träffpunkter där alkohol eller andra droger förekommer. Formerna för samhällets stöd till sådana alternativa verksamheter är en av de frågor som måste tillmätas stor vikt i det fotsatta arbetet. Det ankommer på alkoholnämnd att här framlägga förslag till nya åtgärder. Den stora informationskampanjen mot langning av alkohol till ungdomar har inte minst riktat sig mot sådan överlåtelse som sker mer eller mindre av oförstånd, eller i varje fall inte i organiserad form. Man får emellertid inte blunda för att det också förekommer langning av alkohol till ungdomar, vilket tar sig former av systematiskt bedriven verksamhet i vinningssyfte. För att effektivisera samhällets insatser mot langning bör man överväga att låta langning föranleda inte bara åtal utan också avstängning från rätten att inhandla alkohol på Systembolaget. Möjligheten till sådan avstängning har tidigare avskaffats. Skall den återinföras krävs någon för ändamålet anpassad legitimationskontroll. Avstängning av langare från fortsatta inköp är en åtgärd som kan vidtas redan på ganska kort sikt. Om avstängning från fortsatta inköp blir följden av att man ertappas med otillåten överlåtelse av alkohol bör detta i många fall ge en påtagligt brottsförebyggande effekt. Formerna för en eventuell sådan avstängning, med åtföljande legitimationskontroll, bör utredas. Det är accepterat att all motortrafik på gator och vägar skall vara alkoholfri. Denna princip har legat till grund för samhällets lagstiftning om rattfylleri. Förekomsten av starkare motorer och snabbare båtar leder till att alkoholen som olycksorsak till sjöss måste uppmärksammas mer . Det är rimligt att ställa kravet att motortrafiken, även på sjön, bör vara alkoholfri. Lika väl som man upprätthåller principen om nykterhet vid ratten, bör man upprätthålla principen om nykterhet vid rodret. Promillegränserna för framförande av båt kan lämpligen samordnas med de gränser som gäller för framförande av bil. bör enligt vår mening hos regeringen anhålla om förslag till lagstiftning i detta ärende. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående femårsprogram för minskad alkoholkonsumtion, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående fortsatta informationsinsatser riktade till ungdomar, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående inriktningen av samhällets alkoholinformation, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående formerna för samhällets stöd till alkoholfria träffpunkter för ungdomar i det framtida alkoholpolitiska utredningsarbetet. () () () () () *Se även motionerna 1980/81:1480-1482.