mot · G4021204 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1204 av Per m. fl. befinner sig i ett hårt pressat statsfinansiellt läge. Underskottet i bytesbalansen är omfattande och tvingar till en stor utländsk upplåning. Svenska biståndsinsatser Finansieras därmed delvis genom utländska lån till hög ränta. Trots detta finns det en enighet mellan de politiska partierna om att försöka upprätthålla enprocentsmålet för det svenska biståndet. Denna generositet i samarbetet med har blivit en respekterad del av svensk utrikespolitik och röner uppskattning inte bara i u-land utan också bland industriländerna. De ekonomiska realiteterna kan emellertid inte förbigås. Underskottet i vår bytesbalans väntas bli lika stort som , dvs. Om vi skall kunna behålla biståndssatsningarna på nuvarande nivå förutsätter det att vi sanerar vår ekonomi. Ett självklart inslag i denna saneringsprocess blir därför också att se över biståndspolitikens resultat och innehåll. SIDA räknar med att av de totala biståndsanslagen utnyttjas för upphandling av varor och tjänster i . Av denna upphandling, som /81 kan beräknas till ca , svarar det bundna biståndet endast för en dryg tredjedel. Inga västliga industriländer ger bistånd med så liten bindning som . biståndssatsningar är i förhållande till våra minimala och har den högsta bindningen. Den formella bindningsgraden hos våra viktigaste exportkonkurrenter ligger i allmänhet på (, , , m. fl.). Även hos dem som formellt har en något lägre bindningsgrad, som , ligger det reella återflödet på . Hos övriga ovannämnda länder kan återflödet gå upp mot och högre, och för länder som och , som får stora order från internationella biståndsorganisationer, har den totala biståndsgenererade upphandlingen beräknats överstiga de egna biståndsanslagen. Vid en jämförelse med de nordiska länderna finnér man ungefär motsvarande förhållanden. I beräknades gåvobiståndet 1980 uppgå till 765 milj. dkr. Dansk export gagnas direkt via inköp av varor och tjänster till olika projekt, och återflödet av dessa var . Indirekt gynnas danskt näringsliv genom att biståndsarbetarna ofta har en god kännedom om den danska industrins leveransförmåga. Över hälften av totala bistånd återkommer i form av leveranser av danska varor och tjänster. Av de av den totala u-hjälpen som utgör utvecklingskrediter kommer danskt näringsliv till godo. Av gåvobiståndet, som är av totala insats, beräknas återflödet, som ovan nämnts, till Till multilateralt bistånd går knappt hälften av u-hjälpen. av denna flödar åter till . Av u-hjälp anslås i praktiken hälften för bilaterala ändamål och hälften för multilaterala. I den bilaterala u-hjälpen går gåvor (som är juridiskt obundna) till projekt. Utgångspunkten är att projektet skall inta en viktig ställning i mottagarlandet och att skall ha erforderliga förutsättningar att genomföra projektet. I praktiken är det finska experter, konsulter, entreprenörer etc., som leder projektering och svarar för upphandling. Gåvobiståndet har med andra ord ett starkt inslag av finska leveranser. situation liknar i högre grad . Återflödet från internationella projekt och multilateral u-hjälp ger en låg andel norsk export i utbyte. Den norska politiken går ut på att kräva ett återflöde, som står i bättre relation till insatsen. Återflödet på de bilaterala insatserna beräknas motsvara . SIDA har som ovan redovisats beräknat det svenska återflödet till , vilket alltså vid jämförelse med andra industriländer är en låg siffra. Därvid måste särskilt det bristande återflödet från de internationella biståndsorganisationerna uppmärksammas. Medan återflödet från det bilaterala biståndet ligger på är det genomsnittliga återflödet från de multilaterala biståndsanslagen endast , och om man undatar livsmedelsbiståndet faller denna siffra ner till . Det snabbaste och säkraste sättet att höja återflödet vore således att minska bidragen till de internationella organisationerna och öka det bilaterala samarbetet. Då stöd till de internationella biståndsorganen är ett led i traditionella FN-politik är detta emellertid inte en väg vi vill förorda. Det borde emellertid vara möjligt för att kraftigt öka återflödet även från de multilaterala anslagen. Detta ter sig särskilt rimligt med hänsyn till stora totala engagemang och att vi till många internationella organ utgör en av huvudbidragsgivarna. I vissa biståndsprojekt som utförs i samfinansiering med de internationella organen kan sägas vara både bilateral och multilateral finansiär. Vid utförandet av dessa är det särskilt befogat att också kommer i fråga när det gäller upphandling av varor och tjänster. En annan åtgärd i syfte att öka återflödet är att öka bindningsgraden. Självfallet vore det bäst för såväl utvecklingsländer som industriländer om en allmän avbindning av utvecklingssamarbetet kom till stånd, så att frihandelns regler fick verka även på detta område. Men då många års ansträngningar att nå en internationell överenskommelse om allmän avbindning inte lett till några resultat så har även att anpassa sig till denna verklighet. Det finns också anledning att notera att det bindningsmål som vi satt upp inte nåtts . Nedanstående tabell visar utfall i förhållande till mål: Andel mål i % Andel utfall i % fastlade att syftet med bindning av biståndet skall vara 1) att mildra biståndets verkningar på betalningsbalansen, 2) att stimulera sysselsättningen, 3) att öka förståelsen inom landet för biståndsverksamheten. I det läge vårt land nu befinner sig är det av synnerlig vikt att beakta dessa tre syften. Ett ökat direktengagemang av svenskt kunnande och svenska leveranser skulle vara till gagn för mottagarländerna och vara förenligt med våra biståndsmål, som den svenska opinionen för svenskt bistånd skulle påverkas i positiv riktning. Vi föreslår därför att bindningsgraden ökas till av de totala biståndsanslagen. Ett annat väsentligt bidrag för en ökning av återflödet är ett ökat engagemang från biståndsorganens sida. Genom medverkan till information hemma och i mottagarländerna och kontaktförmedling kan återflödet främjas. SIDA och UD bör här kunna göra kraftigare insatser. Framför allt bör informationen från biståndskontoren till de upphandlande myndigheterna i mottagarländerna om det svenska utbudet av varor och tjänster förbättras, och detta bör bl. a. ingå som ett regelbundet led i dialogen mellan mottagarländer i samband med länderprogrammeringen. SID A-organen måste ha kunskap om de områden där svenskt näringsliv är konkurrensdugligt och besitter särskild kompetens. SIDA bör också tillse att konsultupphandling i största möjliga utsträckning sker i samt att svenska företag uppmuntras att marknadsföra sig själva. Den svenska bevakningen av FNorganens upphandling och anbudsgivning kan också bli långt effektivare. Om återflödet till höjdes till i internationella sammanhang blygsamma , skulle detta medföra en minskad belastning på betalningsbalansen på ca . Genom avvägning av bindningsgrad och planering av kompletterande åtgärder för ökat återflöde bör målet kunna höjas till . Sammanfattningsvis kan situationen uttryckas så, att i viss utsträckning f. n. med lånade pengar finansierar mottagarländernas beställningar hos våra konkurrentländers exportindustrier. Denna situation är ohållbar, om framtida svenska biståndssatsningar skall ligga kvar på en internationellt sett hög nivå. Valet står mellan att öka återflödet eller att sänka biståndsramen. Både mottagarländerna och det svenska folkhushållet torde bäst gagnas av en satsning på ett ökat återflöde av svenska biståndsmedel. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär att åtgärder vidtas i syfte att öka återflödet av svenska biståndsmedel, 2. att uttalar att målbeloppen för det bundna biståndet skall uppgå till av de totala biståndsanslagen, 3. att uttalar att samråd regelbundet bör ske mellan biståndsorganen, samarbetsberedningen, och främja ett ökat återflöde av svenska biståndsmedel. 4. att uttalar att i SIDA:s internutbildning väsentlig vikt skall fästas vid undervisning om det svenska näringslivets struktur, kompetens och exportförutsättningar, 5. att uttalar att SIDA bör tillse att konsultupphandlingar i största möjliga utsträckning sker i samt stimulerar svenska företag att marknadsföra sig själva i . () () H. () () () () () () (m) L. () i () () () () ()