mot · G4022033 · 1981-03-19 00:00:00 — Motion 1980/81:2033 av med anledning av proposition 1980/81:98 om medelstillskott till Regeringen har i sin proposition rörande NCB föreslagit att anvisa 400 milj. kr. för långivning och aktieteckning i NCB. Propositionen redovisar tänkbara strukturförändringar inom NCB, företagets bedömning av konsekvenserna av desamma samt bolagets förmåga att genomföra tänkbara utvecklingsprojekt. För fabriker anges två handlingsalternativ, dels omedelbar avveckling, dels modernisering av massafabriken och expansion av pappersbruket. Det senare alternativet kräver investeringar om ca 100 milj. kr. Dessa medel kan med det föreslagna ägartillskottet om 400 milj. kr. ej tillhandahållas inom NCB:s ram. Projektet är därmed för NCB ej företagsekonomiskt motiverat. Industriministern är mot denna bakgrund och tidigare regeringsbeslut om medelstillskott ej beredd att förorda om ytterligare ägartillskott som skulle kunna möjliggöra nämnda investeringsprojekt. Industriministern utesluter dock ej att genomförbara utvecklingsalternativ kan finnas men då i nya organisationsformer. Det är enligt propositionen angeläget att sådana alternativ identifieras och prövas i samverkan med regionala myndigheter och NCB. Hörneforsgruppen, som består av lokala och regionala myndigheter samt fackliga organisationer, har utarbetat ett förslag till utveckling av fabriker och preliminärt bedömt detsamma som såväl företags- som samhällsekonomiskt lönsamt. Motsvarande projekt - i NCB:s utredningar bedömdes av den av industriministern insatta utredaren, . G. Jungenfelt, som det ur samhällsekonomisk synvinkel fördelaktigaste bland studerade projekt inom NCB. Dessa var utveckling av , utbyggnad av massafabriken i samt modernisering och expansion av enheterna i . De för fabriker utförda utredningarna, av såväl NCB, Jungenfelt som Hörneforsgruppen, är av förstudiekaraktär. Dessa utredningar kan med gällande förutsättningar för NCB vara tillräckligt underlag för beslut om utveckling eller avyttring av fabrikerna för NCB. De utredningar som företagits är dock ej av den omfattning och kvalitet som krävs för att beslut skall kunna fattas om genomförande av Hörneforsgruppens investeringsförslag. Den av beslutade allsidiga utredningen om Hörneforsfabriken har ej utförts, och något beslutsunderlag för avveckling resp. utveckling är ej redovisat. I regeringens proposition 1980/81:98 överlåter departementschefen till berörda regionala myndigheter att medverka till att eventuella alternativ kan identifieras och prövas. propositionen förutsätts vidare att NCB i så hög grad sorn möjligt söker biträda lösningar som kan innebära fortsatt verksamhet i någon form i regi vid nedläggningshotade enheter. Jag vill med denna motion redovisa ett förslag till genomförande av den av beslutade allsidiga utredningen om fabriker så att beslut om kan fattas /samt hemställer att fattar beslut i enlighet härmed. Jag kommer också att kortfattat redovisa generella bedömningar och motiv för mitt ställningstagande i NCB-Hörneforsfrågan. Jag har tidigare konstaterat att tillfredsställande utredningar rörande utvecklingsmöjligheterna för fabriker ej framtagits. I denna motion hemställs därför att sådant material tas fram och att detta görs med sådan omfattning och under sådana former att a) beslut om investering i eller avveckling av fabriker kan fattas /, b) nödvändiga avtal kan förhandlas fram vilket kräver att ett fristående bildas, c) företaget garanteras nödvändig statlig finansiering (se nedan) med lokaliseringsstöd förutsatt att den företagna utredningen visar att projektet ger nöjaktig företagsekonomisk lönsamhet samt att tillfredsställande garantier/avtal etc. föreligger för företagets virkesförsörjning, marknadsföring, ledning samt finansiering från anställda och utomstående intressenter, d) önskvärda effektivitetshöjande förändringar vidtas, e) i virkesavtal, försäljningsavtal m. m. som villkorligt innehas av NCB kan överföras till . För fabriker finns två handlingsvägar. o Avveckling av anläggningarna enligt NCB:s planer, o Avskiljning av fabriker till ett självständigt företag och investering i anläggningarna så att tillfredsställande lönsamhet kan nås. Vid avveckling av fabriker kommer o 480 anställda i fabrikerna att friställas. o Ett negativt kassaflöde för NCB om ca 10 milj. kr. att erhållas (Enligt NCB:s budget ). o Det samhällsekonomiska produktionsbortfallet att uppgå till 65 milj. kr. (Enligt K. Hörneforsgruppen föreslår att fabriker utvecklas i två steg mot tillverkning av trähaltigt papper (tabell I). I ett första steg investeras i existerande anläggningar så att lönsamhet kan uppnås av . Efter denna tidsperiod sker en övergång till produktion av trähaltigt papper. Detta kan ske i samarbete med övrig västerbottnisk massaindustri. Härefter behandlas förslaget för mellanperioden . Det föreslås att fabriker av NCB ombildas till ett självständigt aktiebolag, . I detta bolag tillskjuter NCB anläggningstillgångar och omsättningstillgångar om 50 milj. kr. (alternativ kostnad vid nedläggning-10 milj. Aktierna i säljs till de anställda för . För investeringar, drift och omsättningstillgångar krävs ett totalt kapital om ca 190 milj. kr. Detta kapital förutsätts tillskjutas enligt följande: Tabell I. Utvecklingsalternativ 100 milj. kr. 2 x 130-175 000 ton 2 x 80-160 000 ton 2 x 120-400 000 m3f 2 x 1 000 milj. kr. Apportegendom via NCB/anställda Nyemission anställda och övriga intressenter För att föreslagna utredningar skall kunna genomföras krävs en dellösning enligt ovanstående tabell höger kolumn. Marknadsnischer med specialprodukter som passar tekniskt och storleksmässigt för pappersmaskin har identifierats. Dessa marknader baseras huvudsakligen på de områden där utvecklat stark position i . Genom samverkan med ett och utbyggnad av den egna marknadsfunktionen kommer produkter att ges en större geografisk spridning som mera lönsamma produkter tillförs. Den föreslagna marknadsplanen och produktionsplanen innebär att pappersproduktionen höjs från nuvarande ca 30 000 till ca finpapper , en mycket liten kvantitet jämfört med hela produktion av ca . Även jämfört med produktnischer (ca ) som skall arbeta inom är produktionshöjning liten. Efter ombyggnaden kommer att bli en medelstor fabrik efter såväl svenska som europeiska mått. av finpappersmaskiner har en kapacitet under . På dessa tillverkas av papper. Det är inom dessa maskiners produktområden som föreslås arbeta, inte inom de stora integrerade brukens. Den föreslagna marknadsplanen innebär en successiv övergång () till konkurrenskraftiga produkter. Vid föreslagen produktionsnivå i massafabriken kommer 275 000 m3f massaved att konsumeras. är villig att inträda som leverantör under samma avtalsformer som till NCB. /81 skall detta ge NCB 225 000 m3f massaved. Sett mot genomsnittliga leveranser till NCB på ca 400 000 m3f och en återgång av virkesmarkna den till normala betingelser bör skogsägarföreningen kunna förse med erforderligt virke. För att garantera vedtillförseln krävs dock att en egen liten anskaffningsorganisation byggs upp och att vissa leveranser kan erhållas från domänverket. Det föreslagna projektet kräver investeringar om 100 milj. kr. i maskiner och anläggningar. Efter dessa investeringar kommer tryckpapper av hög kvalitet att kunna produceras till konkurrenskraftiga kostnader på ett miljömässigt acceptabelt sätt. Organisationsplaner och personalanpassningsplaner har utarbetats tillsammans med företagsledning och fackliga organisationer. Dessa medför en reduktion av antalet heltidssysselsatta i fabrikerna med 90 personer jämfört med nuvarande förhållanden. Totala antalet befattningar kommer att uppgå till 310-320 man. Lönsamhets- och kassaflödesanalyser har genomförts för projektet. Dessa visar att använt kapital kommer att vara återbetalt (tabell D). Tabell D. Rörelseresultat fabriker löpande priser (KKP) Inom har en handlingsplan och tidplan för drivande av fabriker och investeringsutredningen fram till beslut utarbetats. Här föreslås att ger regering och NCB i uppdrag att fram till ha bildat ett fristående . Till detta företag förs omsättningstillgångar om 50 milj. kr. såsom apportegendom samt nytt aktiekapital om 10 milj. kr. För att täcka förluster lämnas ett statligt lån om 15 milj. kr. drivs Hörneforsfabriken som om det föreslagna projektet skulle genomföras, dvs. nya awecklingsförberedelser genomförs ej. utförs det förprojekt som är nödvändigt för att beslut skall kunna tas om investering eller avveckling. Baserat på resultatet av förprojektet och uppnådda avtal har styrelsen att fatta beslut om genomförande av projektet eller omedelbar avveckling av fabriken. Förutsatt att beslut om investering kan fattas tillförs ytterligare finansiering till projektet genom nyemission av aktier till anställda samt utomstående intressenter om tillhopa 5-10 milj. kr. För att nödvändiga förhandlingar skall kunna föras med virkesleverantörer, kunder, försäljningskanaler, övriga leverantörer, rekrytering av ledningspersonal m. m. är det nödvändigt att dels bilda ett fristående , dels villkorligt ställa statlig finansiering av projektet till förfogande. Vidare är det väsentligt att ej betraktas som nedläggningsobjekt med hänsyn till personalens arbetsmotivation samt kund- och leverantörsrelationer. Dessa förhållanden samt de rådande driftsförhållandena med fortlöpande förlust kräver att nämna förprojekt utförs på snabbast möjliga sätt. Motiv för bibehållande av Utredningar som utförts på uppdrag av Hörneforsgruppen har indikerat att fabrikerna med för branschen måttliga investeringar kan ges lönsamhet för en period av upp till . Kostnaden för staten att genomföra projektet uppgår enligt Hörneforsgruppen till samma belopp som NCB i sin budget beräknat kostnaderna för avveckling till. Härutöver krävs lokaliseringslån m. m. i den omfattning som kan vara rimlig för de NCB-dominerade orter som kan tänkas drabbas av nedläggning. Detta belopp uppgår till 90 milj. kr. eller ca 0,3 milj. kr. Jungenfelt har i sina beräkningar bedömt samhällskostnaderna vid avveckling till 65 milj. kr. De eventuella extra kostnader som uppkommer måste enligt min mening accepteras, eftersom tidigare beslut om allsidig utredning ej har utförts. Det är för landet och svensk skogsindustri av yttersta vikt att en tillfredsställande struktur kan åstadkommas inom branschen. Bestämmande för en sådan struktur måste enligt min bedömning vara frågor såsom: - virkestillgång inom landet och regionalt, - produktinriktning/konkurrenskraft, Samtliga faktorer talar för en framtida tillverkning av trähaltigt papper i . Företagna utredningar indikerar också att lönsamhet kan väntas i sådana investeringsprojekt. Den väsentliga frågan för lokalisering av ett långsiktigt projekt är huruvida nödvändig vedråvara kan anskaffas inom ett lokalt och naturligt upptagningsområde för ved. Denna faktor blir för industrin allt väsentligare med stigande olje- och transportkostnader. Detta påverkar läget av den s. k. 0-zonen och därmed också tillgången till både virke och sysselsättning. Inom produceras ca massaved. Utav denna förädlas inom länet och 1 miljon m3 går till enheter utanför länets gränser. är således ett överskottsområde för ved. Om beslut om projektet icke redan nu förbereds för en omstrukturering mot trähaltigt papper är risken mycket stor att inom förlorat förädlingsindustri som står för ytterligare 1 miljon m3 ved. är härvidlag ett vägskäl - det är därför detta projekt för är av sådan vikt. Jag är ej motståndare till en strukturomvandling inom skogsindustrin - en sådan är nödvändig - men den måste ske med hänsyn till naturliga upptagningsområden för ved. Detta leder till att en strukturanpassning främst bör ske inom de för skogsindustrin överhettade regionerna med avseende på virkesförbrukning. Detta är ej fallet i . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen hemställer att förutsättningarna för att skapa ett självständigt prövas i enlighet med vad som anförts i motionen och inom ekonomiska ramar som angivits i propositionen. _Rjl<_sdng^ valkö ra t beslut Styrelsebeslut oiy' projekt Övriga ^ intressenter! Ay tä l_röxa nde_: försäljning virkesléve ra n seid BESLUT OM FÖRPROJEKT NCB FÖRHANDLINGAR MED INTRESSENTER (VED, MARKNAD, BANKER ETC)