mot · G502129 · 1981-11-24 00:00:00 — Motion 1981/82:129 av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:38 om kapitaltillskott till , m. m. I propositionen redovisas resultatet av en av begärd utvärdering av ett utvecklingsalternativ för fabriker, tillhörande Ncb. Utvecklingen och problemen vid belyser på ett dramatiskt sätt behovet av en långsiktig plan för skogsnäringens utveckling och behovet av åtgärder för hushållning med och fördelning av skogsråvaran på det sätt som vi från socialdemokraterna i en följd av år har krävt i våra motioner om skogsnäringen. Med sådana instrument hade problemen i och på andra orter kunnat mötas på ett tidigare stadium med större möjligheter till positiva resultat. Om regeringen hade tagit problemen med skogsindustrins råvaruförsörjning på allvar så är det troligt att verksamheten vid såväl som hade kunnat fortgå. Enligt virkesförsörjningsutredningens beräkningar sjönk skogsavverkningarna under andra med inte . Att dessa båda fabriker inom Ncb fick stora lönsamhetsproblem beror i stor utsträckning på regeringens misslyckade skogspolitik. Det material som finns tillgängligt beträffande fabriker borde rätteligen ha presenterats i anslutning till proposition 1980/81:98 rörande medelstillskott till Ncb. begäran om utvärdering av utvecklingsalternativet för var en följd av att propositionen var så bristfällig att den inte rimligen kunde ligga till grund för beslut. Regeringen antydde i propositionen att det fanns utvecklingsbara projekt för Ncb:s nedläggningshotade enheter. Någon beskrivning och analys av projekten redovisades emellertid inte. Regeringens skrivning avsåg att sprida en uppfattning att bl. a. hade utvecklingsmöjligheter, utan att för presentera vari dessa möjligheter skulle ligga. Den extra tid och de medel det kostat att fa fram ett beslutsunderlag för är således en följd av regeringens visade nonchalans mot då man inte från böljan tagit fram det erforderliga beslutsunderlaget. Det är med djupt beklagande vi konstaterar att industriverket inte har kunnat samla en enhällig referensgrupp bakom sina slutsatser i sak. Avsikten med den extra tiden och resurserna för utredningen var givetvis att nå fram till en bedömning av Hörneforsgruppens utvecklingsalternativ som kunde delas av alla parter. Detta har inte lyckats. Ledamöterna från Hörneforsgruppen, i och kommun har lämnat en skrivelse med synpunkter som starkt avviker från industriverkets. anser efter sin analys att de antaganden och förutsättningar som legat till grund för Hörneforsgruppens utvecklingsalternativ är alltför optimistiska. har koncentrerat sitt intresse till de faktorer som i en s. k känslighetsanalys visat sig ha störst betydelse för resultatet. Dessa faktorer är färdigvarupriser, kostnader för råvara, kapacitetsutnyttjande, investeringsbeloppen samt byggnadstidens längd. De priser för Finpapper som Hörneforsgruppen räknat med har av industriverket justerats ned . Nedjusteringen är gjord mot bakgrunden av att man inte kan räkna med någon kraftig marknadstillväxt som skulle göra det lätt för ett nytt företag att komma in på marknaden. Till detta kommer att det nya kommer att behöva bygga upp en helt ny marknadskompetens och marknadsorganisation. Beträffande vedråvaran räknar industriverket med att kommer att tvingas köpa dyr marginalved under alla år som är med i kalkylen. Hörneforsgruppen har räknat med detta under endast . Hörneforsgruppen har räknat kapacitetsutnyttjande medan industriverket anser att ett genomsnitt på är mera troligt för de produkter som kommer att tillverka. anser att byggnadstiden blir medan Hörneforsgruppen antar att räcker. När det gäller investeringarna anser industriverket att Hörneforsgruppen har underskattat dessa med 40 milj. kr. Med de justeringar som industriverket gjort enligt ovan förändras kalkylen så att nuvärdet av rörelseresultaten efter avskrivningar resp. erforderliga investeringar förändras enligt följande: Nuvärden av de sex första driftårens rörelseresultat och investeringar, milj. kr. Hörneforsgruppen +163 208 - 45 + 3 228 -225 har också låtit genomföra en begränsad samhällsekonomisk analys som omfattar branschstrukturella aspekter samt effekterna på den lokala arbetsmarknaden. Mot bakgrund av dessa analyser har industriverket dragit slutsatsen att, trots stora negativa effekter på arbetsmarknaden, staten inte bör medverka till bildandet av ett . Hörneforsgruppen har i en skrivelse till industridepartementet, daterad , lämnat synpunkter på industriverkets utredning. Hörneforsgruppen anser inte att industriverket, på grund av den korta tid som stått till buds, har kunnat genomföra den genomarbetning av Hörneforsgruppens förslag som var avsikten med riksdagsbeslutet. I skrivelsen bemöter Hörneforsgruppen industriverkets kalkyler och hävdar att Hörneforsgruppens bedömningar är realistiska. När det gäller kapacitets utnyttjandet accepterar Hörneforsgruppen ett genomsnitt på , högst under början av , då man räknar med högkonjunktur, och lägre . Vidare har Hörneforsgruppen justerat resultaten för beroende på vissa förbiseenden i den första beräkningen. Hörneforsgruppens justeringar ger följande nuvärden för kalkylen: Nuvärden av de sex första driftårens rörelseresultat och investeringar, milj. kr. justerat +148 -208 60 Vi har även tagit del av Hörneforsfackens skrivelse av som är en kommentar till regeringens proposition i ärendet och en utveckling av kritiken mot industriverket. Vi har granskat industriverkets utredning och de två skrivelserna från Hörneforsgruppen resp. Hömeforsfacken. Efter en samlad bedöming av dessa har vi kommit fram till att vi, liksom fackförbundens (, , ) representanter i utredningens referensgrupp, inte kan resa sådana invändningar mot industriverkets utredning att de på något avgörande sätt påverkar resultatet. Vi tvingas därför liksom nämnda fackförbund acceptera industriverkets slutsats att staten inte bör medverka till bildandet av ett . Full samstämmighet i detta ställningstagande råder således mellan det socialdemokratiska partiet och berörda fackförbund. I beslut från om en utvärdering av låg enligt vår uppfattning att det resultat som utvärderingen ledde till, såvida inga större invändningar i sak kunde resas, också skulle ligga till grund för det slutliga riksdagsbeslutet. Vi är emellertid för vår del inte övertygade om att man verkligen undersökt alla möjligheter till samarbete med andra företag för fortsatt verksamhet vid fabrikerna i . Vi föreslår därför att ger regeringen i uppdrag att fortsätta dessa undersökningar till dess att alla sådana möjligheter har uttömts. Innan detta har skett bör inga åtgärder vidtas att verkställa nedläggningen. Om nedläggningen nu blir ett faktum blir ytterligare en i raden av Ncb-enheter som tvingas upphöra med sin verksamhet. Bristen på konstruktiva åtgärder på ett tidigt stadium i Ncb-krisen både från staten och från företagsledningen är den främsta orsaken till den negativa utvecklingen inom Ncb. Trots att staten skjutit till har man inte förmått hitta lösningar på problemen. Staten har underlåtit att förena de finansiella insatserna med krav på åtgärder från företagets sida. Man har från statens sida dessutom underlåtit att vidta åtgärder för att lösa råvaruproblemen. Utan att dessa löses kan de många stödmiljonerna aldrig bli annat än kortsiktiga bidrag som endast skjuter upp krisens verkningar. Detta har vi framhållit bl. a. i våra tidigare motioner i anslutning till kapitaltillskotten till Ncb. är ytterligare ett exempel på riktigheten i kritiken mot den planlösa miljonrullningen. De arbetsmarknadspolitiska problem som uppstår i vid en nedläggning gör det absolut nödvändigt att staten går in med särskilda insatser. Detta är en förutsättning för att vi skall acceptera en nedläggning. Särskilda insatser är motiverade av det skälet att samhället ändå skulle få bära betydande kostnader för den omfattande arbetslöshet som skulle följa utan särskilda insatser från samhällets sida. I Hörneforsgruppens skrivelse från redovisas beräkningen av sådana kostnader för arbetslösheten som gjorts av länsarbetsdirektören i . Regeringen antyder i propositionen, utan att lämna några egentliga förslag, att Ncb skulle vara berett att satsa 5 milj. kr. på särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser i , på samma sätt som man tidigare gjort för , där beslut har fattats om nedläggning. Regeringen säger sig också vara beredd att ge förmånligare subventioner för särskilt angelägna projekt än vad som enligt gällande riktlinjer normalt kan utgå i . Detta gäller också . Vi anser att regeringens åtgärder är klart otillräckliga. Det visar hur regeringen konsekvent underskattar de svåra problem som företagsnedläggningar för med sig på orter av och karaktär, där ett enda stort företag dominerar sysselsättningen. Om de svåra arbetsmarknadspolitiska problem som skapas vid nedläggningen av dessa båda industrier skall kunna på ett acceptabelt sätt krävs betydligt större insatser. Vi föreslår därför att beslutar att anslå 25 milj. kr. vardera till och att användas till åtgärder ägnade att skapa sysselsättning som kan ersätta de arbetstillfällen som går förlorade på resp. ort. Dessa medel skall utgå utöver regeringens förslag till insatser. Med hänsyn till den svåra arbetsmarknadssituationen på orten och i regionen samt den tid det kommer att ta att skaffa nya arbetstillfällen föreslår vi att regeringen bemyndigas att tillse att avvecklingen genomförs i etapper på så sätt att massafabriken avvecklas först, medan pappersbruket körs tills vidare med köpt massa. Ett sådant förfarande skulle underlättas genom ett direkt samarbetsavtal med annat skogsindustriföretag. Detta bör ges regeringen till känna. I Hörneforsgruppens skrivelse av föreslås bildandet av en särskild grupp vilken skall initiera och lämna förslag till alternativa sysselsättningsmöjligheter i . Vi tillstyrker bildandet av en sådan grupp. Utan att ta ställning till gruppens arbete i detalj menar vi att den bör utnyttja den kompetens och de resurser som byggts upp inom det nybildande AC-invest. Hörneforsgruppen begär också att redan aktualiserade projekt, vårdhem och forskningsstation, skall ges ekonomiska förutsättningar att genomföras. Utan att i sak ta ställning till dessa projekt vill vi så till vida tillstyrka förslagen att om de genomförs bör pengar till genomförandet lämnas särskilt och inte tas av de medel 25 milj. kr. som vi föreslagit för anordnande av nya sysselsättningstillfällen i . Kravet om omplacering av till stödområde 5 kan liksom beträffande tillgodoses genom att regeringen utnyttjar de befogenheter man har på sätt som sägs i propositionen. Dock bör uttryckligen ge regeringen i uppdrag att tillämpa sina befogenheter. I propositionen talas bara om beredskap att utnyttja dem för särskilt angelägna projekt. Alla sysselsättningsprojekt kommer att vara angelägna. Regeringen har träffat avtal med Ncb om fortsatt drift i avvaktan på utvärderingen samt om ersättning för merkostnader för uppskovet. Vi kan för vår del inte godkänna avtalet i den del som berör täckningen av merkostnaderna. Detta är alltför förmånligt för Ncb och utgör enligt vår mening ett förtäckt sätt att ge ytterligare kapitaltillskott till Ncb. Den del av merkostnaderna som är alltför förmånligt beräknad gäller kostnaderna för vedråvara. Enligt avtalet äger Ncb rätt att vid beräkningen av kostnader för vedråvara hänföra företagets marginalköp av sådan råvara inom prisområde 1 till i första hand Hörneforsfabrikerna. Vi har inte trots begäran därom fått tillfälle att ta del av beräkningarna för ersättningen med hänvisning till att handlingarna hemligstämplats av industridepartementet. Med hänsyn till beloppets storlek har vi dock anledning tro att hela eller större delen av råvaruförbrukningen i har åsatts kostnaden för marginalköp. Detta är helt orimligt eftersom en stor del av den råvara som förbrukas i är inhemsk råvara, inköpt till normalpris. Denna råvarumängd kommer endast delvis att kunna omdisponeras till andra anläggningar inom Ncb. Enligt vår mening bör beräkningen baseras på hur stor del av råvaruförbrukningen i som Ncb kan föra över till andra enheter och där ersätta marginalved. Uppgifter om detta går att få från råvaruleverantörerna. Mot bakgrund av detta kan vi heller inte godkänna regeringens förslag om kapitaltillskott. Vi förutsätter att näringsutskottet får del av underlaget för beräkningarna. Först därefter kan beloppet fastställas av utskottet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att avslå förslaget till avtal om fortsatt drift vid Hörneforsfabrikerna i vad avser beräkningen av kostnader för vedråvara, 2. att beslutar att begära att, innan några åtgärder vidtas för att verkställa en ev. nedläggning, regeringen omsorgsfullt undersöker de möjligheter till samarbete som kan finnas med andra företag för fortsatt drift av , 3. a. att beslutar att vid en ev. avveckling regeringen bemyndigas att tillse att denna genomförs i etapper på sätt som sägs i motionen, b. att beslutar att till Särskilda sysselsättningsprojekt i (industridepartementet) på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /82 anvisa ett reservationsanslag av , c. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen sägs om regionalpolitisk! stöd i och , d. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om tillsättandet av samordningsgrupp med uppgift att initiera och lämna förslag till alternativa sysselsättningsmöjligheter, 4. att beslutar att till Särskilda sysselsättningsprojekt i (industridepartementet) på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /82 anvisa ett reservationsanslag av . () () () () () () () () () () () () ()