mot · G402875 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. om granskning av ADB-systemet för folkbokföring och beskattning beslutade efter förslag av den dåvarande socialdemokratiska regeringen (prop. 1975:57) att ett nytt ADB-system för folkbokföring och beskattning skulle införas. Det nya systemet skulle ge många positiva effekter. Det skulle medverka till en rättvisare beskattning, göra det överflödigt att manuellt behandla vissa enkla deklarationer, ge möjlighet att öka servicen gentemot allmänhet och arbetsgivare m. fl., förbättra informationen till deklarationsgranskarna, leda till effektivitetsvinster inom taxerings- och uppbördsfunktionerna - för att nu nämna några av de vinster av olika slag som skulle uppnås. Det ADB-stöd som föreslogs och beslutades var ett s. k. central-/regionalt utformat system. Det innebar bl. a. en blandad central och regional registerföring. Ett centralt skatteregister, karakteriserat som ett internt arbetsregister med begränsade åtkomstmöjligheter, skulle byggas upp. Förslaget kritiserades mycket starkt. Riksdagsbeslutet fattades inte heller i enighet. Från borgerligt håll hävdades att det ADB-system som föreslogs innebar betydande risker såväl från integritetssynpunkt som beträffande funktionsduglighet. Rationaliteten i reformen ifrågasattes, och de ekonomiska kalkyler som låg till grund för beslutet kritiserades också. Det förhållandet att det centrala skatteregistret skulle vara ett internt arbetsregister, vilket fick en avgörande inverkan på beslutsförloppet i , visade sig snart vara i grunden felaktigt. har sedermera t. o. m. beslutat att stifta en särskild skatteregisterlag. Kritiken visade sig vara välmotiverad. Det s. k. granskades av 1976 och fick därvid utstå en stark kritik. Denna ledde till förskjutning i genomförandeplanen, vilket sannolikt förhindrade att en allvarlig kris uppstod. har framkommit en mängd ytterligare indicier som styrker de kritiska bedömningar som gjordes . Här må endast nämnas några exempel. I samband med taxeringsarbetet deklarationer framkom att granskningen i många fall endast blev formell och att en egentlig kontroll av de skattskyldigas uppgifter inte medhanns av taxeringsnämnderna. Det statistiska underlaget för beräkning av statsverkets inkomster var bristfälligt. Det utrymme som avsågs skapas genom ADB-stödet för s. k. TN-revisioner har uteblivit, och målsättningen att få en effektivare och rättvisare beskattning har knappast uppnåtts. Personalen fick såväl 1979 som 1980 arbeta under pressande arbetsförhållanden. Listan över kritiska punkter som tagits upp i skilda sammanhang kan göras 1 1980/81. En sammanfattande bedömning som fällts av verksamma inom taxeringsväsendet är att systemet snarare blivit ett hinder än ett stöd för deras verksamhet. Även myndigheter, utöver RRV, såsom justitieombudsmannen, justitiekanslern och datainspektionen har från olika utgångspunkter uttalat tveksamheter. , som bedrevs i samarbete mellan och statskontoret, avvecklades formellt som organisatorisk enhet vid ingången av /80. Det fortsatta utvecklingsarbetet har därefter drivits inom ordinarie organisation, dock med anlitande av tillfällig personal. ADB-systemet är således fortfarande inte färdigutvecklat och installerat. Det kan naturligtvis hävdas att det är ofrånkomligt att ett komplicerat dataadministrativt system råkar ut för vissa inkörningsproblem och att orsakerna till dessa - även då problem är stora - i sig är av mindre intresse. Enligt vår mening är dock svårigheterna i detta fall av en sådan omfattning att man kan tala om ett misslyckande. Orsakerna till detta torde bero på dels en felaktig utformning av systemet, dels på en kraftig underskattning av resursbehov och tidsåtgång och dels på ett oskickligt genomförande av projektet från de inblandade myndigheternas sida. I årets budgetproposition gör budgetministern kraftiga minskningar i den reala medelstilldelningen i förhållande till äskanden. I den situation som befinner sig i kan inte bortses från att dessa minskningar medför - eller kommer att anges som orsak till - att den ursprungliga ambitionsnivån med systemet kommer att sänkas ytterligare och målen uppfyllas i än mindre grad än som skett. Skattelagstiftningen är ingen statisk företeelse utan den förändras ständigt. Detta ökar kraven även på ADB-stödet och förorsakar ändringar i ADB-systemens utformning. Frågan är om det system som håller på att införas är lämpligt och tillräckligt flexibelt i detta avseende. Enligt vår medning finns goda skäl till en allvarlig tveksamhet på den punkten. Mot bakgrund av det anförda finner vi att - f. ö. i likhet med vad som sker med andra ADB-system - är moget för en utvärderande genomgång och översyn. Det vore naturligt att en sådan granskning utfördes av RRV. Enligt gällande regler är dock RRV förhindrat att granska pågående ADB-projekt där statskontoret medverkar. Granskningen bör därför, av objektivitetsskäl, göras av en expertgrupp med parlamentariskt inslag, sammansatt av personer utan tidigare koppling till projektet och de ansvariga för detta. Gruppen bör vara oförhindrad att, om den under sitt arbete finner skäl för detta, utforma ett principförslag till en annan systemlösning som kan skapa förutsättningar för att uppnå de ursprungliga mål som uppställdes för denna datareform. På grund av omfattning skulle en granskning av detta slag även kunna ge en erfarenhetssammanställning av mycket stort allmänt värde och som kan nyttiggöras i andra större statliga ADB-projekt. Arbetet bör därför bedrivas skyndsamt. Med hänvisning till vad som anförts i denna motion hemställs att hos regeringen begär att en expertgrupp tillsätts med uppgift att granska ADB-systemet för folkbokföring och beskattning. () () PER STENMARCK (m)