mot · G4021992 · 1981-03-12 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken Om halm och vass för energiproduktion Denna motion vill fästa uppmärksamheten på värdet av halm och vass för energiproduktion samt hur denna bränsletyp görs lätt hanteringsbar för transport, lagring och eldning genom pressning till pellets. Halm och vass som energiråvaror Av de ca halm som skördas i beräknas behövas för djurhållning och nedplöjning. Med antagandet att ytterligare i medeltal halm av skilda skäl, bl. a. dåligt skordeväder, inte kan tas om hand på rimligt sätt utan måste plöjas ner kommer ungefär halm att finnas tillgängliga som energiråvara. I energi motsvarar detta olja som går till spillo på våra åkrar. Svårigheten att utnyttja halmen som energikälla ligger nästan helt i de ohanterligt stora volymer det blir fråga om, vilket gör halmen oanvändbar annat än i mycket speciella fall. Genom att bygga ett nät av pelletsfabriker ute i landet skulle dock halmen kunna förädlas till ett lätthanterligt handelsbränsle med mycket goda bränsleegenskaper. Med ett avräkningspris på exempelvis /kg för energihalmen skulle svenskt jordbruk kunna tillföras ca 600 milj. kr. skulle oljeimport för kunna undvikas. Den totala vassarealen i landet är ännu inte fullständigt känd. Projekt i skattar den till upp mot . All denna vass kan självfallet inte disponeras för energiändamål, utan avsevärda arealer bör undantas från årlig skörd av naturvårdsskäl. finns det också starka naturvårdsskäl för att få den gamla vassen bortförd från stora områden i landet. Gammal vass som år lämnats att ruttna kommer efter hand att grunda upp sjöarna, så att en spridd sumpskog kan vandra in som vattenkvaliteten i sjön försämras av stora mängder ruttnande vass. Dessa 1 1980/81. faktorer gör att naturvård och energiproduktion med ömsesidigt hänsynstagande kan inleda ett fruktbart samarbete till båda parters nytta. Produktionsförmågan hos naturligt växande vass varierar kraftigt, men torde i medeltal uppgå till torrsubstans (TS) per hektar och år i och i Norrlands kustland. Som exempel kan nämnas att i har TS/m2 uppmätts och vid TS/m2. Vid vinterskörd på is har projekt uppmätt vass per hektar i naturliga vassbestånd på . Med ledning av dessa mätvärden och övrig information om naturligt växande vass kan en årlig medelproduktion om TS/ha vara en rimlig skattning. Med konventionella skördemaskiner skulle 200 000-400 000 ton vass kunna skördas på isen eller av speciella skördemaskiner i händelse av dålig bärighet hos isen. Problemet är då att hitta en lämplig förbrukare av de störa volymerna vass. Ett bra sätt att göra vassen tillgänglig som bränsle är att pelletera den. Om pelletsfabriker finns inom rimligt transportavstånd kan också mindre vassarealer skördas med lönsamhet med dagens teknik. Totalt motsvarar då energin i landets direkt skördbara vassarealer ungefär olja, eller 1/. Genom speciella odlingsåtgärder kan medelproduktionen per hektar med sannolikhet ökas upp till TS. Vidare har vissa skattningar gjorts av den övre gränsen för möjlig areal lämpad för vassodling i landet. Denna skattning slutar . I den arealen ingår då också vissa arealer som är användbara för andra typer av energiodling, exempelvis energiskog. Tillgängligheten hos de inhemska energikällorna torv, skogsenergi, energiskog, halm, vass, hampa, energigräs och andra energigrödor begränsas f. n. av flera faktorer. Bland dessa kan nämnas: o De stora volymerna som gör dem svåra att hantera speciellt vid transporter. o Starkt begränsad lagringsbarhet på grund av för hög fukthalt, o Vissa merinvesteringar relativt oljan i förbränningsanläggningen, o Begränsad utbytbarhet mellan olika bränslen på grund av deras olika fysiska egenskaper, o dåliga bränsleegenskaper vad gäller förmågan att kunna förbrännas med hög verkningsgrad i automatiska system och dåliga egenskaper vad gäller möjligheten att hålla icke önskvärda emissioner på en så låg nivå som möjligt. Uppräkningen kan säkerligen göras längre. Ett ovillkorligt krav på dessa inhemska bränslen om de skall komma till en mera omfattande användning är att de flesta av ovan uppräknade nackdelar kan mildras. Ett sätt att göra detta är att tillverka biopellets. Metoderna att framställa biopellets varierar, men i princip torkas råvaran till ca 14 procents vattenhalt. Därefter trycks materialet samman till stavar eller kulor med diameter. Stavarnas längd brukar vara . Densiteten hos den kompakta staven är 1,2-1,/cm3. På grund av luften mellan stavarna väger pellets . För att få den energimängd som finns i olja behövs ungefär pellets, som har volymen . Fördelar med pellets: De stora volymerna hos råvarorna minskas i oerhört hög grad. Volymen blir därmed inget hinder för långväga transport. Jämfört med bränsleflis minskar volymen till mindre än en tredjedel av flisens volym. Utrymmesbehovet minskar därmed i alla led av bränslelagringen. Pellets är lätt att transportera i bulktransporter till den slutliga konsumenten, om man inte vill använda pallhantering. Därmed kan man lätt utjämna regionala skillnader i tillgång resp. efterfrågan på inhemska bränslen. Den låga fukthalten, , gör att pellets har en lagringsbarhet under förutsättning att lagringen sker under tak. Fukt-, mögeloch rötskador behöver inte befaras vare sig i bränslet eller i lagringslokalen. Arbetsmiljöproblem på grund av t. ex. allergier orsakade av mögelsvampar (fliseldarsjuka) behöver inte bli något problem vid pelletshantering, eftersom bränslet är så torrt. c. Pellets är ur eldningssynpunkt ett relativt koncentrerat bränsle. Vid nybyggnad av en pelletspanna kommer den att bli obetydligt större än motsvarande oljepanna. Detta ger en betydande sänkning av kapitalbehovet för installationen av fastbränslepannor. Likaså blir effekten vid pelletseldning i en konverterad oljepanna nästan lika stor som den förut var vid oljeeldning. Detta har stor betydelse vid ett byte av bränsle, eftersom den gamla pannan då i regel kan klara energiförsörjningen då effektbehovet kan ha minskat genom energisparande eller genom att oljepannan redan från början varit överdimensionerad. Man får ett enhetligt bränsle som med fördel kan standardiseras, oberoende av vilken råvara det ursprungligen kommer av. Flanteringskedjan efter pelletstillverkningen samt utrustningen vid förbränningen kan konstrueras för detta enda bränsle oavsett vilken råvara som pelletsen tillverkats av. Genom att pellets är ett väldefinierat bränsle med låg fukthalt kan förbränningen ställas in mycket noggrant. Skadliga ämnen i rökgaserna kan därmed hållas på en mycket låg nivå. Några större problem med pelletseldning jämfört med oljeeldning i tättbebyggda områden behöver därmed inte befaras. f. Pellets har goda förutsättningar att eldas med hög automatik genom att den är fysiskt behändig att hantera. Behovet av tillsyn även av stora industripannor blir därmed minimalt. 1* 1980181. Den aska sorn uppstår vid eldningen, av bränslets vikt, kan användas som gödning i jord- och skogsbruket. Genom lagstiftning bör pelletsleverantören åläggas att ta askan i retur vid nästa leverans, vilket bör ske i slutna kärl. Därigenom sluter man ett ekologiskt kretslopp samt hindrar att askan blandas med sopor. Genom övergång till biopellets från olja och kol kan försurningen minska, eftersom svavelutsläppen minskar till en tiondel. Beträffande risken för tungmetaller är situationen ännu bättre. Eftersom alla de ovan uppräknade biobränslena i princip kan behandlas i samma fabrik, kan råvarubasen utgöra en mix av dessa råvaror. Alla dessa råvaror kan därmed tas om hand överallt i landet oavsett om de förekommer i stor eller liten omfattning på just den platsen. Ur beredskapssynpunkt är biopellets ett utomordentligt bränsle dels genom att det är inhemskt, dels genom att det är lagringsbart som det lätt kan användas i en tidigare oljeeldad panna, k. Kostnaden (energiåtgången) för att torka och pressa pellets är förhållandevis låg. Med pellets som värmekälla åtgår av produktionens egna energivärde till förädlingsprocessen. Genom lämplig regional utplacering av pelletsfabriker i storleken 40 000 årston pellets kan alla de inhemska förnybara biobränslena samt torven snabbt komma till användning. Den regionalpolitiska effekten av en sådan satsning är utomordentligt stor inte bara genom det tiotal anställda som behövs i varje fabrik utan främst genom de 40-50 arbetstillfällen som åtminstone säsongmässigt - skapas i råvaruframtagningen till fabriken. En pelletsfabrik kostar ungefär 10 milj. kr. i investering, medan värdet av produktionen kan uppskattas till ca 15 milj. kr. räknat som kostnaden för den importolja som ersätts av en enda årsproduktion pellets från en sådan fabrik. Vidgat uppdrag för () Enligt nuvarande uppdrag har SMAB att arbeta med metanol som drivmedel. Företaget - som till ägs av staten och till av AB - har efter hand utvecklat en god kemisk-teknisk kompetens. På lång sikt väntas detta uppdrag innebära att produktion av flytande drivmedel tillverkade av inhemska förnybara energikällor blir aktuell. För att metanoltillverkning skall bli lönsam kommer det med dagens teknik att krävas relativt stora anläggningar med en årsproduktion av 200 000-500 000 ton metanol. Råvarubehovet för denna fabrik väntas bli ungefär det dubbla räknat som torrsubstans biomassa. Detta är betydande kvantiteter, som kräver planeringstid vad gäller intrimning av de tänkta råvarorna, energigrödor av olika slag, halm, vass, skogsenergi etc. För att utjämna årsvariationer i skörd av de olika råvarorna torde också torv behöva finnas inom räckhåll för utjämning av råvarubehovet. Bland energigrödorna synes energiskog vara den mest hoppingivande. Med hänsyn till den långa planeringstiden för råvaruförsörjningen bör vissa förberedelser göras så att ett plötsligt påkommet behov av metanoltillverkning kan effektueras med två till varsel, dvs. byggtiden för en stor fabrik. Ett bra sätt att trimma fram råvaruproduktionen är att tillverka bränslepellets av råvarorna fram till ett eventuellt beslut om metanoltillverkning. Eftersom biopellets också är användbara för metanoltillverkning kan en pelletering av råvaran vidga upptagningsområdet för metanolfabriken högst väsentligt. Den koncentration av råvaruproduktionen till fabrikens närhet som annars måste ske på grund av råvarornas stora volymer i förhållande till energiinnehållet kan därmed få en lösning. Om SMAB, såsom tänkt på lång sikt, skall förbereda tillverkning av metanol från inhemska förnybara råvaror är ett engagemang redan nu i pelletstillverkning av stort värde. Vidare kan SMAB, om företaget tillförs tillräckliga resurser, mycket aktivt delta i utvecklingen av nya energiodlingar genom att ställa upp med visst riskkapital i samband med att man lägger ut kontraktsodlingar av vissa grödor. Vid en pelletsfabrik kan olika råvaror tas emot och förädlas till en enhetlig produkt. Produktionskostnaden för att få fram de olika råvarorna till fabriken kommer att variera kraftigt beroende på skilda förutsättningar. Priset på råvaran bör då lämpligen sättas i relation till produktionskostnaden för att få fram den. Genom ett statligt engagemang via SMAB kan dyrare råvaror betalas med ett högre pris och ändå innebära en nationalekonomisk vinst genom minskad import av fossila bränslen. Likaså kan SMAB hålla ett bestämt utpris på den tillverkade pelletsen som man kan använda sin tekniska kompetens även i konsumtionsledet genom att se till så att bränslets utomordentliga egenskaper verkligen kommer till sin fulla rätt. Det är således relativt enkelt att ställa in en pelletspanna så att den arbetar med hög pannverkningsgrad vid automatisk eldning som rökgaserna kan hållas mycket rena. Det mycket torra och väldefinierade bränslet skapar nämligen de tekniska förutsättningarna för en praktiskt taget fullständig förbränning med låga utsläpp av icke önskvärda emissioner. Några större problem att elda pellets i tätbebyggda områden i stället för olja kan därmed inte förväntas. För att bygga en kedja av pelletsfabriker som i princip kan förädla alla tillgängliga råvaror över hela landet krävs stort kapital och en fast organisation. Å andra sidan torde ett sådant agerande vara nödvändigt om man menar allvar med talet att alla inhemska förnybara energikällor skall utnyttjas. Ytterligare en fördel med en statlig styrning av biopelletstillverkningen är också att man då kan välja att avstå från att köpa de skogsråvaror som behövs för den skogsbaserade industrin, även om bränsletillverkningen skulle kunna betala ett högre pris. Med hänsyn till förekomsten av råvaror av olika slag kan vara ett lämpligt område för AB att börja arbeta med pelletsfabriker i. Användning av halm och vass i pelleterad form är en energitillgång som kan tas i bruk utan större utvecklingsarbete. Avsevärda kvantiteter olja skulle sparas, och många människor skulle ges sysselsättning i landets olika delar. Att vidga SMAB:s verksamhet till att vara ett centralorgan för organisation och uppbyggnad av odlingar och pelletsfabriker skulle möjliggöra en värdefull samordning och lämpliga styrmöjligheter för en optimal energiproduktion baserad på biobränslen. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande värdet av att tillvarata halm och vass för energiproduktion, 2. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av snara åtgärder för att underlätta utbyggnad av fabriker för framställning av biopellets över hela landet, 3. att som sin mening uttalar att AB bör ges ett vidgat uppdrag i motionens mening samt att företaget tilldelas erforderliga ekonomiska resurser härför av medel som kan disponeras för sådant ändamål. () () () () () ()