ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021396 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om ett energiföretag i har under detta sekel på ett avgörande sätt med sin elkraft och de stora exportinkomsterna från länets råvarukällor medverkat till hela landets höga materiella standard. har länet befunnit sig i en nära nog permanent ekonomisk kris, som tagit sig uttryck i hög arbetslöshet och stora flyttningsförluster. De dominerande företagen i är statsägda. Dessa har genom sina stora vinster tillfört statskassan betydande belopp. Tyvärr har icke kapital avsatts för en vidareförädling av länets råvarutillgångar. Dessa sysselsättningsskapande åtgärder har följaktligen gått länets arbetssökande befolkning förbi. På vattenkraftens område har den utbyggda vattenkraften i Lule älv tillfört utomordentligt stora vinster, vilka i betydande utsträckning använts dels till investeringar i andra regioner och andra kraftslag, dels direkt till statskassan. För övriga kraftföretag i landet gäller i de flesta fall att dessa ägs av kommuner och industrier inom berörda regioner. De vinster som sådana kraftföretag lämnat har där kunnat användas för att utveckla ett starkt näringsliv. Där kraftverksrörelse kombinerats med industriföretag har det oftast visat sig att konjunktursvackor icke påverkat industrin på samma krisartade sätt som i övriga företag. De tunga och energikrävande industrier i statens ägo som finns i skulle med säkerhet aldrig varit så hårt drabbade av tillfälliga kriser om dessa själva ägt ett kraftproducerande företag. I den nu aktuella energisituationen finns också anledning att aktualisera andra energikällor av vilka det finns riklig tillgång i . Oljeförbrukningen i länet har legat kring /år. Denna skulle kunna minskas högst väsentligt. Den stora tillgången på torv i är nu helt outnyttjad. Förutom de energivinster som denna kan ge skulle också ett stort antal arbetstillfällen kunna skapas främst i inlandet och där stora torvtillgångar finns. Framställningen av metanol är också en sak där olika råvaror som ved, torv, masugnsgas m. m. kan användas. Med de stora naturtillgångar som finns i ges goda förutsättningar att där placera en produktionsanläggning för metanol. För att stärka de norrbottniska industriföretagens konkurrenskraft samt på ett samlat och rationellt sätt tillvarata den rikhaltiga mängd av energitillgångar som finns i , bör därför ett komma till stånd. samlade resurser i skall därvid utgöra grunden för detta energiföretag. På detta sätt skulle en av de stora tillgångar som finns i länet kunna användas för en välbehövlig utveckling inom länets näringsliv. En utredning bör tillsättas som föreslår formerna för ett sådant energiföretag. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om utredning om ett energiföretag i samt därefter förelägger förslag i ärendet.
mot · G4021399 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1399 av om utveckling av värmeåtervinningsaggregat m. m. I energidebatten har anförts att energipriserna kommer att fortsätta stiga. Detta skulle främst orsakas av att energikonsumtionen i söker anta i-landsnivå. är det ofrånkomligt att konkurrensen om energin kommer att kräva en stark prioritering av energi till den produktiva industrin, som antas behöva den för att omvandla våra råvaror till funktionella produkter, bl. a. för att erhålla högre exportvärde, som förmår klara vårt övriga importbehov. Det är ofrånkomligt att kommer att få svårt att betala import av allt dyrare energi för uppvärmningsändamål. Detta ställer krav på att värmeåtervinningsaggregat och andra sparåtgärder blir lika vanliga inslag i hushållen som köksfläktar, spisar och kylskåp är. Ofta anförs från forskarhåll att energi kan sparas om värmepumpar installeras. Detta förutsätter att dessa importeras i form av hela anläggningar eller delar, då den egna produktionen är högst marginell. I praktiken innebär detta att vi skapar ett importbehov som kan jämställas med att oljeimporten tidigareläggs, vilket ytterligare belastar vår hårt ansträngda handelsbalans. Mot denna bakgrund är det angeläget att samhället nu stöder satsningar på utveckling av värmeåtervinningsaggregat och värmepumpar av inhemsk tillverkning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att uttalar att utveckling av värmeåtervinningsaggregat och värmepumpar skall påskyndas för att begränsa importen av olja eller andra tekniska oljesubstitut.
mot · G4021404 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81 1404-1407 om möjligheterna för ideella föreningar att anordna lotterier som 1979 avlämnade sitt betänkande Lotterier och spel konstaterade att lotterier och spel, särskilt bingo, hade en mycket stor och ofta helt avgörande betydelse för många organisationers möjlighet att driva aktiv verksamhet. Utredningen konstaterade vidare att lotteri- och spelverksamhetens omfattning uppgick till ca . Även om vissa restriktioner har vidtagits -1, ex. förbud mot enarmade banditer - kan man räkna med att omsättningen totalt är ganska oförändrad. Utredningen framhöll också att då totalmarknaden för lotterier och spel får antas vara tämligen stabil, kan tillkomsten av nya statliga lotterier komma att medföra ett minskat utrymme för de ideella organisationernas lotteriverksamhet. ansåg det angeläget att de ideella föreningarna gavs så goda förutsättningar som möjligt att finansiera sin verksamhet och föreslog att det statliga spelet och totalisatorspelet inte borde tillåtas att ytterligare breda ut sig på det ideella spelets bekostnad. Tillkomsten av , som har en omsättning på ca 20 milj. kr./vecka eller ca 1 miljard/år och som alltså tar en stor del av spelmarknaden, kan därför befaras skapa försämrade möjligheter för de ideella organisationerna att sälja sina lotterier. Inom bereds f. n. lotteriutredningens förslag. Då någon proposition i frågan inte är aviserad till detta , bör uppdra åt regeringen att uppmärksamt följa utvecklingen på lotteriområdet och föreningarnas ekonomiska situation för att vid behov vidta åtgärder som underlättar finansieringen av föreningarnas verksamhet. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om de ideella föreningarnas möjligheter att finansiera sin verksamhet genom lotterier och spel. 1 1980/81.
mot · G4021406 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ökat handels- och produktionssamarbete med inom småföretagssektorn är en av våra stora handelspartner. Samarbetet torde dock gå att bygga ut ytterligare, vilket vore till fördel såväl för utvecklingen av vårt eget näringsliv som för de båda ländernas möjligheter att hävda sig gentemot andra länder. Det samarbete och de förhandlingar som pågår på olika områden är dock mest koncentrerade till de stora företagen och till frågorna om utvinning och distribution av olja, gas och andra produkter av stor betydelse. Det torde emellertid finnas behov av ett utvidgat samarbete på småföretagsnivån inom industri och handel. Som exempel kan nämnas den omfattande infrastruktur som växer fram runt den norska oljeindustrin. Norrmännen har visat intresse för ett samarbete med svensk småindustri i detta sammanhang. Ett vidgat samarbete på bredare bas än f. n. bör ha uppenbara fördelar. Det kan innebära ett bättre tillvaratagande av våra båda länders såväl naturresurser som företags- och personkunnande. En ökad aktivitet på småföretagsområdet har en alldeles given uppgift i att utnyttja underleverantörsmöjligheterna på ett bärttre sätt än f. n. till den svensk-norska storindustrin. Vi har tyvärr en alltmer ökande import från övriga länder av insatsvaror till många av våra stora exportprodukter. Många faktorer är gynnsamma för ett bredare samarbete mellan och . De är bl. a. den långa gemensamma landgränsen med allt bättre kommunikationsmöjligheter och en redan etablerad gränshandel med många affärskontakter. Inte minst värdefullt är att språket i våra länder inte utgör något hinder för ökad samverkan. Enligt vår mening bör initiativ tas för att bredda samarbetet mellan och inom småföretagssektorn. Frågan bör kunna tas upp i småföretagsdelegationen och utvecklas genom samverkan mellan , industriverket, utvecklingsfonderna samt de olika näringslivsorganisationerna för att sedan föras till överläggning med motsvarande organ i . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för ökat handels- och produktionssamarbete med med särskild inriktning mot småföretagssektorn. () () () () () ()
mot · G4021409 · 1981-01-26 00:00:00 — av och om ökad sysselsättning i kännetecknas i hög grad av inomregional obalans. Statistiskt sett har utvecklingen i länet varit positiv, men detta är mycket missvisande och beror på att , som är JämtlandHärjedalens befolkningsmässigt helt dominerande tätort, haft en gynnsam befolkningsutveckling. Även sysselsättningsgraden har i varit så hög att detta i statistiken döljer att sysselsättningsproblemen är mycket stora i länets övriga kommuner. Denna inomregionala obalans har i olika sammanhang påpekats av liksom i flera riksdagsmotioner. Många initiativ har tagits för att främja industrisysselsättningen i länets kommuner. Tyvärr har insatserna inte gett de arbetstillfällen som så väl behövs, och i det nu allmänt sett besvärliga läget för svenskt näringsliv är förutsättningarna för nyetablering av företag helt naturligt starkt begränsade. I - liksom i landet i övrigt - måste man därför på alla sätt söka tillvarata länets naturliga förutsättningar för att åstadkomma en industriell utveckling och därmed ökad sysselsättning, och detta gäller inte minst i områden där det nu råder stor brist på arbetstillfällen. gjorda undersökningar och utredningar visar att i länet finns mycket stora tillgångar på bl. a. alunskiffer. Skiffern utgör en betydande bränslereserv och innehåller förutom uran och kerogen även viktiga legeringsmetaller, som vi nu till mycket stor del tvingas importera. Detta kan inte i längden vara samhällsekonomiskt försvarbart. Vi kan inte exportera oss ur våra balansproblem - vi måste också genom att utnyttja våra inhemska naturtillgångar och vårt tekniska kunnande minska vårt importberoende. Detta skulle kunna åstadkommas genom dels en intensifierad och systematisk prospekteringsverksamhet i syfte att finna nya brytningsvärda förekomster, dels genom forskning och utveckling av nya metoder för utvinning och användning. Detta torde kräva en betydande insats av grundläggande forskning. och i liksom bl. a. och kommuner har tidigare framhållit önskvärdheten av att till länet förlägga ett mineralforskningsinstitut inom alunskifferbältet. Totalutvinning av alunskiffer skapar givetvis miljöproblem. Detta konstaterades redan i alunskifferutredningen (SIND PM 1978:2). Utredningen ansåg emellertid också att tekniska lösningar borde vara möjliga att finna på de olika miljöproblemen. Även detta borde vara en stimulerande forskningsuppgift för ett till lokaliserat mineralforskningsinstitut. Utan att ta ställning till forskningsinstitutets organisatoriska uppbyggnad 1* 1980181. vill vi förorda att staten tillsammans med berörd industri och i nära samarbete med högskolor och andra forskningsinstitutioner får ett övergripande ansvar för institutet. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att hos regeringen hemställer om snara åtgärder för att till förlägga ett mineralforskningsinstitut, 2. att hos regeringen hemställer att möjligheterna till utvinning av alunskiffer tas till vara för att på olika områden minska vårt importberoende och öka sysselsättningen i .
mot · G4021410 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om byggande av en katalytisk krackeranläggning Oljekriserna 1973/74 och 1979 i samband med olika konflikter i visade samhällets sårbarhet när det gäller oljeförsörjningen. Det är därför väsentligt att öka den svenska försörjningstryggheten. Socialdemokraterna i näringsutskottet har bl. a. krävt att regeringen allvarligt skulle pröva förutsättningarna att bygga en s. k. katalytisk kracker för att inom landet kunna vidareförädla tunga eldningsoljor till de från försörjningssynpunkt mera känsliga lätta oljeprodukterna (motion 1979/ 80:134). fann vid sin behandling av motionen (NU 1979/80:25) att ägarna till (och ) gemensamt undersökte frågan om en utbyggnad av för katalytisk krackning. Med hänsyn därtill ansåg inte utskottet att ett uttalande enligt motionärernas önskemål var behövligt. Sedan utskottet behandlade frågan har förutsättningarna för planering och byggnader av en katalytisk kracker i vårt land förändrats i vissa delar. De ekonomiska och försörjningsmässiga skälen har ännu större tyngd. OK har genom egna utredningar belagt lönsamheten för projektet. Det statliga () genomgår genomgripande förändringar i verksamheten. Möjligheterna har därmed varit begränsade för SP att också engagera sig i utredningsarbete och beslut om en katalytisk kracker. Det är nu väsentligt att samhället skyndsamt och aktivt engagerar sig i projektet. Samhället måste - tillsammans med OK - engagera sig som delägare för att detta från försörjningssynpunkt viktiga projekt skall kunna komma till stånd. bör därför hemställa att regeringen allvarligt prövar förutsättningarna att förstärka den svenska oljeberedskapen genom att samhället i delägarskap med OK bygger en s. k. katalytisk kracker för att inom landet kunna vidareförädla tunga eldningsoljor till de från försörjningssynpunkt mera känsliga lätta oljeprodukterna. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad motionen anförts om byggande av en katalytisk kracker. () ()
mot · G4021417 · 1981-01-26 00:00:00 — om ett regionalpolitisk försöksprojekt för vissa kommuner i och m. m. Den industriella utvecklingen har varit negativ i olika områden av vårt land. Företagsnedläggningar, personalminskningar och driftsinskränkningar har blivit alltmer vanliga. Denna tendens måste brytas genom medvetna satsningar för att bevara arbetstillfällen och skapa nya sådana. Det är därvid betydelsefullt att de särskilda förutsättningarna i olika regioner tillvaratas. Likaså är det viktigt att samverkan sker över kommunoch länsgränser. Ett intressant projekt som berör norra och södra har igångsatts. Sju kommuner i fyra län berörs, nämligen i , och i , i samt , och i län. LOsektionerna har varit en drivande kraft men samverkan har också uppnåtts med läns- och kommunmyndigheter, näringsliv och de politiska partierna. Projektet har fått beteckningen Inlands-ovalen och syftar till att skapa nya utvecklingsmöjligheter för ett område som kännetecknats av stagnation. Gemensamt för detta område är också att skogs- och träindustri är mycket tunga komponenter i sysselsättningen. Från den fackliga rörelsen har betonats att man inte eftersträvar ett skyddat eller subventionerat näringsliv i regionen utan att det är hjälp till självhjälp som behövs. Det påpekas också att runt Inlands-ovalen finns expanderande regioner och att det behövs statliga insatser av olika slag för att återställa jämvikten och skapa en fungerande arbetsmarknad i ovalen. Som målsättning anges bl. a. att arbete, utbildning och kultur skall finnas inom ovalens gränser. Ett omfattande åtgärdsprogram har utarbetats, varur kan nämnas lokalisering av basindustri till ovalen, ökade ekonomiska medel till länens utvecklingsfonder, utbyggnad av kommunikationerna, satsning på Östersjöhandeln, träteknisk utbildning och forskning, strukturering av träindustrin, framför allt i småhusbranschen. Ett statligt åtgärdsprogram i linje med de intentioner som finns i Inlands-ovalen är motiverat av flera skäl. Utöver att främja utvecklingen i en region vinns också erfarenheter av samverkan över flera länsgränser. Erfarenheterna kan också komma till användning i andra regioner. Projekt är värt aktivt statligt stöd. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa 1. att Inlands-ovalen i bör komma i fråga som ett regionalpolitisk! 2. att en statlig kommitté, vari bl. a. representanter för den fackliga rörelsen ingår, bör utses, 3. att kommittén fortlöpande rapporterar om arbetet och att en offentlig utvärdering görs .
mot · G4021418 · 1981-01-27 00:00:00 — om rätt till tjänstledighet i vissa fall 99 000 barn har ännu inte fått plats på kommunala daghem, och ytterligare tiotusentals barn väntar på plats i kommunala familjedaghem enligt undersökning . De flesta föräldrar kan finna goda interimslösningar för sina barn medan de väntar på en definitiv placering i den kommunala barnomsorgen, andra kan det inte på grund av begränsad ekonomi, avsaknaden av släktingar som kan ställa upp eller andra orsaker, som gör att kvinnorna i regel måste säga upp sig från de arbeten de har. Den rätt till tjänstledighet upp till efter barnets födelse som folkpartiregeringen införde har blivit ett viktigt hjälpmedel för familjerna, som inte kan ordna sin barnomsorg i väntan på placering. Dock räcker inte alltid den långa tjänstledigheten på grund av de långa köerna i många kommuner. Av det skälet borde det finnas en lagstadgad rätt till tjänstledighet tills kommunen kan erbjuda barnomsorg. I samband med den översyn som görs av ledighetslagarna bör denna möjlighet arbetas in i ledighetslagarna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om rätt till tjänstledighet till dess barnomsorg kan erbjudas.
mot · G4021420 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om stödet till invandrarnas religiösa organisationer Sedan statsmakterna 1975 fastställde målen för invandrar- och minoritetspolitiken har stora och viktiga framsteg nåtts. har emellertid invandringen till avsevärt ändrat karaktär till att domineras av människor som härstammar från områden och kulturer som ej tidigare i större utsträckning fanns representerade inom den svenska befolkningen. De organisationer som f. n. företräder invandrarnas intressen i olika samhällsfrågor är framväxta ur det svenska samhällets allmänna målsättning om ökad jämlikhet mellan å ena sidan majoritetssamhället och dess institutioner och å andra sidan minoriteternas behov av representativa samarbetspartners. Invandringens förändrade karaktär har emellertid inneburit att det finns invandrare som på grund av sitt kulturella, etniska eller religiösa arv inte vill eller kan utveckla organisationer i likhet med de invandrare som kommit till på ett tidigare stadium. Detta har fått som konsekvens att dessa invandrare och de organisationsformer som de enligt sin kulturella och religiösa tradition har återskapat i inte finns representerade i samråds- och medinflytandearbetet i vårt land. Det finns således nyinvandrade minoritetsgrupper som på grund av sina traditioner inte vill eller inte kan förena sig med de profana organisationer som medger tillträde till samråd och medinflytande i det svenska samhället. Dessa invandrares organisationer som i regel har sin förankring i de olika invandrarkyrkorna har intresse av att delta i samhällets utveckling och arbete och borde kunna få bli representerade i de till invandrarverket knutna referensgrupperna. Invandrarkyrkorna erhåller ett statligt grundbidrag genom till trossamfunden. Om de nyinvandrade minoritetsgrupperna därjämte kunde komma i åtnjutande av det verksamhetsbidrag som invandrarverket fördelar till invandrarnas riksorganisationer, skulle deras möjligheter att tillvarata sina medlemmars intressen öka. Med stöd av det ovan anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av reglerna för verksamhetsbidrag till invandrarorganisationerna så att sådant bidrag kan utgå även till invandrarnas religiösa organisationer, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av att dessa organisationer blir representerade i de till invandrarverket knutna referensgrupperna.
mot · G4021425 · 1981-01-26 00:00:00 — om regionalpolitiska åtgärder i kommun I kommun sysselsätter industrin av den totala arbetskraften. De två största företagen, Olofströmsverken och , sysselsätter av industriarbetskraften. sysselsätter ensamt av den totala arbetskraften i kommunen. När struktur- och konjunkturproblem uppstår i dessa dominerande företag får det avgörande betydelse för kommunens utveckling. Antalet sysselsatta i de två största företagen minskade med drygt 1 000 personer eller med . Kommunens känslighet för störningar förstärks av Olofströmsverkens dominerande inriktning på personvagnsserien 240/260. Av företagets produktion är inriktad på denna tillverkning. Det andra företaget, , har inte fått del av tillverkningen av det s. k. AXE-systemet. Någon kompletterande produktion har inte heller tillförts fabriken. Framtiden för Olofströmsfabriken är därför osäker. Jämförande sysselsättningsutveckling (prognos) Befolkningsutvecklingen visar ett klart samband med det besvärliga arbetsmarknadsläget i kommunen. 17 645 personer. 1980-1981 hade folkmängden minskat till 15 631 personer. Således har kommunens folkmängd under dessa år minskat med över 2 000 personer eller . Den drastiska befolkningsminskningen får svåra konsekvenser för ekonomi och planering. Exempelvis har antalet barn i åldern minskat med 950 eller . har antalet personer ökat med 450 eller . Planeringen av barnomsorg, skolor, äldreomsorg och bostäder är områden där stora problem uppstår. F. n. finns t. ex. ca 300 lediga lägenheter i . 3 Åtgärder genom kommun och länsorgan Mot bakgrund av den mycket ogynnsamma sysselsättnings- och befolkningsutvecklingen har kommunen i samarbete med länsorgan startat ett särskilt sysselsättningsprojekt. Diskussioner med olika intressenter har visat på en rad möjligheter till ökad sysselsättning inom befintliga företag och offentlig verksamhet. Genomförandet förutsätter regionalpolitiska insatser. Åtgärderna bör inriktas på regionalpolitisk! o utbyggnadsprojekt inom befintlig industri och vid nylokalisering, o byggande av planerat nytt industrihus. Ett sådant är erforderligt för befintliga företags expansion och för att nylokalisering över huvud taget skall bli möjlig. o planering och byggande av kursgård - hälsocenter - turistanläggning vid sjön . 4 Statsmakternas regionalpolitiska ansvar i uttalade i enlighet med arbetsmarknadsutskottets betänkande 1978/79:23, s. 44-45, att regionalpolitisk! stöd skall kunna utgå för insatser även utanför stödområdena. Vidare uttalar utskottet att om avgörande och långvariga förändringar inträder i sysselsättningen skall frågan om inplacering i stödområde kunna tas upp till prövning. Den utveckling som redovisats ovan för kommun är jämförbar med den inom de mest utsatta stödområdena. Denna negativa tendens kan också föras långt tillbaka i tiden. Kommunens och länsorganens aktiva åtgärder för att förbättra sysselsättningsförhållandena motiverar därför särskilda regionalpolitiska insatser i från statens sida. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar uttala sig för att - de regionalpolitiska medel som tillämpas i stödområde 6 får användas i kommun. () ()
mot · G4021426 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. om överförande av beredskapsmede! I årets budgetproposition föreslås en nedprutning med 640 milj. kr. på anslagsframställning enligt dets. Detta kommer att medföra krav på bortrationalisering av personal vid . Enligt en uppgjord plan skall antalet anställda minskas med ca 1 900 på driftsidan. Byggsidan drabbas av en minskning med 150 anställda, varefter återstår endast 650 anställda inom hela byggnadsverksamhet. noteras en ständig ökning av beredskapsarbetare, entreprenörer och tillfälligt anställda. av de totala väginvesteringarna i landet har tillkommit via beredskapsarbeten. Det innebär att ordinarie vägarbetare försvinner och vägarbetet övertas till betydande del av en arbetsform som är högst tillfällig och otrygg, dvs. en form som fackföreningsrörelsen bekämpar i sin strävan efter ökad anställningstrygghet för medlemmarna. De fasta trygga jobben ersätts alltså av otrygga, kortsiktiga beredskapsarbeten. Man måste förstå den fackliga organisationen då man skarpt reagerar mot att staten i praktiken byter ut den fast anställda personalen mot tillfälligt anställda. Fackföreningsrörelsen liksom krävde i samband med fjolårets anslagsframställning att hälften av det för vägbyggande avsedda beredskapsanslaget skulle föras över till ordinarie byggnadsanslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att under bilaga 15, , B 3. Sysselsättningsskapande åtgärder, på statsbudgeten /82 uppta ett med . i förhållande till regeringens reservationsanslag reducerat belopp, varvid . överförs till vägväsendets anslag /82. (vpk) INGA (vpk)