mot · G402814 · 1981-01-22 00:00:00 — av m. fl. om ändrad stödområdesindelning inom län fastställdes nuvarande stödområdesindelning av landets kommuner. som gått har betydande ändringar skett när det gäller utvecklingen av näringslivet. Som chefen för industridepartementet, statsrådet , konstaterade i ett anförande i tillhör ett av de tre län som haft den sämsta sysselsättningsutvecklingen . Av länets kommuner är och de mest drabbade, dvs. har det svagaste arbetsmarknadsläget som risken för försämringar är störst i dessa båda kommuner. Bergslagen har drabbats hårt av de senaste årens strukturkriser. Områdets näringsliv är baserat på järn, stål och skog. Många företag inom dessa branscher har haft akuta problem . Företagsnedläggningarna har varit många. De företag som finns kvar inom dessa branscher har så gott som undantagslöst minskat antalet anställda. Riskerna för ytterligare akuta kriser är överhängande. Bruksföretagen inom järn, stål och skog dominerar de skilda orterna och ofta en hel kommuns näringsliv. T. ex. arbetar vid Hällefors SKF-enhet av de industrisysselsatta i regionen. Antalet företag inom övriga branscher är få. Möjligheterna till arbete hos dessa företag vid nedläggningar och friställningar är därför begränsade. Resultatet har blivit stora utflyttningar och bestående hög arbetslöshet i Bergslagskommunerna. I tabellen nedan lämnas en redogörelse för utvecklingen i en av de berörda branscherna, gruvhanteringen. år/antal anställda antal anställda 1972/ca 30 1980/ ca 20 1979 35 1978/ca 10 1979/ca 10 1977/ 55 1978/ ca 30 1979/ 80 1977/ca 40 1979/ca 140 gruva ca 1 000 Bastkärn 1978/ ca 70 Mossgruvan 1972/ ca 50 Ljusnarsbergsgruvan 1972/ ca 20 Malmgruvan 1972/ ca 10 Kallmoragruvan 1976/ 40 Bondgruvan/Mimögruvan 1980/ 50 Norra o södra o kanalgruvan 1979/ ca 10 Bäckegruvan 1979/ 130 Stripa 1977/ 60 Striberg 1969/ 125 Pershyttan 1971/ 120 Av det så gruvtäta Bergslagen finns nu bara några få gruvor kvar. Av resterande arbetstillfällen är åtskilliga hotade. a. har man från () lämnat information till de fackliga organisationerna om att vill lägga ner gruvverksamheten vid gruva. Om så sker har den sista järnmalmsgruvan i län upphört. Även de båda andra dominerande näringarna i Bergslagen - skogsbruk och stålframställning - har minskat kraftigt, även om nedgångarna inom dessa inte varit lika drastiska. I viss mån har dragit konsekvenserna av denna negativa utveckling. Det har skett på så sätt att vissa kommuner i Bergslagen har placerats inom stödområde 4 eller 5, dock inte och kommuner. Dessutom har genom beslut på goda grunder ställt 12 milj. kr. till förfogande för särskilda sysselsättningsskapande åtgärder i . har också i särskild ordning ställt medel till förfogande för bidrag till kommunala industrilokaler i kommun. Om man ser till och kommuner kan man konstatera att dessa trots likartad utveckling tillhör stödområde 3 samt att några resurser inte i övrigt ställts till förfogande för näringslivsinsatser i de båda kommunerna. De negativa konsekvenserna av stödområdesgränserna har därmed förstärkts. har kommun tappat en åttondel av sin befolkning. Näringslivet domineras av . har det i genomsnitt varit 14 arbetssökande till varje ledigt arbete. Förvärvsfrekvensen för kvinnor är låg. Arbetsmarknadsläget är särskilt bekymmersamt för nytillträdande på arbetsmarknaden, dvs. ungdomar och kvinnor. har förlorat en fjärdedel av sin befolkning. Utflyttningen har varit kontinuerlig, födelsenettona negativa och som en konsekvens har medelåldern ökat hos den kvarvarande befolkningen. Genomsnittligt har det varit 17 arbetssökande till varje ledigt arbete. Av länsprogrammet framgår att det är betydande risk för att befolkningen skall minska med ytterligare ca 800 personer i vardera kommunen . Om inte så skall ske fordras att nuvarande arbetstillfällen får behållas samt att ytterligare 300 arbetstillfällen skapas i vardera kommunen. har utvecklingsfonden i län tillsammans med , länsarbetsnämnden och kommunerna gjort en inventering av länets tillverkande företag med mer än 10 anställda. På grund av marknadsförutsättningar, råvarutillgång, produkternas konkurrenskraft, tekniknivå m. m. har företagen indelats i tre grupper. För det första företag i riskzonen, dvs. företag som kan komma i en krissituation . För det andra stabila företag. För det tredje företag som väntas få en gynnsam utveckling . För och kommuner får man genom inventeringen följande bild. Antal anställda i riskzon stabila positiv utv. Sammanfattningsvis kan sägas att de båda kommunerna förlorat ett stort antal arbetstillfällen , och om inte åtgärder sätts in för att ändra den spontana utvecklingen finns avsevärda risker för att situationen ytterligare kommer att förvärras. Andel av bef. För sysselsättningsgrad i åldrarna finns inte senare uppgifter än för . var sysselsättningsgraden i kommun , i , genomsnittet i stödområde 4 var och genomsnittet för riket var . Sysselsättningsgrad, arbetslöshet och befolkningens ålderssammansättning kan sägas vara en mätning av situationen i resp. kommun just för tillfället. Måtten för och kommuner visar att situationen var ungefär genomsnittlig för vad som gäller för kommuner i stödområde 4. Däremot antyder statistiken en väsentlig skillnad. Utvecklingen i och kommuner kommer sannolikt att bli väsentligt sämre än genomsnittligt för kommuner i stödområde 4. Prognosen bekräftas också av den företagsinventering som vi redogjorde för. Mot denna bakgrund är det högst skäligt och motiverat att vid nuvarande fattar beslut om att och kommuner fortsättningsvis skall tillhöra stödområde 4. I proposition 1980/81:100 anförs under Regionalpolitisk! 17 s. 72 att Industriell tillväxt måste i-framtiden i ökad grad ha sin utgångspunkt i de i länen befintliga resurserna i form av företagare, produktidéer och industriföretag. Detta kommer att gynna de redan industriellt utvecklade regionerna. Därför måste regionalpolitiken inriktas på nyskapande av företagsamhet i de regionalpolitisk mest utsatta regionerna, dvs. främst stödområdena 4, 5 och 6. Härvid kommer de utökade aktiviteterna hos de regionala organen att få en avgörande roll. Den inriktning av regionalpolitiken som jag har beskrivit bör följas upp med ökade insatser centralt för att aktivera projekt som kan leda till sysselsättning i de regionalpolitisk mest utsatta delarna av landet. Erfarenheterna har visat att projekt som ska komma till utförande inom dessa områden måste föregås av omfattande utrednings- och konsultinsatser innan de kan realiseras. Jag kommer vid min anmälan av anslaget Regionalpolitisk stöd Bidragsverksamheten beräkna 10 milj. kr. för nämnda ändamål. har länets utvecklingsfond tagit initiativet till ett projekt enligt dessa riktlinjer. Arbetsnamnet är Satsa på . Projektet bedrivs i nära samarbete i första hand mellan kommunen och utvecklingsfonden och med stöttning från övriga länsorgan. Syftet är att ta till vara och utveckla de resurser som finns i kommunen. Det slutliga målet är att skaffa nya arbetstillfällen i fler bra företag. Det är här inte fråga om att enbart ge stöd till projekt som är kommersiellt mogna, dvs. sådana där produktion och försäljning kan inledas . Man skall ta till vara idéer i ett mycket tidigare skede och med länets samordnade resurser söka bidra till att dessa förverkligas. Ett program har gjorts upp. Det består av underprogram för de befintliga små och medelstora företagen, program för att söka tillvarata storföretagens resurser och ställa dem till förfogande för övrigt näringsliv samt att ta till vara enskilda personers idéer och att söka förbättra förutsättningarna allmänt för att bedriva industriell verksamhet i kommunen. Om resultatet av denna försöksverksamhet blir gynnsamt är avsikten att pröva likartad verksamhet i andra kommuner i länet som har allvarliga sysselsättningsproblem. Som statsrådet framhåller behövs ofta omfattande utrednings- och konsultinsatser innan projekt kan realiseras. De 10 milj. kr. som regeringen föreslår för denna typ av åtgärder borde kunna få komma till praktisk användning i och kommuner. Enligt nuvarande ordning för regionalpolitisk stöd lämnas sådant till turistnäringen normalt inom stödområdena 4-6. Stöd kan utgå i stödområdena 1-3, men det förutsätter regeringens medgivande. Vid behandlingen av proposition 1978/79:112 framhöll att regeringen borde vid prövning av investeringsstöd ta särskild hänsyn, om anläggningarna låg i primära rekreationsområden inom stödområde 3. har en turistanläggning i . Anläggningen omfattar liftar, stugor m. m. Anläggningen betjänar främst turister från andra län. Verksamheten vid anläggningen är lönsam. Kommunen planerar en väsentlig utbyggnad. Investeringskostnaderna beräknas till 20 milj. kr. har ställt medel till förfogande för utbyggnaden. Kommunen har dessutom ansökt om regionalpolitisk stöd för investeringarna. Sådant stöd är en förutsättning för att utbyggnaden skall kunna genomföras. Utbyggnaden beräknas ge ca 20 arbetstillfällen. Även i länets södra och västra delar i kommunerna finns stora problem. Både och har undersysselsättning för kvinnor, vilket medför låga förvärvsfrekvenser. Arbetsmarknaderna i dessa båda kommuner behöver förstärkas. Enligt vår och uppfattning skulle möjligheterna att stärka och arbetsmarknad öka om de ingick i stödområdet. Med detta som bakgrund föreslås att placeras i stödområde 2 och i stödområde 1. Sociala och samhällsekonomiska aspekter Den s. k. strukturomvandlingen har varit omfattande i länets kommuner . Inskränkningar och nedläggningar förekommer snart sagt . De som i första hand får bära uppoffringarna är de anställda i företagen. är möjligheterna till annat arbete på bostadsorten obefintliga. Påfrestningarna vid flyttning är stora. Många har egna hus som kanske inte kan avyttras utan förlust. För andra familjer söker man lösa det på så sätt att någon av makarna veckopendlar. Påfrestningarna blir stora både på det sociala livet i familj och vänkrets och när det gäller ekonomin. För samhällets del innebär avfolkningen att nedlagt samhällskapital står oförbrukat. Bostäder används inte till det de var byggda för. Skolor, vägar m. m. blir outnyttjade. Olika former av stöd som arbetslöshetsstöd och sociala bidrag utgår i stället för att människorna får möjlighet att göra en produktiv insats i samhället. har det från regeringen allt oftare markerats att företagen själva skall sköta strukturomvandlingen utan inblandning från statsmakterna. Vi har flera exempel på detta. Ett för oss närliggande exempel är hur stålindustrin skall bli försörjd på råvara. Regeringen har vägrat att ta ansvar eller delta i de förhandlingar som pågår mellan företagen om hur specialstålverken skall försörjas med råvara. I stället för ett samlat grepp över stålindustrins råvaruförsörjning som skulle kunnat leda fram till att Spännarhyttan fortsatt som producent av råjärn till specialstålverken och hämtat sin malm från gruva har regeringen överlåtit åt företagen att slåss" om skrotet. Prognoserna visar ett en bristsituation i fråga om skrot kan uppkomma och att denna brist allvarligt kan äventyra vissa företags möjligheter att bedriva fortsatt verksamhet. T. ex. kan SKF:s enhet i komma att få svårigheter med produktionen på grund av brist på råvara. Andra exempel på samma sak är den föreslagna neddragningen av branschprogrammen i årets budgetförslag från regeringen. Den svenska ekonomin har inte råd med en politik som leder till denna typ av slöseri med samhällsekonomiska resurser och inte heller kan konsekvenserna av en sådan politik accepteras för enskilda personer. Det är nödvändigt att regeringen tar ett ansvar för strukturomvandlingen så att denna sker med hänsyn till samhällsekonomiska och sociala aspekter. Mot bakgrund av de redovisade problemen och utvecklingstendenserna i länet föreslår vi att stödområdesindelningen ändras för och kommuner och att och bör ingå i stödområdesindelningen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att med hänsyn till den svårbemästrade situationen i och stödområdesindelningen ändras från nuvarande 3 till 4 och att kommun placeras i stödområde 2 och i stödområde 1. () () () () () ()