mot · G402816 · 1981-01-22 00:00:00 — av och om kommunala industrilokaler på Statligt stöd för att bygga kommunala industrilokaler har utgått . I budgetpropositionen 1976/77 bilaga 17 tog chefen för industridepartementet under rubriken stödåtgärder i glesbygder upp medel för att bereda möjlighet att i vissa fall ge statligt stöd till kommuner för att i mindre orter i det inre stödområdet uppföra industrilokaler för uthyrning. I arbetsmarknadsutskottets av antagna betänkande AU 1976/77:23 bifölls motioner om att det föreslagna stödet skulle inbegripa även . Ett kommunalt industrihus är nu under uppförande i på södra . I årets statsverksproposition, bilaga 17, Industridepartementet, anför departementschefen bl. a. att statens möjlighet att stödja utbyggnad av kommunala industrilokaler på mindre orter i stödområdena 4-6 visat sig vara ett effektivt regionalpolitisk! Därigenom har expansionsmöjligheter för små företag som annars inte skule ha kunnat skaffa sig nya lokaler kunnat tas till vara. De mindre orternas konkurrenskraft gentemot större orter har förstärkts, bl. a. beträffande möjligheterna att behålla företag som startats i de mindre orterna. Med anledning av de goda erfarenheterna föreslår industriministern nu att möjligheterna att bygga industrilokaler på mindre orter i de från regionalpolitisk synpunkt särskilt utsatta stödområdena 5 och 6 - dvs. i stort sett det tidigare inre stödområdet - förbättras. Om inte särskilda skäl talar häremot föreslås att berörda kommuner skall kunna beviljas lokaliseringsstöd även om hyreskontrakt inte finns tecknat för någon del av lokalen. Villkoren i övrigt för statligt stöd till kommunala industrilokaler skall enligt förslaget vara oförändrade. På planeras ytterligare ett industrihus förlagt till norra delen av regionen. Den erfarenhet som förvärvats i samband med byggandet av industrihuset i indikerar att det skulle vara värdefullt om också kunde inbegripas i de områden som enligt propositionen avses få del av de föreslagna nya bestämmelserna för byggande av kommunala industrihus. Vid en granskning av sådana grundläggande faktorer som befolkningsutveckling, befolkningens ålderssammansättning, näringslivets utveckling och struktur, arbetsmarknadsläge, inkomstunderlag etc. som gjorts i Länsplan 80 framgår att i de flesta avseenden är i samma besvärliga situation som de delar av vårt land som f. n. tillhör stödområdena 5 och 6. är extremt industrifattigt. De areella näringarnas andel är tre gånger så stor på som i riket. Industrins andel är däremot endast drygt hälften av rikets. Näringslivsprognosen pekar mot en ytterligare försvagad industrisektor , vilket skulle innebära att en redan avvikande näringsgrensstruktur ytterligare kommer att försvagas. Befolkningsutvecklingen visar att norra, södra och östra noterar en minskning som överstiger som dock som helhet har ökat folkmängden något . Denna utveckling har förstärkts och den inomregionala obalansen accentuerats. Som en följd av de areella näringarnas betydelse präglas av en stor andel glesbygdsbefolkning. Andelen invånare i glesbygd är jämfört med rikets . Målsättningen måste vara att förstärka industrisektorn framför allt i de norra, södra och östra delarna av . Möjligheterna att med statsstöd uppföra kommunala industrihus framstår därvid som ett av medlen. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att vad som förordats i propositionen 1080/81:100, bilaga 17, avsnittet Regionalpolitikens mål och förutsättningar under moment 2 om lokaliseringsstöd till kommuner inom stödområdena 5 och 6 för att bygga industrilokaler för uthyrning även skall gälla .