ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021704 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om inrättande i av en gymnasielinje i musik Musiklinje i gymnasieskola är en betydelsefull del i förberedande yrkesorienterad musikutbildning. Den ger även allmän behörighet till högskoleutbildning. Musiklinjen ger därtill lämplig underbyggnad för sådana yrken som bibliotekarie, journalist, för pedagogiska yrken och för annan verksamhet bland barn och ungdom. Behov föreligger av en utökning av den gymnasiala musikundervisningen för bättre regional fördelning av utbildningen. Trots det livaktiga musiklivet saknas f. n. möjligheter till gymnasiestudier i musik i , som omfattar en fjärdedel av landets yta. Den s. k. Fyrkanten, som omfattar kommunerna , är befolkningsmässigt största regionen norr om . I de nämnda kommunerna föreligger enighet om att en gymnasielinje i musik bör förläggas till , som ligger centralt i . Med sina kommunikationsmöjligheter ligger lämpligt till för den enskilde eleven som behöver anlita kollektiva transportmedel. Regionmusikens resurser i utgör ett viktigt komplement till en musiklinje. Även , , finns på så ringa avstånd att dess lärare vid behov kan anlitas för undervisning i . En musiklinje vid Bodens gymnasieskola kommer att innebära ett värdefullt komplement till genom att grundutbildningen i länet förbättras och rekryteringsbasen breddas. Alltsedan 1974 har ett flertal framställningar gjorts om inrättande av gymnasielinje i musik i . Bodens kommun planerar igångsättning av nybyggnation av gymnasieskola under /1982. Det är därför av stor betydelse att beslut om musiklinje fattas för att integrera musiklinjens lokalbehov i den nya gymnasieskolan. När det gäller nordiskt samarbete på musikutövningens område intar redan nu i fråga om samverkan på en särställning. Genom en musiklinje skulle det förhållandet ytterligare accentueras. Den kommunala i har nämligen ett omfattande skolutbyte med såväl Nordfinland som . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar uttala sig för att en gymnasielinje i musik inrättas i . () ()
mot · G4021705 · 1981-01-27 00:00:00 — av Hans Nyhage m. fl. om bidraget till viss central kursverksamhet I budgetpropositionen, bilaga 12, föreslås under det nya anslaget E 10. Bidrag till viss central kursverksamhet att anvisar ett förslagsanslag av . Anslaget omfattar de tidigare anslagen Bidrag till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet och Bidrag till vissa organisationers centrala kursverksamhet. De organisationer som omfattas av det sistnämnda anslaget är . samt hantverks- och industriorganisation-Familjeföretagen. Bidrag utgår till kostnader för undervisning, resor, kost och logi. Regeringens förslag innebär en viss begränsning av anslaget jämfört med nu löpande budgetår, vilket har sin naturliga förklaring i det hårt ansträngda budgetläget. Enligt vår mening kräver detta emellertid att man måste gå längre på det här området för att åstadkomma besparingar. De berörda organsationerna bör rimligen själva kunna svara för en något större andel av kostnaderna för en verksamhet som de finner vara angelägen. Vi anser att denna andel bör motsvara av det av regeringen föreslagna anslaget. Vi förordar därför att detta minskas med . och att således anvisar . Med anledning av vad vi ovan anfört hemställs att till Bidrag till viss central kursverksamhet för /82 anvisar ett förslagsanslag av . HANS NYHAGE (m) () () () () () () () ()
mot · G4021707 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om utbildning i plastteknik i kommun har genom sin industristruktur drabbats hårt av den strukturomvandling och konjunkturutveckling som skett . Kommunen har därför ett besvärligt sysselsättningsläge. i har med hänsyn till det besvärliga sysselsättningsläget i kommun i länsprogram 1980 föreslagit att kommunen inplaceras i stödområde 2. Man har också betraktat det som mycket viktigt att det med hänsyn till strukturproblemen inom kommunen finns tillgång till kvalificerad arbetskraft. Särskilt viktigt är detta med hänsyn till att det finns en stor plastindustri med krav på yrkesutbildad arbetskraft. I finns nu en ettårig specialkurs i plastteknisk utbildning men behovet av en tvåårig gymnasiekurs är stort. Professorn i kemisk teknologi, , anför i en offentlig skrivelse följande: Utbildningsutbudet inom plastbearbetningsområdet här i är tämligen begränsat, och det är helt klart att behovet av en god yrkesutbildning uppmärksammats på ett helt annat sätt i utlandet, särskilt i . Vidare understryks vikten av en tvåårig utbildning. Professor säger beträffande detta: Detta gör att den kunskapsnivå som man kan uppnå genom en ettårig utbildning efter måste bedömas som klart otillräcklig. Det förefaller därför väl motiverat att införa en tvåårig utbildning enligt förslag från skolstyrelsen i . En sådan utbildning förlagd till skulle endast orsaka en obetydlig kostnadsökning för statsverket enligt en ekonomisk kalkyl . Samarbetet med plastindustrin på orten tillgodoser nämligen väl behovet av lokaler och maskiner varigenom de totala kostnaderna kan nedbringas. Det finns sålunda regionalpolitiska och utbildningsmässiga faktorer som tillsammans med goda lokala förutsättningar starkt visar behovet och möjligheten av en tvåårig plastteknisk utbildning i . Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om att åtgärder vidtas så att 1* 1980/81. en tvåårig specialkurs i plastteknik anordnas i fr.o /82. . HÖGMARK (m) () ()
mot · G4021709 · 1981-01-27 00:00:00 — om den matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid I samband med utbildningsreformen övergick universitet och högskolor till ett nytt anslagssystem. Detta innebar en övergång från ett system med förslagsanslag för både grundutbildning och forskning/forskarutbildning till ett system med ändamålsinriktade reservationsanslag. I systemet ingick även en ökad lokal frihet att besluta om användningen av medlen. Sedan tidpunkten för omläggningen av systemet har den matematisknaturvetenskapliga fakulteten vid i redovisat underskott. Regeringens och i samband med anslagsförändringen var att verksamheten skulle bedrivas i oförändrad omfattning. Det anslag som i erhållit under anslaget D20 har emellertid inte varit tillräckligt för att bekosta den verksamhet som fakulteten bedrev /77. och har gemensamt utrett frågan. På förslag av den arbetsgruppen gjordes i förra årets budgetproposition vissa överföringar mellan CTH och . Därmed torde de felaktigheter i samband med anslagsomläggningen som går att rätta till i efterhand vara genomförda. Trots detta återstår fortfarande en brist som i årets penningvärde motsvarar 4,5 milj. kr. Medel för att garantera de anställdas löner har därför tillskjutits av styrelsen vid genom överföringar från övriga sektorer och fakulteter inom . Såväl UHÄ, i ett yttrande till , som departementet i årets budgetproposition har bekräftat medelsbristen vid den matematisk-naturvetenskapliga fakulteten. I budgetpropositionen har också ett tillskott på 1,2 milj. kr. beräknats som ett första steg för att täcka bristen. Efter detta tillskott behövs ytterligare ca 3 milj. kr. för att fakulteten skall ha resurser att bedriva forskning och utbildning på en nivå som motsvarar /77. har vid ett flertal tillfällen uttalat sitt stöd för forskning/ forskarutbildning och pekat på vikten av en fortsatt satsning på detta. Särskilt viktigt är det med en fortsatt utveckling på de matematisk-naturvetenskapliga och tekniska områdena. Detta motiverar enligt vår uppfattning att en plan läggs fram för hur resurserna vid den matematisk-naturvetenskapliga fakulteten i skall kunna återföras till en resursnivå som motsvarar nivån budgetåret 1976/77. En sådan plan bör redovisas i nästa års budgetproposition. Mot bakgrund av det ovan redovisade hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en resursförstärkning till den matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid i .
mot · G4021710 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1710 av Per Stenmarck om ändring av behörighetsbestämmelserna för hemspråkslärare Antalet elever i behov av hemspråksundervisning ökar snabbt . Undervisningen bedrivs nu på alla stadier från lågstadiet till gymnasieskolan. Detta ställer mycket höga krav på hemspråkslärarna. Då det för de flesta språkgrupper i de flesta kommuner inte finns undervisningsunderlag för mer än en lärare måste denne ha mycket breda kunskaper. En och samma lärare måste såväl kunna lära lågstadieelever hemspråkets grunder som ge stödundervisning i samtliga ämnen på gymnasiet. som det således ställs exceptionellt höga krav på hemspråksläraren avspeglas tyvärr inte detta i skolförordningens behörighetskrav. Enligt skolförordningen, bil. 1 punkt 22, finns det i princip tre sätt att förvärva behörighet som hemspråklärare: a) genomgå svensk lågstadie-, mellanstadie- eller ämneslärarutbildning, b) genomgå hemspråkslärarlinjen vid lärarhögskola, c) genomgå förskollärarutbildning (kompletterad med kortare praktik). Till detta kommer det självklara kravet att ha väl vitsordade kunskaper i Vidare kan SÖ i särskilda fall bevilja lärare med utländsk lärarutbildning och längre tjänstgöring i särskild behörighetsförklaring. Allt flera kommuner har kunnat konstatera att förskollärarutbildningen, som ju faktiskt är specialiserad på barn under grundskoleåldern, ger en helt otillräcklig pedagogisk och ämnesteoretisk grund för undervisning vid grundskola och gymnasium. Även de ämnesteoretiska kunskaperna hos elever från hemspråkslinjen har ifrågasatts från en del kommuner. Uppenbarligen har lärarhögskolorna vid intagningen tillämpat låga krav på grundutbildning från hemlandet med påföljd att många lärare haft stora svårigheter att ge stödundervisning. Däremot har man i mycket ringa grad utnyttjat den värdefulla resurs som lärare med fullständig lärarutbildning och mångårig praktik från hemlandet utgör. Dessa skulle lätt kunna reaktiveras med exempelvis en kortare behörighetsgivande kurs vid lärarhögskolorna. Åberopande det anförda hemställs att beslutar 1. att anhålla att regeringen upphäver skolförordningen, bil. 1 punkt 22.2.3 samt 22.3.3, innebärande att förskollärarutbildning ej längre ger behörighet som hemspråkslärare, 2. att anhålla att regeringen uppdrar år UHÄ att intagningskraven för hemspråkslärarlinjen ej understiger kraven för svensk 3. att uttala sig för att behörighetsgivande reaktiveringskurser för lärare med utländsk lärarutbildning genomförs. PER STENMARCK (m)
mot · G4021711 · 1981-01-27 00:00:00 — om ökade insatser från skolans sida mot missbruk av beroendeframkallande medel Ungdomens alkoholvanor har haft en mycket ogynnsam utveckling. Alkoholbruket har trängt allt längre ner i åldrarna, och när debutåldern var som lägst låg den t. o. m. under 12-årsstrecket! Efter mellanölets borttagande 1977 har utvecklingen vänt, och vi kan notera att debutåldern nu ligger högre . Detta är något att glädjas åt i ett samhälle som säger sig vilja ta ansvar och social omvårdnad för inte minst de verkligt unga. I och med den intensifierade debatten och den därmed större medvetenheten om alkoholproblemets och alkoholskadornas omfattning har insatserna ökat för att om möjligt uppfylla den av antagna målsättningen att minska den alltför höga alkoholkonsumtionen. Värdet av t. ex. Ungdomsaktionen mot alkohol, där drygt 40-talet ungdomsorganisationer medverkar, Aktionen mot alkoholfaran, kombinerade med rader av lokala och regionala insatser har på ett markerat sätt bidragit till att vi kunnat registrera en minskning av alkoholkonsumtionen . Skolan har på ett förtjänstfullt sätt följt upp intentionerna från organisationer och myndigheter och har på vissa orter gått i bräschen för ökade lokala insatser. Här skall bara nämnas de insatser som gjorts i anslutning till firandet av en drogfri och som lett till en brytning med en av de svåraste alkoholhelgerna för svensk skolungdom. Som resultat av dessa och många andra insatser har vi goda skäl att tro att alkoholkonsumtionen minskar även bland ungdomen och vi har förhoppningsvis börjat grundlägga en mera avvisande attityd till alkoholkonsumtion. Det kommer att få en utomordentligt stor betydelse för såväl individen som samhället. För att denna gynnsamma utveckling skall kunna fortgå och ytterligare förstärkas måste skolan ges ett ökat stöd . SAMO - Samordningsorganet för alkoholfrågor - har i sin rapport betonat värdet av att de s. k. ANT-kontaktpersonerna vid länsskolnämnderna ges en fast och stabil grund att verka från. ANT-kontaktpersonerna arbetar företrädesvis med spridning av aktuellt material, kontakter med informatörer inom och utom skolan, anordnande av s. k. ANT-kurser, temadagar för lärare och elever, genomförande av vissa statistiska undersökningar m. m. F. n. får en del av dessa sköta arbetet på fritid, medan andra kan ha visstidstjänstgöring. För att understödja, samordna och stimulera till ytterligare insatser på skolans område bör länsskolnämnderna ges utrymme att inrätta fasta tjänster (ev. deltids) med inriktning på ANT-området. Länsskolnämnderna kan genom dessa tjänster bli betydelsefulla organ för vidareföring av information, kontakter med olika folkrörelser och ungdomsorganisationer, som arbetar med alkoholfrågan. Med anledning av det anförda hemställer vi att beslutar uttala sig för att ANT-kontaktpersonerna genom en fast organisation inom länsskolnämndens ram får utveckla och säkra detta värdefulla arbete i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · G4021712 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om utbildningen inom turisthotellbranschen i och Åre kommuner I enlighet med beslut enligt UbU 1975:5 efter motion från läns riksdagsledamöter tillsattes inom länet en särskild arbetsgrupp för att utreda utformningen av ny utbildning för turisthotellbranschen. Det förutsattes att utbildningen i första hand skulle lokaliseras till . Arbetsgruppens arbete utmynnade i förslag om tvåårig utbildning med mellanliggande praktikår. Sedan vederbörliga medgivanden erhållits, igångsattes utbildningen fr. o. m. /78. Den ingår som del av den av SÖ fastställda gymnasieskolorganisationen för och Åre kommuner. Utbildningen bedrivs f. n. i Åre kommun i förhyrda lokaler. kommun planerar att förhyra lokaler för den utbildning som bedrivs där. Det förutsattes för anordnandet av utbildningen att särskilda statsbidag skulle utgå för förhyrande av lokaler, bl. a. därför att utbildningen i lokalhänseende bedömdes vara mycket krävande. Enligt nu gällande bestämmelser i 14 § förordningen (SFS 1966:115) om statsbidrag till driftkostnader för viss utbildning utgår statsbidrag för särskilda kostnader för förhyrande av skollokaler för utbildning för industri och hantverk eller för sjömän i gymnasieskolan med belopp som länsskolnämnden bestämmer i varje särskilt fall. Regeringen har genom beslut bemyndigat länsskolnämnden i att för /81 - med hänsyn till den roll som turistnäringen spelar för regionen - medge Åre kommun statsbidrag enligt viss beräkningsgrund för förhyrande av lokaler för bedrivande av turisthotellutbildning i kommunen (tvåårig specialkurs för utbildning inom turisthotellbranschen). I beslutet angavs att förordningen om statsbidrag till driftkostnader för viss utbildning skulle tillämpas. Statsbidrag har på motsvarande sätt utgått också för tidigare läsår. Utbildningen är särskilt kostnadskrävande bl. a. på grund av behovet av övningslokaler. Enligt praxis har statsbidrag utgått med belopp motsvarande av kallhyran för de förhyrda skollokalerna. Fr. o. m. avvecklas statsbidraget till förhyrande av skollokaler på grund av riksdagsbeslut med anledning av proposition 1979/80:90. Utbildningen vid turisthotellskolorna i och Åre är av hög kvalitet och fyller ett känt behov. Detta har omvittnats i många sammanhang, bl. a. vid överläggningar med branschorganisationerna på området. innebär det kommunala huvudmannaskapet betydande kostna der för och Åre kommuner. Bägge kommunerna är hårt skattetyngda, och bägge kommunerna återfinns bland de tio kommuner i landet som har det högsta kommunala skatteuttaget. Med hänsyn till utbildningens angelägenhet och det faktum, att utbildningarna rekryterar elever från hela landet, får det anses skäligt att kommunernas hyreskostnader för skollokalerna även fortsättningsvis delvis täcks genom statsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att inom ramen för anslaget C 19 Bidrag till driften av gymnasieskolor anvisar 100 000 resp. . till tvåårig specialkurs för utbildning inom turisthotellbranschen i resp. Åre kommuner. () ()
mot · G4021716 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om ändrad inriktning av den tekniska utbildningen Om strukturomvandlingen av svensk industri skall kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt inför 1980- och 1990-talens förändringsperspektiv är det nödvändigt att satsa på teknologisk och naturvetenskaplig forskning och utbildning. Den nuvarande högskoleutbildningen på området strukturerades i stor utsträckning med relationer till den tidens tekniska och industriella behov. Förhållandena då präglades av expansion och en relativt ljus framtidsoptimism. är marknadsklimatet betydligt kärvare, och det finns skäl att tro att utbildning och forskning inte automatiskt förändras relativt mot de krav som en långsiktig förnyelse av vårt lands industri och ekonomi kräver. Ett område inom teknologisk utbildning och forskning av stor betydelse i ett mer långsiktigt perspektiv kan då rubriceras som Industriell produktion och ekonomi. Under detta begrepp kan sammanfattas strävanden i tiden, som sammanhänger med industrins behov av förändrade och mer rationella produktionssystem, produktionsutveckling samt företagsorganisation och administration. Alltmer komplexa krav har därvid rests från skilda grupper i samhället. Företagen behöver kunskap om hur tekniska uppfinningar och teknologiska/naturvetenskapliga landvinningar snabbt kan omsättas till praktisk produktion och marknadsmässiga produkter samt hur dessa produkter kan marknadsföras på bästa sätt. Konsumenterna å andra sidan har också rätt att ställa krav på kunskap om hur deras behov av riktiga och funktionsdugliga varor skall kunna mötas av företagen. Även de anställda i företagen har intresse av kunskaper om hur en industriell företagsorganisation kan byggas upp för att möta deras förväntningar på inflytande och delaktighet, men också kunskaper om hur produktionssystemen utformas ergonomiskt riktigt och om hur moderna men ofta farliga material hanteras med ökade krav på grund av miljörisker. Rader av nya upptäckter och uppfinningar under inom kemisk och petrokemisk industri i kombination med processtekniska produktionsmodeller har lett till en allt stridare flod av ofta svårkontrollerade produkter och miljöspill, som hotar oss alla, om vi inte ser upp . Bristfälliga kunskaper på detta område utgör ett allvarligt hinder på vägen mot bättre resursutveckling och resurshushållning. Slutligen behöver samhället utanför industrierna och företagen en fördjupad kunskap om hur man på ett rimligt sätt kan avväga samhällsekonomiska konsekvenser mot industriprocessens företagsekonomiska krav. Allt detta är krav som vuxit fram genom erfarenheter accentuerade under det närmast föregående decenniet. Sammantaget visar det att teknologisk/ naturvetenskaplig forskning och utbildning behöver förnyas med inriktning på mer sammansatta och tvärvetenskapligt anlagda forsknings- och utbildningsdiscipliner av typ industriell produktion, ekonomi och administration. Med stöd av ovanstående hemställer vi därför att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den tekniska utbildningen inför 1980- och 1990-talen.
mot · G4021717 · 1981-01-27 00:00:00 — om ADB-anskaffningen inom universitets- och högskoleområdet och högskolor upphandlar datorutrustning för ca 25 milj. kr. som motsvarar ca 400 inköpsärenden . När en datorutrustning, som skall förvärvas eller hyras, har ett värde överstigande . skall den underställas regeringens prövning. Förvärv eller uthyrning av datorutrustning, vars värde överstiger . skall äga rum i samråd med statskontoret. Datorupphandlingen omfattar f. n. följande arbetsmoment: Bearbetning i datorgrupp, som består av representanter från UHA, statskontoret och UUH Framtagning av underlag för anbudsinfordran Utvärdering av inkomna anbud Begäran om regeringens bemyndigande Denna lista på ingående arbetsmoment ser vid första påseendet tämligen rimlig ut. Men om man närmare studerar de olika arbetsmomentens innehåll och olika skrivelser och rapporter som ingår, får man mer och mer en känsla av att byråkratin kunde minskas. Till detta kommer vidare att det blivit praxis att även regionsstyrelserna i förekommande fall skall höras. Dessa styrelser, som remitterar upphandlingsärendena till sin resp. datastyrelse, sammanträder . Att ett upphandlingsärende på det här sättet tar orimligt förstår var och en. Att dessutom priset med nuvarande inflationsutveckling ändras under den ofta långa ärendebehandlingen är ytterligare en nackdel. Sammanfattningsvis bör UUH:s datorupphandlingar ta mindre tid och bli effektivare. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar begära att regeringen låter avbyråkratisera och effektivisera den statliga ADB-anskaffningen inom universitets- och högskoleområdet.
mot · G4021719 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om antagningen till högskolan I föreskrifterna till högskoleförordningen (5. kap 33 § 1 st.) anges vad som skall räknas som arbetslivserfarenhet. Därvid omnämns icke korta, yrkesinriktade kurser. Om man jämför med motsvarande bestämmelser för tillträde till gymnasieskolan (7 § i förordningen om kompetensvärde och SÖ-FS 215) finner man att erfarenhet av kortkurs (korta yrkesinriktade kurser, introduktions- och orienteringskurser samt kurser för invandrarungdom) tillgodoräknas som praktik. Enligt vår mening borde sådana korta kurser också vara poänggivande för tillträde till högskolan. Med anledning härav hemställs att hos regeringen begär en översyn av antagningsbestämmelserna till högskolan i enlighet med motionens syfte. () ()