mot · G402732 · 1981-01-23 00:00:00 — om fortsatt utbyggnad av högskoleutbildningen i kommun är ett regioncentrum i och som sådant en prioriterad kommun i länets program . Kommunen är ett centrum för ett stort område med uppemot en kvarts miljon människor. Utöver sydvästra delar har läns östra delar nära till . är en ort där vägar möts; E 3 och E 4, södra och västra stambanan, och . Med sina egna 80 000 invånare hör kommun till landets största kommuner. fick kommun egen postgymnasial utbildning, då beslöt att till förlägga ett förskoleseminarium, det elfte i landet. Förskollärarutbildningen äger alltfort rum men med andra dimensioner än . Från 4 klasser är nu utbildningen uppe i 19 klasser med ca 500 studerande och ett 50-tal heltidsanställda. Utbildningen omsluter ca 7 milj. kr. senare del, och särskilt under närmast föregående år, har antalet obehöriga lärare i i och sydvästra kommuner ökat på ett oroväckande sätt. Till kommun förläggs nu kompletterande utbildning i form av externa kurser från Högskolan för lärarutbildning i för att ge obehöriga lärare möjlighet till förkovran. Denna utbildning avses öka . har högskoleutbildningen i form av enstaka kurser förlagts till kommun. kommun föreslås bli en kommun till vilken utbyggnad av externkursprogram från förläggs. Under /81 pågår åtta stycken enstaka kurser. De båda stora industrierna i kommun, och , har länge visat intresse för att få viss yrkesteknisk högskoleutbildning, YTH, till . har själv verkat för att få viss YTH förlagd till kommunen. i har i beslut om budget för 1981-1985 gett i uppdrag åt sin förhandlingskommitté att med kommun och staten, , förhandla om uppförande av gemensamma skolbyggnader, dit avser förlägga vårdutbildning med driftstart , men gärna tidigare. kommun har planmässigt ställt ett stort område, Igelsta, vid Östertälje pendeltågsstation till förfogande för högskolebyggnation. Kommunikationsmässigt ligger området synnerligen väl till. Byggnadstekniskt får det bedömas fördelaktigt. Ytmässigt räcker området även för en ganska omfattande byggnation. Högskolereformen, som genomfördes , syftade till att möta regionala behov av högskoleutbildning, att öka närheten till och tillgången av högskoleutbildning för även nya grupper av studerande. Decentraliserad högskoleutbildning blev ett begrepp. Otvivelaktigt har de gångna tre årens erfarenheter visat att de s. k. mindre högskolorna vitaliserat utbildningen i en region och medfört nya inbrytningar på utbildningsområdet. I kommun finns alla möjligheter att vidareutveckla högskolereformens idéer och inriktning. Som framgått av vad jag anfört finns redan en rejäl bas för högskoleutbildning och önskemål om att gå vidare. Enligt min mening bör därför staten icke dröja med att dra fördel av de samordningsvinster, inte minst ekonomiska, som ett gemensamhetsprojekt kan ge. Detta särskilt inför ett 1980-tal med noggrann granskning av de statliga utgifterna. Regeringen har redan genom aviserat ett intresse. Men i frågan krävs ett klarare ställningstagande från statens sida. Mot bakgrund av vad jag här anfört hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den fortsatta utbyggnaden av högskoleutbildning i i första hand förläggs till .