mot · G4021252 · 1981-01-27 00:00:00 — Den sociala och kulturella miljön i dessa områden kan vara otillfredsställande när det gäller meningsfulla fritidssysselsättningar, förutsättningar för naturlig kontakt och gemenskap mellan människor osv. Det är angeläget att pröva en försöksverksamhet för vilken kommunerna har huvudsansvaret och där man med stöd av statliga resurser genomför kommunala handlingsprogram för att komma till rätta med problemen. Sådana åtgärder bör integreras i kommunernas normala verksamhet, framför allt på social-, fritids-, kultur-, utbildnings- och bostadssektorerna och omfatta ett brett register av insatser. Arbetet bör ske i samverkan med ungdomsorganisationer och andra folkrörelser. Det är också viktigt att föräldrarna tar ett ökat ansvar för sina barns framtid. Både socialvården och föreningarna bör i sitt arbete försöka hjälpa föräldrarna att ta större ansvar för sina barn och ungdomar. Exempel på tänkbara bidragsberättigade insatser som kan bli ett alternativ till dåliga ungdomsmiljöer i storstäderna och till det kommersiella kulturutbudet är: föräldrautbildning i folkrörelseregi, där både barn och vuxna deltar; utbildning och handledning av frivilliga medarbetare inom socialvården, t. ex. kontaktpersoner och kontaktfamiljer; sociala insatser på de platser och på de tider då ordningsproblem och sociala problem dominerar; ökat öppethållande på ungdoms- och fritidsgårdar; gemenskapslokaler i belastade bostadsområden; ökat stöd till föreningsaktiviteter, bl. a. till fredag-lördag-söndag-aktiviteter för ungdomar och vuxna; stöd till drogfri, icke-kommersiell nöjesverksamhet. bör under anslaget J 6. Bidrag till alkoholpolikliniker och vårdcentraler m. m. disponera 6 milj. kr. Förstärkta rehabiliteringsinsatser för missbrukare genom satsning påfolkrörelseanknuten verksamhet Åtgärder för att rehabilitera alkoholskadade och andra människor med sociala problem måste ges hög prioritet. Det är uppenbart att om antalet s.k. återfall kunde nedbringas och fler alkoholskadade kunde återta sin plats i arbets-, familje- och samhällslivet skulle det innebära en kraftfull minskning av alkoholskadorna. Den försöksverksamhet vi föreslår syftar till att stimulera och ekonomiskt stödja ett demokratiskt uppbyggt rehabiliteringsarbete, social kontaktverksamhet i organisationsregi m.m. utanför institutionerna. För att en människa med missbruksproblem skall kunna lösa sina problem krävs framför allt att han eller hon kan få arbete. Erfarenheten visar entydigt att utan jobb och sysselsättning är det svårt att komma tillbaka till en stabil social tillvaro. Det är därför angeläget att arbetsmarknaden i ökad utsträckning ställer upp och tar ökat ansvar för att stödja människor med sociala problem. Det behövs också ett starkare stöd för personer med alkoholproblem så att de skall kunna få och behålla ett arbete. Samarbetet arbetsmarknad-socialvård måste vidgas liksom kontakterna med arbetsförmedlingen. Här spelar den fackliga kamratstödjande verksamheten en viktig roll. Efter beslut av vårriksdagen 1978 har inom narkotikavårdsområdet inletts en verksamhet för att få till stånd ett bättre samarbete mellan olika samhällsorgan. Behandlingshemmen skall, i aktivt samarbete med arbetsförmedlingen, skapa kontakter med företag och fackliga organisationer för att förbereda dem som undergår behandling för en inskolning i arbetslivet. Erfarenheterna från denna verksamhet bör enligt vår mening också kunna nyttiggöras när det gäller vård av alkoholskadade. Liksom arbetet spelar bostaden en avgörande roll för en missbrukares möjligheter till rehabilitering. Utan tillgång till bostad försämras situationen snabbt. Bostadsmarknaden är segregerad, och en ny brist på lägenheter håller på att uppstå. Konkurrensen om smålägenheter ökar, och de socialt utslagnas situation på bostadsmarknaden har försämrats. I syfte att kunna skaffa fram lägenheter och i ett försök att komma till rätta med boendesegregationen bör bostadsförmedlingen ges anvisningsrätt för lediga lägenheter. Även mindre boendekollektiv med tillgång till vissa sociala insatser kan för många missbrukare vara en väl fungerande boendeform. De anhöriga och deras organisationer måste stödjas. Deras erfarenheter och vilja att delta bör tas till vara. Olika föreningar och klientorganisationer spelar en central roll för att stödja människor med missbruksproblem. De olika organisationerna svarar för ett värdefullt kontaktarbete som i hög grad underlättar en återanpassning till samhällslivet. Organisationernas verksamhet blir för många en fast punkt i tillvaron och början till gemenskap utan missbruk. Insatserna kan vara att finna arbete, någonstans att bo, mänskliga kontakter. Sådan verksamhet bör ges ökat stöd genom här föreslagna bidrag. Vi föreslår att 4 milj. kr. anvisas under anslaget J 8. Bidrag till organisationer m. m. Av detta belopp bör 1,5 milj. kr. gå till länkorganisationerna. Försök med nya vård- och behandlingsmetoder inom öppenvården Genom den överenskommelse som har träffats mellan staten och de båda kommunförbunden om institutionerna inom den framtida (prop. 1979/80:172) har förutsättningar skapats för en sammanhållen planering av missbrukarvården från avgiftning och medicinsk vård till social rehabilitering. Regeringen har - i avvaktan på bl. a. den nya sociallagstiftningen och det förändrade huvudmannaskapet inom missbrukarvården inte varit beredd att satsa på försöks- och utvecklingsarbete inom missbruksområdet. På förslag från oss socialdemokrater anvisade dock för innevarande budgetår 1,9 milj. kr. för försök med mera behandlingsinriktade insatser vid vissa inackorderingshem. Statsbidragssystemet har f. n. en konstruktion och inriktning som befäster en förlegad behandlingssyn och som i hög grad försvårar en önskvärd metodutveckling och utbyggnad av i första hand nykterhetsvårdsinsatserna. De nya statsbidragsregler som skall utformas i anslutning till det förändrade huvudmannaskapet inom missbrukarvården bör utformas så flexibelt att de stöder en successiv förändring av vårdinnehållet vid exempelvis inackorderingshemmen. Många hem har inslag av aktiviteter som mer har karaktär av öppen vård eller av fortsatt stöd efter utskrivning från hemmet. Det är också angeläget att statsbidragssystemet ges en enkel och obyråkratisk utformning. 1 avvaktan på en förändring och förenkling av statsbidragssystemet bör staten genom bidrag till försöks- och utvecklingsarbete stödja utvecklingen mot en mer öppen vård med aktiva behandlingsinsatser. En kvalitetsmässigt förbättrad vård behöver inte alltid innebära en dyrare vård. Ett exempel bland många är en utbyggnad av samarbetet mellan olika vårdenheter. Ökat samarbete behöver inte kosta pengar utan kan tvärtom leda till kostnadsbesparingar, eftersom orationellt resursutnyttjande och dubbelarbete kan undvikas. Satsningar på en mera ambitiös öppenvård kan också reducera efterfrågan på annan och kanske mer dyrbar vård. Exempelvis kan eget boende under stöd och tillsyn för grupper av utslagna alkoholmissbrukare minska deras missbruk liksom deras behov av både akut sjukvård och institutionsvård. Mot denna bakgrund är en vidgad satsning på försöksverksamhet som rör samverkan och samordning inom vårdorganisationen synnerligen angelägen. Försöksverksamhet bör också initieras i syfte att få fram alternativa behandlingsmodeller och att uveckla behandlingsmetodiken inom traditionella vårdorgan. Vi föreslår att 2 milj. kr. avsätts för försök med nya vårdoch behandlingsmetoder inom öppenvården. Bidragen, som skall kunna utgå till både kommuner och organisationer, finns men bör ökas väsentligt och tas från en särskild anslagspost under anslaget J 8. Bidrag till organisationer m. m. Vad vi här har anfört om försöksverksamhet med nya vård- och behandlingsmetoder inom öppenvården bör av ges regeringen till känna. Organisering och finansiering av den akuta missbrukarvården Bristen på resurser för tillnyktring och avgiftning av akutpåverkade människor framstår som ett stort problem. Höggradigt berusade människor, som inte får snar hjälp, är till skada både för sig själva och för sin omgivning. Snabb och effektiv hjälp vid sådana tillfällen underlättar rehabiliteringsinsatser för den enskilde och minskar våld, skadegörelse och brottslighet. Det är enligt vår mening nödvändigt med förstärkta insatser för den akuta vården av människor med missbruksproblem. Den pågående försöksverksamheten med tillnyktringsenheterna skall enligt budgetpropositionen utvärderas under nästa budgetår. Först därefter kan ett program läggas upp för hur denna verksamhet skall organiseras och finansieras och för hur socialvården skall samverka med sjukvårdens akutmottagningar. Regeringen förhalar frågan. Både i 1979 och budgetpropositioner har liksom - utlovats en utvärdering under nästa budgetår. Det går enligt vår mening inte att vänta . Det behövs snabba insatser på detta område. Utvärderingen måste därför påskyndas. Även enklare former av akut omhändertagande bör prövas. Ideella organisationer som arbetar med denna verksamhet måste få ett bättre stöd. bör begära att regeringen lägger fram ett förslag i frågan senast i nästa års budgetproposition. Syftet med detta förslag skall vara att resurserna för tillnyktring och avgiftning snabbt skall kunna byggas ut så att akut berusade människor kan få omedelbar vård. Insatserna för den akuta missbrukarvården måste självfallet följas upp med vård- och rehabiliteringsinsatser. Vad vi anfört om utvärdering m. m. av försöksverksamhet med tillnyktringsenheter bör av ges regeringen till känna. Stöd till sociala projekt mot prostitutionen inom storstadsområdena Som vi nämnt i avsnitt 1 krävs det åtgärder av två slag för att bekämpa prostitutionen: stödjande och förebyggande insatser samt skärpt lagstiftning. I har bedrivits ett omfattande arbete i syfte att begränsa prostitutionens omfattning och ge de prostituerade möjligheter att återgå till ett ordnat socialt liv. Det sociala projektarbetet som bedrivits inom ramen för det s. k. har haft följande uppläggning: o fältarbete direkt i gatumiljö för att etablera kontakter, o individuellt psykiskt och socialt stöd, O hjälp med utbildning, arbete, bostad och ekonomisk sanering, o hjälp med vård mot narkotikamissbruk, o aktivt tillvaratagande av kvinnornas möjligheter till att stödja varandra. startade och har bedrivits av en projektgrupp bestående av representanter för bl. a. polis och socialförvaltning. Trots relativt små resurser kan visa på betydande framgångar i sitt arbete. Det har visat att det med sociala stödjande insatser går att komma långt när det gäller att begränsa prostitutionens omfattning. För verksamhetens bedrivande har statligt stöd erhållits. Framgångarna talar för att man i de större kommunerna bör organisera speciella insatser, som liksom det s. k. arbetar för att hjälpa prostituerade med sociala vårdinsatser. Staten bör stödja dylik verksamhet. Vi föreslår att 3 milj. kr. anvisas för sådan verksamhet, i första hand i storstadsområdena. I kontrollerande och förbjudande syfte bör bl. a. följande åtgärder vidtas: o Sexklubbsverksamhet förbjuds. Förbud mot offentlig pornografisk föreställning tas in i den allmänna ordningsstadgan. o Annonser för bl. a. ateljé- och massageinstitut inskränks. Ansvariga myndigheter skall skärpa sin uppmärksamhet när det gäller annonser som på goda grunder kan antas gälla prostitutionsförbindelser. o Herrtidningar faller ofta under skyltningsförbud. Åklagare och polismyndigheter bör skärpa sin praxis. Information om missbruksfrågor under graviditeten Traditionellt har kvinnor haft försiktigare alkoholvanor och mera restriktiv inställning till alkohol än män. Denna tradition har brutits . Unga flickor dricker lika ofta som pojkar. Det kända missbruket bland kvinnor har också ökat. har också effekten av alkohol i samband med graviditet uppmärksammats. Man vet att missbruk hos modern inte bara medför en allvarlig social belastning för barnet utan också innebär risk för fosterskador av varierande omfattning. När antalet storkonsumenter och missbrukare ökar bland unga kvinnor kan man befara att antalet fosterskador också kommer att öka. Barns negativa upplevelse av föräldrarnas alkoholkonsumtion betonas alltmer i forskningen. Risken för psykiska och sociala skador under uppväxtåren, om båda eller någon av föräldrarna missbrukar droger, är också allmänt känd. Den situation som framför allt den gravida kvinnan men också den blivande fadern befinner sig i, gör att de ofta är välmotiverade att ändra sina alkoholvanor. Det är en mycket angelägen uppgift för den förebyggande mödravården att förhindra att barn erhåller svåra kroppsliga, psykiska och/eller sociala handikapp genom moderns missbruk under graviditeten och genom barnens uppväxt i en missbruksmiljö. Genom tidig information och stödåtgärder blir många mödrar motiverade till och klarar av att avbryta sitt missbruk. I budgetpropositionen föreslås bl. a. att tilldelas vissa resurser för en specialmottagning för kvinnor med alkoholproblem i tidigt skede. Vidare har samarbetsorganet för alkoholfrågor föreslagit att vissa medel används innevarande budgetår till en utbildningsverksamhet. Det är värdefullt att sjukhusets resurser förstärks liksom att vissa utbildningsmedel tilldelas landstingen innevarande år. Det är emellertid viktigt att det på detta område inte blir fråga om någon engångssatsning utan ett engagemang som möjliggör att alla sjukvårdsområden sätter in kraftiga resurser. Staten bör därför också nästa budgetår anvisa medel. Vi föreslår att 2 milj. kr. avsätts för en bred utbildningssatsning för all personal vid mödra- och barnhälsovården. Arbetet bör genomföras av och i samverkan. Medlen bör anvisas under femte huvudtitelns anslag Upplysning och information på alkoholområdet. Fler kvarterspoliser till storstadsregionerna Kvarterspolisverksamheten är ett väsentligt led i den brottsförebyggande verksamheten och syftar till att nedbringa brottsligheten eller åtminstone hindra att den ökar. Verksamheten skall också bidra till att förbättra förhållandet mellan allmänhet och polis liksom att öka kontakterna och samarbetet mellan polisen samt boende, institutioner och sammanslutningar inom bostadsområdet. Kvarterspolisverksamheten syftar också till att förbättra den polisiära servicen åt allmänheten, t. ex. i fråga om att ta upp brottsanmälningar. Den närmare inriktningen av verksamheten framgår av gällande anvisningar. Enligt dessa skall kvarterspolisman bl. o skaffa ingående lokalkännedom inom området, särskilt i fråga om platser och lokaler som är samlingsplatser för personer som från polisiär synpunkt särskilt bör uppmärksammas, o på lämpligt sätt söka kontakt med och skaffa sig kännedom om befolkningen inom området, särskilt äldre personer samt barn och ungdom, o ägna särskild uppmärksamhet åt gängbildningar och förhållanden som kan ha samband med ungdomsbrottslighet, o ägna uppmärksamhet åt trafiksäkerhet och föreslå åtgärder för dess höjande, o samarbeta med representanter för samhällsorgan, såsom barnavård och skola, samt med föreståndare för ungdomsgårdar, idrottsorganisationer, pensionärshem, bostadsföretag, affärsrörelser m.fl., o delta i ideell verksamhet inom området, särskilt ungdoms- och idrottsverksamhet, o hålla sig väl underrättad om inom området begångna brott och andra asociala förhållanden, o biträda eller medverka vid polisens undervisning i skolorna inom området efter polisstyrelsens bestämmande och lämna medverkan vid elevrådskonferenser. Inom bedrivs försök med s. k. områdespolisverksamhet, som liknar kvarterspolisverksamheten. Kvarterspolisverksamheten bedrivs huvudsakligen inom avgränsade förortsområden där det finns bostadsbebyggelse med stort inslag av barn och ungdom, centrum- och serviceanläggningar liksom allmänna kommunikationsanläggningar och skolor etc. I vissa fall, särskilt i de största polisdistrikten, förekommer verksamheten även i mera centrala delar av distriktet. Sammanlagt finns i landet inemot 400 kvarterspolistjänster. I storstadsområdena är det inte minst viktigt att kvarterspoliserna inriktar sin verksamhet på ungdomar i brottsbenägna miljöer och andra som befinner sig i riskzonen för att bli kriminella. Regeringen har i budgetpropositionen inte föreslagit någon ökning av antalet poliser. Vissa angelägna ändamål, nämligen bekämpning av den organiserade och ekonomiska brottsligheten samt narkotikabrott, har i budgetförslaget i viss mån tillgodosetts genom omfördelning av resurserna. För att få till stånd en fortsatt utbyggnad av kvarterspolisorganisationen i storstäderna och kranskommunerna till dessa föreslår vi att 30 nya tjänster för kvarterspoliser inrättas. För att finansiera denna utbyggnad krävs ytterligare 4,5 milj. kr. Av detta belopp beräknas 3,5 milj. kr. under anslaget Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader och 1 milj. kr. under anslaget Lokala polisorganisationen: Utrustning. Förstärkning av tullens resurser i storstadsområdena för bekämpning av narkotikahanteringen Polisens och tullens arbete inom narkotikaområdet har en förebyggande funktion genom att minska tillgången på narkotika. Detsamma gäller den nationella och internationella kontroll som lagts över produktion och hantering av läkemedel. Tullens underrättelsetjänst, dvs. system för att vidarebefordra iakttagelser och varningstips, är av allra största betydelse när det gäller att bekämpa narkotikasmuggling. Denna verksamhet kompletteras av regionalt och lokalt inrättade kontroll- och kriminalgrupper. Mycket tyder på att situationen håller på att förvärras när det gäller narkotikasmuggling. möjligheter att inom ramen för nu tillgängliga resurser göra omfördelningar till förmån för en intensifierad narkotikabekämpning är enligt bedömning - med hänsyn till andra uppgifter främst av trafikexpedierande natur i stort sett uttömda. Härtill kommer att regeringen i budgetpropositionen föreslår neddragningar av resurserna. 1 samhällets satsningar i kampen mot narkotikamissbruk och illegal narkotikahantering anser vid det därför nödvändigt med en förstärkning av narkotikabekämpande resurser. Problemen är störst i storstadsområdena i anslutning till färjor och flygplatser. Vi förordar att tillförs medel för 20 tjänster att placeras i , och i anslutning till flygplatserna i och . För ändamålet bör anvisas 2 milj. kr. under anslag till förvaltningskostnader. Stöd till internationellt samarbete på narkotikaområdet Det är angeläget att också i fortsättningen tar så aktiv del som möjligt i det internationella samarbetet på narkotikaområdet. Om de internationella överenskommelserna på narkotikaområdet skall få full effekt och om det internationella samarbetet skall kunna föras vidare krävs att berörda FN-organ får tillräckliga resurser. måste även i fortsättningen med kraft verka för detta. har anvisats 2 milj. kr. av biståndsmedel till FN:s fond för kontroll av beroendeframkallande medel för projekt som syftar till minskning av den illegala odlingen av opiumvallmon i , och . Som stöd för våra strävanden att ge berörda FN-organ tillräckliga resurser bör i fortsättningen detta belopp höjas till 4 milj. kr. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet med nya vård- och behandlingsmetoder inom öppenvården, 2. att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om utvärdering m. m. av försöksverksamhet med tillnyktringsenheter, 3. att till Bidrag till socialt arbete och information i arbetslivet för /82 under femte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 4. att till Bidrag till alkoholpolikliniker och vårdcentraler m. rn. för /82 under femte huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av , 5. att till Bidrag till organisationer m.m. för /82 under femte huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag av , 6. att till Stöd till sociala projekt mot prostitutionen inom storstadsområdena för /82 under femte huvudtiteln anvisa ett anslag av , 7. att till Upplysning och information på alkoholområdet för /82 under femte huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . () () HANS () () () () () () i () () () () () () ()