mot · G4021886 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ökade resurser för kontroll av skatteuppbörd m. m. I budgetpropositionen (bilaga 18, kommundepartementet) tas frågan om länsstyrelsernas krav om ökning av skattekontrollen m. m. upp. Uteblivna inbetalningar av kvarskatter har märkbart ökat . var det vanligt att av kvarskatterna kom in till statsverket i rätt tid. Men så är inte fallet längre. kom in, och , 1980, blev det . En ökning av skattekontrollen och förstärkning av kronofogdemyndigheterna är bl. a. av det skälet nödvändiga. Utbyggnad av skattekontrollen m. m., mervärdeskatteenheterna Regeringen förefaller helt urskillningslös i sin besparingsiver. Man låter den slå ut även inom områden där besparingen får till följd att statens inkomster sannolikt minskar långt utöver vad som besparas. Ett av dessa områden utgörs av myndigheter för skattekontroll m. m. Länsstyrelserna föreslår en råd tjänster på lokala skattemyndigheten, mervärdeskatteenheten och kronofogdemyndigheterna. Enligt vpk:s uppfattning är dessa tjänster avsevärt mer än självbetalande. De olika metoder som används för att undandra sig beskattning kräver allt större resurser för att motarbeta. Regeringen talar i vackra ordalag om att den satsar på att förhindra skatteundandraganden och ekonomisk brottslighet, men när det gäller att vidta konkreta åtgärder, föreslagna av de olika myndigheterna, tar regeringen fram rödpennan. säger i remissvaret beträffande personalförstärkningarna på länsstyrelsernas mervärdeskatteenheter att dessa för /82 bör utökas med medel motsvarande 50 kvalificerade tjänster. Vpk vill ansluta sig till den uppfattningen. Det finns ett alltför utbrett fusk och flykt med just mervärdeskatteredovisningarna. Därför är det både angeläget och nödvändigt med ökade resurser på detta område. En sådan resursförstärkning innebär ingen ökad kostnad, eftersom ökade resurser sannolikt kommer medföra att ytterligare mervärdeskatt inflyter. kommunisterna föreslår därför att medel till de av RSV förordade 50 tjänsterna ställs till länsstyrelsernas förfogande. Samma bedömning gör vi när det gäller de lokala skattemyndigheterna. Nödvändigheten av att även på det området skapa större resurser ter sig klar. Detta skulle innebära att det endast återstår att besätta 16 tjänster enligt det s. k. . Vpk delar även här RSV:s uppfattning att de lokala skattemyndigheterna skall byggas ut med de begärda 144 tjänsterna. Kronofogdemyndigheterna är också de instanser som verkligen behöver förstärkas. Regeringens njugghet att endast tillstyrka 10 av de begärda 60 tjänsterna för kronofogdemyndigheterna är ett av tecknen på att man inte vill satsa på åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. En av RSV gjord analys visar att nära gäldenärer har små skuldbelopp högst . - och att inte fullt av antalet gäldenärer svarar för av de totala skuldbeloppen. Om man ur detta skall dra en konsekvens, blir den att resurser måste ställas till förfogande för att angripa främst de . Om de beräkningar som en kvällstidning gjorde i samband med avslöjandet av skatteflyktningarna, att de obetalda skatteskulderna uppgår till omkring 7 000 milj. kr., skulle stämma, visar det på att kronofogdemyndigheterna bör besättas med kvalificerade tjänstemän på dessa poster. En klar inriktning måste också vara att satsa resurserna på de som häftar i skuld med ca 5 500 milj. kr. kommunisterna föreslår alltså att kronofogdemyndigheterna utökas med de begärda 60 tjänsterna och att medel ställs till förfogande för detta. Utvidgad skattekontroll av uppdragstagare I promemorian Den grå arbetskraften och skattekontrollen (Ds B 1980:10) fastslås av värdet av undanhållna avgifter och skatter på uppdragsersättningar uppgår till betydande belopp samt att detta även ger upphov till illojal konkurrens. Man framlägger förslag till lagstiftning för att motverka dessa problem. Enligt vpk:s mening bör förslaget läggas till grund för lagstiftning. Beträffande kontrollen av arbeten utförda åt småhusägare och bostadsrättshavare vill vi dock påpeka att vpk menar att frågan i detta fall bör lösas genom införandet av en skyldighet att avge försäkran och inte genom att en avdragsrätt införs. Förbättrad kontroll av ränteinkomster och förmögenhetsinnehav avgav betänkandet Kontroll av räntor. Betänkandet behandlar möjligheterna att utvidga kontrollen när det gäller beskattning av vissa ränteinkomster samt beträffande kapitalbehållning på konton. I betänkandet föreslås uppgiftsskyldighet vid yrkesmässig kredithantering. Lagstiftningsförslaget föreslås träda i kraft till taxering. 1* 1980181. Enligt vpk:s mening har man i betänkandet visat på ett stort behov av denna typ av lagstiftning. Förslag i frågan bör föreläggas . Det kan ifrågasättas om inte bestämmelser i frågan borde kunna träda i kraft tidigare. Av en redovisad undersökning framgår (s. 50 i betänkandet) att antalet konton anknutna till person- eller organisationsnummer f. n. är 21 197 000 av totalt 27 161 500. Med hänsyn till ärendets utomordentliga vikt ifrågasätts om inte såväl behov som möjligheter föreligger, att i avvaktan på ett fullständigt system införa provisoriska regler. Arbetet med att genomföra utredning om motsvarande uppgiftsskyldighet beträffande vissa obligationer m. m. bör påskyndas. Med hänvisning till det anförda föreslås* att beslutar att med ändring i prop. 1980/81:100 under bilaga 18 länsstyrelserna ställa medel till förfogande för 227 tjänster utöver vad regeringen medgivit avseende skattekontroll m. m. i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) *Se även motion 1980/81:1887