mot · G4021991 · 1981-03-12 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken Kombinerad energi- och proteinproduktion Om måste ha ställt om sin energiförsörjning till i huvudsak inhemska förnybara energikällor. denna omställningsprocess kan förkortas sparas åtskilliga miljarder i minskade utgifter för import av fossila bränslen. Det finns därför ytterligt tunga skäl för att en omfattande energiodling bör starta i landet. Vid denna odling finns f. n. flera olika växtslag att välja mellan, t. ex. snabbväxande lövträd, hampa, vass, energigräs etc. En framtida energiodling kommer sannolikt att bestå av ett växelbruk mellan dessa arter inbördes samt med vanliga jordbruksgrödor och skog för industribruk. har vi ett nationellt och internationellt ansvar att producera så mycket protein som möjligt till foder och människoföda. har då mat och energiproduktion ställts mot varandra med frågan: Vad skall vi producera? Svaret kan då lyckligtvis bli både föda och energi! Genom ett lämpligt val av energiväxter, t. ex. Salix, kan man med en omfattande energiproduktion få en proteinskörd i löv och bark som är upp till större än vad som skulle ha erhållits vid spannmålsproduktion. Det protein som finns i Salix är dessutom ett fullvärdigt protein och därigenom överlägset spannmålsprotein i kvalitet. Den kombinerade energioch proteinskörden sker då , medan lövet ännu är grönt. Normalt väntas energiveden skördas , men om proteinet verkligen behövs kan skördetiden ändras och ske med kortare intervall. I första hand kan det torkade lövet och barken i pressad form användas som djurfoder men efter en industriprocess-bl. a. borttagning av garvsyra bör även proteinet i den renade formen kunna användas som föda. Om landet förfogade över ett nät av pelletsfabriker, skulle dessa av hösten kunna tillverka djurfoder av löv och bark, medan ägnas åt tillverkning av bränslepellets. Ur beredskapssynpunkt är ett sådant tillvägagångssätt ett utomordentligt värdefullt alternativ jämfört med lagring av importerat proteinfoder. Genom att öppna denna möjlighet till samtidig protein- och energiproduktion kommer en större frihet att råda vid valet av marker för denna produktion. Beroende på markens fuktighet, belägenhet och förväntad omloppstid för energigrödan kommer olika växtsläg att odlas. Men genom sin höga produktionsförmåga och andra goda egenskaper kommer med stor sannolikhet olika snabbväxande lövträd, främst av släktet Salix, att bli en konkurrenskraftig gröda på stora arealer. Genom framgångsrika experiment med snabbväxande skog inom Projekt (energiskogodling) och av ett 70-tal andra odlare i landet kan odling av snabbväxande skog på fast mark i betecknas som en säker odlingsform. På denna marktyp och i denna del av landet finns ett stort antal högproduktiva kloner av Salix tillgängligt för odling. För fasta marker i norra finns ännu bara ett fåtal kloner med tillräckligt goda egenskaper tillgängligt. Genom den skottinsamling som ordnats av Projekt i samarbete med tidningen har ett stort antal nya kloner med utomordentligt goda egenskaper vad avser produktionsförmåga m. m. kommit in för testning och uppförökning. Denna skottinsamling bör nu utökas ännu mer i norra som de inkomna och testade klonerna kan uppförökas mycket snabbt, så att de kommer ut i praktisk odling. För myrmarker i hela landet gäller att fortsatta försök måste utföras för att hitta den bästa odlingstekniken. Speciellt intressant borde vara att också pröva andra energigrödor än energiskog på dessa marker före eller efter en eventuell torvtäkt. Beträffande domänverkets storförsök på myrmark, där man på Finnmossen i förberett en stor torvtäkt/energiskogsodling, kommer dock resultaten av försöksodlingen att dröja åtskilliga år. Ett stort antal försök på myrmark med varierad odlingsteknik bör genomföras , så att utfallet från ett enda försök med en enda teknik inte ensamt bildar underlag för bedömningar av odlingsformens framtid. För att skaffa handlingsberedskap inför ett framtida beslut om storskalig satsning på energiskogsodling bör en tillräcklig areal sticklingsplantager anläggas i landet . Fram bör denna areal utvidgas till ca . Fr. o. m. 1987 finns det då tekniska möjligheter att nyodla eller mer med enbart energiskog. Vilken omfattning denna odling i ett senare skede kommer att få, kan då beslutas med utgångspunkt i situationen . Underlåtenhet att starta sticklingsplantager redan nu betyder att odlingen skjuts framåt i tiden, vilket betyder miljardförluster räknat i dagens penningvärde som introduktionen försenas. Lämpliga modeller och kalkyler för i vilken takt energiskog kan introduceras i landet finns uppgjorda inom Projekt . Nyodlingstakten motsvarar vad bönder med enkla verktyg kunde åstadkomma . För att underlätta den fysiska markplaneringen i kommunerna bör anvisningar ges ut om vilka markkrav som ställs av olika energigrödor samt vilka konsekvenser energiodlingen får för landskapsbild och naturvård etc. Statliga prisgarantier bör uppställas för energiodlingens produkter, så att energiodlaren i likhet med lantbrukaren har relativt säkra minimipriser att kalkylera ifrån. Ett system med lån under etableringsfasen av energiodlingen inrättas. Viss del av dessa lån bör vara avskrivningsbar i den händelse odlingen mot förmodan misslyckas eller då ny odlingsteknik prövas. Dessa lån bör inrättas helt fristående från övrig lantbrukslångivning. Beträffande speciellt energiskogsodlingen är följande önskvärt: a) 2 milj. kr. bör ställas till förfogande för Projekt för en fortsatt insamling av skott från snabbväxande lövträd, främst i . b) Medel ställs till förfogande för en snabbförökning av redan insamlade och testade ytterst högproduktiva kloner, så att de snabbt kan komma ut i praktisk odling. c) En utvidgning av sticklingsplantagerna sker i den takt som studerats vid projekt . d) En utökning av energiskogsarealen enligt den plan som planerats vid Projekt bör antas som riktmärke. Om det om dyker upp nya faktorer som påverkar den uppgjorda planen i positiv eller negativ riktning bör en korrigering självfallet ske. Genom att redan nu lägga fast en preliminär plan kommer planeringsarbetet att få en fast grund att stå på, vilket skulle undanröja nuvarande handlingsförlamning i brist på direktiv. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära utredning och åtgärder för 1. att främja energiodling med olika grödor över hela landet enligt motionens mening, 2. att bl.a. i beredskapssyfte starta en storskalig odling av kombinerade energi- och proteingrödor, 3. att genom stöd till utbyggnad av rikstäckande nät av pellets fabriker skapa förutsättningar för att förädla både energiråvaran och proteinet, 4. att stödja framtagning av en industriell förädlingsprocess, vilken också skapar möjlighet att förädla proteinråvaran till kreatursfoder samt till människoföda i en nödsituation. () () () () () ()