mot · G4021775 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81 1775-1782 Motion 1980/81:1775 av med anledning av proposition 1980/81:82 om åtgärder mot frilevande vildsvin m. m. Vildsvinet är i flera länder i ett viktigt jaktvilt. Man räknar med att den totala avskjutningen där nu är närmare en kvarts miljon djur . Tack vare sin höga reproduktionsförmåga ger vildsvinet större avkastning och fler jakttillfällen än något annat europeiskt klövvilt. De biologiska förutsättningarna för vildsvin i är som helhet positiva. Dock skulle svinen få svårt att åtminstone klara snödjup . Det är viktigt att en detaljerad undersökning, såsom föreslås i propositionen, kommer till stånd så att säkra uppgifter om vad förekomsten av frilevande vildsvin kan innebära ur skadesynpunkt kan erhållas. Såväl erfarenheterna som kunskaperna om vildsvin i svensk miljö är starkt begränsade. Undersökningen, vars resultat skall redovisas till regeringen, bör enligt min mening bedrivas . Handlingsfriheten behålls under en tämligen , och en klargörande diskussion om vildsvinets framtid hinner utvecklas. Dessutom ges forskarna möjlighet att studera dels de skador som vildsvinen kan göra i jordbruket, dels om samhället i övrigt är berett att acceptera vildsvinen som ett återinfört inslag i den svenska faunan. Det enda fall som skulle kunna avbryta den minst treåriga undersökningsperioden skulle vara en klart dokumenterad sjukdomsspridning genom vildsvin. Detta skulle i sådant fall få allvarliga ekonomiska konsekvenser och bl. a. försvåra export av levande svin och av svinkött. I propositionen föreslås vidare att, i syfte att vinna klarhet beträffande vissa omdiskuterade frågor, en mindre grupp vildsvin bör tillåtas vara kvar inom det s. k. Mörkö-Tullgarnsområdet i södra delen av . Dock anser jag att, för att erhålla ett ännu säkrare undersökningsmaterial beträffande frilevande vildsvin, åtminstone ytterligare ett försöksområde utöver Mörkö-Tullgarnsområdet bör inrättas. Detta har också varit ett av alternativen i jakt- och viltvårdsberedningens förslag. bör utöver få bli ett försökslän för frilevande vildsvin. Här inleddes dessutom försöken med reglerad älgjakt. Länet är ett föregångslän i vad gäller viltvård, och markägarna och jägarna är vana att samarbeta över ägogränserna. Ägarstrukturen är i detta län motsatsen till Mörkö-Tullgarnsområdet. I det sistnämnda är markägarna få och stora med många utarrenderade lantbruk, medan det i i huvudsak är en ägarkategori av självägande mindre lantbruk med en del sidoarrenden. Vidare är det skillnad mellan länen i klimat-, natur- och växtbetingelser, vilket är till fördel vid en utvärdering. I remissvaret har i visserligen ställt sig negativ emot vildsvin, medan däremot länsjaktvårdsföreningen ställt sig positiv. Skulle en utvärdering i hela anses för omfattande kan t. ex. bara en kommun i länet utväljas såsom försöksområde. I sådant fall skulle kommun vara lämplig. Inom denna fanns 1978 en vildsvinsstam på åtta djur, vilka dock senare utrotades. Biotopen inom delar av denna kommun är den bästa tänkbara för vildsvin. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar uttala sig för 1. att undersökningen med vildsvinsområde bör bedrivas av , 2. att två områden i bör bli försöksområden för vildsvin, nämligen inom och .