mot · G4021972 · 1981-03-12 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken I regeringens proposition 1980/81:90 om energipolitiken behandlas även det stöd som trädgårdsnäringsutredningen har för energibesparande åtgärder. På s. 86 i bil. 1 framhåller statsrådet bl. a.: Stöd till energibesparande åtgärder i trädgårdsnäringen lämnas f. n. enligt förordningen (1979:428) om statsbidrag till energibesparande åtgärder inom trädgårdsföretag. Stödet har haft stor betydelse för att underlätta företagens anpassning till höjda energipriser och har haft en god spareffekt. Energibesparingarna har kunnat åstadkommas till förhållandevis låga kostnader. Ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete pågår och har resulterat i en helt ny teknik i fråga om både byggande och produktion. Omfattande investeringar för energihushållning behövs inom näringen. I propositionen föreslås därför följdriktigt att bidrag till energibesparande åtgärder bör lämnas under /82 med högst 5 milj. kr. Efter dessa positiva skrivningar följer dock följande ologiska meningar: Bidragsgivningen under detta år bör ses som en avtrappning av bidragsverksamheten. Bidrag bör inte lämnas efter utgången av /82. Det skulle vara både beklagligt och felaktigt att på detta snabba sätt avveckla bidraget till energibesparande åtgärder inom den svenska trädgårdsnäringen. Denna arbetar nämligen med hård konkurrens från importerade produkter. Ofta kommer denna hårda konkurrens från länder med starkt subventionerade energipriser och offensiva statliga satsningar på energibesparande investeringar. Det stöd man i andra länder ger sina trädgårdsodlare i form av bidrag till olika energibesparande åtgärder framgår av nedanstående exempel: I vårt västra grannland är bl. a. följande åtgärder berättigade till energibidrag : ombyggnad eller förbättring av värmesystemet, tätning eller byte av dörrar och luftningsluckor samt för andra åtgärder som anses ge bättre energiutnyttjande. Energibidrag utgår för: nybyggnad av växthus med vanligt glas efter föregående sanering, ombyggnad av växthus med vanligt glas, ombyggnad av smala växthus med isolerande täckningsmaterial, nybyggnad eller ombyggnad av växthus med isolerande täckningsmaterial i gavlar och sidor. Det utgår också 40-procentigt bidrag för skugganläggning och kortdagsanläggning när detta har energibesparande effekt. Likaså för värmeanläggning som inte brukar olje- eller elkraft. Även andra åtgärder som anses ge bättre energiutnyttjande kan få dylikt bidrag. Bidrag utgår för nybyggnad eller ombyggnad av växthus med isolerande täckningsmaterial. Bidrag utgår för analys av växthusanläggningen och konsulenthjälp vid värdering eller planläggning av energibesparande åtgärder. I detta land kan man få energibesparingsbidrag för vindskyddsplanteringar. bidrag, dock högst . per ansökan ges för åtgärder inom följande huvudområden: montering av shuntar och automatik, omläggning av värmerör, isolering av huvudledningar samt byte av pannanläggning. bidrag ges till solvärmeanläggningar, vindkraftverk, värmepumpar, biogasanläggningar, halmeldningsanläggningar, flis- och vedeldningsanläggningar samt till komposteringsanläggningar. bidrag ges till miljöförbättrande åtgärder. Fr. o. m. 1981 ges stöd för energibesparande åtgärder i byggnader att lämnas i form av räntesubventioner. Uttryckt i huvudgrupper gäller det för tätning av växthus, uppsättning av olika rörliga avskärmningssystem och för byte av täckningsmaterial, dvs. för dubbelglas och dubbelplast. Här nedan ges exempel på åtgärder som i är berättigade till energibesparingsstöd. Installation av rörlig skuggväv, isolering av gavlar med dubbelglas eller bubbelfolie, tätning av växthus, lagning och tvättning av glas, sänkning av värmerörens placering i husen, isolering av kulvertar, installation av jordvärme, anskaffning och installation av rökgaskondensor, C02-apparatur, installation av rullande bord, inkrukning av sticklingar för senare utplantering, ändring av odlingsscheman, energibesparande behandling av blomsterlök och bädduppvärmning. I främjas dock trädgårdsnäringen främst genom att den gas som används av odlarna subventioneras med i jämförelse med priserna till industriföretagen. får trädgårdsodlarna bidrag av investeringssumman för energibesparing. Dessutom har odlarna fått ett särskilt prisstöd för olja med sammanlagt nära 50 miljoner . ställdes i 100 miljoner FF till förfogande för bidrag till trädgårdsnäringens modernisering. Här ingår bl. a. övergång till andra bränslen än olja. tillkännagavs ett särskilt stöd till växthusodlingen på mellan 35-75 Bfr per tn2 växthusyta. Stödet ges som räntefritt lån men hälften omvandlas till subvention om odlaren under loppet av 1 1/minskar sin oljeförbrukning till mellan 20-80 l/m2 och år. Den andra delen av lånet omvandlas till subvention om trädgårdsodlaren genomför energibesparande åtgärder. Ett omfattande hjälpprogram för trädgårdsnäringen har i början av detta år inletts i . Det innehåller bl. 10 miljoner schilling som engångsbidrag, uppskov med amortering av vissa lån samt för energibesparande åtgärder i bidrag av den sammanlagda investeringskostnaden. Energibidraget har stor betydelse Som framgår av ovannämnda redogörelse har man i andra länder, i stor och ökad utsträckning, främjat sina trädgårdsnäringar genom ett omfattande stöd till energibesparande åtgärder. Om vi då i hastigt avvecklar detta bidrag kan den rådande konkurrenssituationen medföra att en dylik förhastad åtgärd - får förödande konsekvenser för den svenska växthusodlingen. I energihänseende skiljer sig nämligen växthusodlingar i hög grad från andra näringsgrenar. Vid tidigare energibeslut har man också tagit hänsyn till detta. När avskaffade den tillfälliga nedsättningen av energiskatten undantogs trädgårdsnäringen som fick behålla skattenedsättningen i oförändrad omfattning. Då stödet till energibesparande åtgärder tillkom särbehandlades växthusodlingen genom egen medelsram och specialbestämmelser. Detta stöd utvidgades väsentligt genom det riksdagsbeslut som skedde i samband med behandling av propositionen om trädgårdsnäringen. För att de svenska växthusföretagen skall kunna överleva måste de ges möjlighet att konkurrera med utländsk produktion på samma villkor. Det svenska växthusbeståndet har hunnit bli starkt föråldrat. Investeringar i nya växthus är för dessa småföretag oerhört kostsamma. Gamla växthus har på grund av de svåra ekonomiska påfrestningarna inte kunnat förnyas i den takt som varit önskvärd . De bidrag till en begränsad men värdefull ersättningsbyggnation som kom till stånd har ännu inte hunnit ge önskad effekt. Skulle detta stöd upphöra äventyras inte bara investeringarna för att minska oljeförbrukningen i landet utan även trädgårdsnäringens konkurrenskraft i förhållande till de viktigaste importländerna. För den svenska växthusodlingens fortbestånd är det därför av yttersta vikt att stödet till energibesparande åtgärder bibehålls, även efter /82. Lämpligt är att det, på samma sätt som föreslås beträffande energirådgivningen inom jordbruks- och trädgårdsnäringen, utgår . Om det ur budgetsynpunkt anses vara nödvändigt kan en omfördelning av medel ske inom anslagsramen för energiändamål. Under hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att stöd till energibesparande åtgärder i trädgårdsnäringen bör utgå . () ()