mot · G4021098 · 1981-01-22 00:00:00 — av m. fl. om etableringskontroll av enmansföretag, m. m. har antalet enpersonsföretag ökat markant. I rapporten - omfattning och ekonomiska konsekvenser från arbetslivscentrum anges att dessa företags andel av det totala antalet företag ökade från till . fanns 169 000 enpersonsföretag. Det innebär att var nästan hälften av alla företag i landet enpersonsföretag. av samtliga i yrket förvärvsarbetande är speciellt markerat inom några yrken och branscher. Det gäller t. ex. frisörbranschen, hotell- och restaurangbranschen, fastighetsförvaltning och olika delar av byggnadsindustrin. beräknar att av de medlemmar som lämnade förbundets arbetslöshetskassa övergick till egen verksamhet. Motiven till denna utveckling är flera. Registrering som företagare ger möjligheter till ekonomiska förmåner som inte är möjliga vid ett anställningsförhållande. Möjligheter till skattekrediter, utnyttjande av firmabil samt avdrag för inkomstens förvärvande kan innebära förmåner som normalt inte tillkommer arbetstagare. Det faktum att man som företagare själv får upge inkomstuppgift - utan kontrolluppgifter - för deklaration ger stora möjligheter att undanhålla inkomster från beskattning. Det har även konsekvenser för de s. k. egenavgifternas storlek samt för momsredovisningen. I rapporten från arbetslivscentrum redovisas att endast 35 000 av de 63 000 enpersonsföretagen inom vissa utvalda branscher återfanns i det s. k. centrala företagsregistret. 28 000 innehavare av B-skattesedlar visade sig varken betala moms eller vara registrerade som företagare. De flesta skulle ha erlagt moms på försålda varor eller utförda tjänster. Det finns också möjligheter för företagare att ytterligare minska beskattningen genom att tillgodogöra sig ytterligare förmåner som t. ex. att göra avdrag för arbetsrum i egen fastighet, avskriva del av villa på företaget, anställa anhörig i firman för att minska beskattningen. Ingen utredning har ännu tillfredsställande lyckats visa hur mycket intäkter samhället på det här sättet går miste om. men det rör sig troligen om miljardbelopp. Motiven för samhället att förhindra denna utveckling är också flera. De skatteintäkter m. m. som samhället på det här sättet går miste om utgör betydande belopp. I en svår ekonomisk tid, då stora medborgargrupper tvingas till betydande ekonomiska uppoffringar, kan det inte försvaras att många människor på detta sätt utnyttjar lagstiftningen på ett sätt som inte ursprungligen var tänkt. För de anställda i många mindre företag innebär anställningen ofta otrygghet. I flera fall slarvar företagen med inbetalning av bl. a. skatter och sociala avgifter. Så t. ex. får endast 50 av 1 000 företag inom städbranschen bli medlemmar i en arbetsgivarorganisation, därför att dessa företag inte bedöms kunna följa gällande avtal och lagar på arbetsmarknaden. Den stora av icke-seriösa företag innebär också ett hot mot den seriösa företagsamheten. Inom flera branscher kräver nu företagen en sanering, därför att de som följer lagar och avtal inte har en möjlighet att konkurrera med de icke-seriösa företagen om anbuden. Inom de fackliga organisationerna reses nu krav på etableringskontroll och skärpta åtgärder för att förhindra missbruk av s. k. B-skattesedlar. Etableringskontrollen bör bygga på två principer. Den ena är en samhällelig insyn och ett samhälleligt inflytande över etableringarnas omfattning och inriktning. Inom vissa branscher, t. ex. hotell- och restaurangbranschen, förekommer en betydande överetablering. Den andra är prövning av enskild persons lämplighet som företagare och arbetsgivare. Det är naturligt att samhället vid denna prövning tar till vara den kunskap om företagsamhetens villkor inom branschen som finns hos de fackliga organisationerna. Dessa har ofta också en utomordentligt god kännedom om enskilda företagare. De fackliga organisationerna bör således ha ett starkt inflytande över beslut om etableringar av nya företag. Kontrollen av s. k. B-skattesedlar måste också skärpas. De fackliga organisationernas erfarenheter bör också tas till vara i det sammanhanget. Innan beslut fattas begärs den fackliga organisationens yttrande i varje ärende. Den fortlöpande kontrollen av företagen måste också skärpas. Olika myndigheters kontroll av företagen måste samordnas och effektiviseras. Då blir det också möjligt'att ompröva rätten till B-skattesedel om företaget inte uppfyller sina åtaganden. Vid sidan av dessa åtgärder är det också väsentligt att branschregister upprättas i de mest utsatta branscherna. Dessa frågor har tidigare behandlats av . Majoriteten har då avvisat förslag av liknande innebörd med hänvisning till att andra förslag än de ovan nämnda är bättre ägnade att komma till rätta med missförhållanden i vissa branscher. Då sådana förslag inte har presenterats, trots ett omfattande utredningsarbete, utgår vi ifrån att regeringen nu lämnar skyndsamma förslag. Inte minst det samhällsekonomiska läget motiverar detta. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi* att begär att regeringen lämnar förslag om etableringskontroll och branschregister enligt motionens intentioner. () () () () () * Se även motion 1980/81:1099. GOTAB 66373 Slockholm 1981