mot · G4022098 · 1981-03-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:149 om meteorologiska och hydrologiska instituts verksamhet och organisation Regeringens proposition om (1980/81:149) berör ett antal frågor om verksamhet och organisation. Vpk vill ta upp några centrala frågor där vi framför en avvikande mening jämfört med regeringens proposition. Allmän verksamhet respektive uppdragsverksamhet Finansieringen av verksamhet sker dels genom anslag via statsbudgeten - allmän verksamhet - dels genom intäkter och bidrag från uppdragsverksamheten och FoU-stödjande organ. I detta ligger ett ställningstagande att samhället skall finansiera den verksamhet som är allmänt samhällsnyttig och som är riktad mot allmänheten, branscher etc. av mer eller mindre rikstäckande karaktär. Särskild information eller tjänster som efterfrågas av ett begränsat antal, eller identifierbara, kunder bör avgiftsfinansieras. I propositionen föreslås att ali verksamhet så långt som möjligt skall överföras till den avgiftsfinansierade delen. skall fortlöpande arbeta för en sådan förändring genom att inlämna en plan för en sådan utveckling. Vi delar inte denna åsikt utan anser att det skall klart avgränsas vilka verksamheter som skall vara allmänna och finansieras över anslag. Annars riskerar man att vissa verksamheter kan upphöra för att individuella kunders intresse i verksamheten upphör. För verksamheter av stort samhällsintresse vore en sådan utveckling ytterst olycklig. Speciellt gäller det verksamhetsområden där kontinuitet i tiden är av stor vikt. Vi anser i stället att prövningen av den allmänna verksamheten sker fortlöpande av statsmakterna. På sådant sätt undviks en privatisering av viktiga samhällsintressen. I detta sammanhang anser också vpk det som orimligt att , och , som är förmedlande organ när det gäller väderinformation, skall uppträda som köpare av prognosinformation som är av klart allmänt intresse. Det gäller såväl 5-dygnsprognoserna som lokalradioprognoserna. Dessa verksamheter bör finansieras över statsanslag och ingå i allmänna verksamhet. Den framtida vädertjänstens utveckling har varit föremål för överväganden både av och i propositionen. Vi delar uppfattningen att samhällets behov av korta, detaljerade prognoser, i tiden, är mycket stort och bör tillfredsställas.Det gäller speciellt för att ett framtida utnyttjande av alternativa, flödande energikällor skall komma till stånd. I detta sammanhang är vindenergins behov av korta prognoser speciellt avgörande. Dagens vädertjänst kan ej tillgodose de höga noggrannhetskrav på korta prognoser ett utnyttjande av vindkraften medför. Vädertjänsten kan därför i huvudsak utvecklas längs de riktlinjer som anges i inom . Genomförandet av Promis-90-systemet reser dock vissa problem. Trots en del positiva regional- och industripolitiska effekter vid ett genomförande av Promis-90 innebär en nedskärning av det synoptiska observationsnätet problem för de människor som arbetar som observatörer i delar av med sysselsättningsproblem. Någon sådan nedskärning kan enligt vår mening av olika skäl inte accepteras. Ett bibehållande av dessa observatörer inom ramen för Promis-90 skulle medföra en extra årlig kostnad om ca 8 milj. kr. Vpk:s uppfattning är att man av regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska skäl bör ta denna merkostnad. Den skulle dels kunna fördelas på länsarbetsnämnderna, dels genom ett extra anslag till en avveckling genom naturlig avgång kan ske. Den fulla merkostnaden skulle heller inte uppstå förrän . Vi ser det också som väsentligt att avvägningen mellan antalet observationsstationer och automatiska stationer prövas i en prototypanläggning för en regional vädertjänst enligt Promisförslaget. Vi vill också framhålla det angelägna i att svensk flyg- och försvarsindustri engageras i den civila produktion ett uppbyggande av Promis-90 skulle innebära. Civil och militär vädertjänst Vi delar ej propositionens syn på relationerna mellan den civila och den militära vädertjänsten. Det måste enligt vår mening finnas klara samhällsekonomiska vinster att hämta hem genom en organisatorisk och funktionell sammanslagning av de två vädertjänstorganisationerna. Ett samutnyttjande av materiel, regional organisation samt en sammanslagning och effektivisering av Fou- och ledningsfunktionerna måste vara ett vitalt samhällsintresse. Vad gäller den militära vädertjänstens speciella krav på nära kontakt med avnämaren, dvs. den nära dagliga kontakten med och kännedom om den flygande personalen inom främst flygvapnet och dess arbetsvillkor, finns det inga skäl varför inte dessa lika väl skall kunna tillgodoses i en integrerad organisation. Även i krigsorganisationen bör ett bättre och effektivare utnyttjande av vädertjänsten i totalförsvaret komma till stånd genom en integrering av civil och militär vädertjänst. Speciellt viktigt är en sammanslagning av de två vädertjänsterna för att till rimliga kostnader utveckla vädertjänsten enligt Promismodellen. Vi vill också peka på de tidigare goda erfarenheterna av sammanslagningen av de och militära flygtrafikledningsfunktionerna. Enligt vår mening bör en arbetsgrupp tillsättas för att planera och genomföra en sammanslagning av de två vädertjänstorganisationerna. Lokalisering av vissa universitetsinstitutioner är den största avnämaren av utbildade meteorologer och svarar för en betydande del av de nationella FoU-insatserna inom meteorologin. FoU-verksamhetens betydelse för utvecklingen av verksamheter understryks för övrigt i propositionen. Även inom hydrologin och oceanografin är arbete av nationell betydelse. Närheten till universitetsinstitutioner inom och andra närliggande områden som matematik, fysik, kemi och geovetenskaper är av vitalt intresse för verksamhet. Det gäller möjligheter att bibehålla och utveckla sin kompetens inom fackvetenskaperna, genom t. ex. vidareutbildning avolika personalkategorier, samt att utveckla forskningssamverkan och forskningssamarbete inom närliggande eller tvärvetenskapliga projekt. Utvecklingen med minskade statsanslag för statsförvaltningen omöjliggör nyrekrytering av personal med speciell kompetens. SMHFs omlokalisering till har inneburit en allvarlig försämring av SMHFs möjligheter enligt ovan. Mot denna bakgrund är propositionens avvisande av en omlokalisering av universitetsinstitutioner till högskoleregion oförståelig. Det gäller speciellt en flyttning av den meteorologiska institutionen vid . De skäl som anförs mot dess flyttning är svaga. En god FoU-miljö är fullt möjlig att uppnå vid en omlokalisering till , och de kontakter som går förlorade genom en omflyttning från uppvägs mer än väl av de nya kontaktmöjligheterna med , Temainstitutionens vattendel samt övriga institutioner vid och tekniska högskola. En ökad regionalisering av utbildningsresurserna är också önskvärd. Ur studentsynpunkt vore detta också av värde. tvingas studenterna inom meteorologin att mitt under sina meteorologistudier flytta från eller till i . Vi vill med anledning av detta förorda att den meteorologiska institutionen vid omlokaliseras till högskoleregion. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att avslår vad i proposition 1980/81:149 sägs om en utökning av uppdragsverksamhet genom att så långt möjligt överföra anslagsfinansierad verksamhet till uppdrag, 2. att uttalar sig för att någon nedskärning av det synoptiska observationsnätet icke skall ske och hos regeringen hemställer om nödvändiga förslag i enlighet härmed, 3. att uttalar sig för att en sammanslagning av den civila och militära vädertjänsten bör ske i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att uttalar sig för att den meteorologiska institutionen vid omlokaliseras till högskoleregion och hos regeringen hemställer om nödvändiga förslag i enlighet härmed. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)