ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G402218 · 1981-01-12 00:00:00 — av m. fl. om förbud mot lockout Maktförhållandet mellan kapital och arbete är i grunden oförändrat. De senaste årens erfarenheter har givit otaliga exempel därpå: företagsnedläggelser, avskedanden, rationaliseringar, permitteringar etc. I kraft av sitt ägande av produktionsmedlen har kapitalägarna en nästan total överlägsenhet i frågor av avgörande betydelse för löntagare, regioner och hela samhällsekonomin. Allt tal om jämställda parter med motsvarande konfliktverktyg-strejk och lockout-som balanserar varandra är felaktigt och grundar sig på en borgerligt influerad samhällsanalys. Avtalsrörelsen ställde dessa odemokratiska missförhållanden i centrum. - SAF - lockoutade nästan 800 000 arbetare. Ett fåtal kapitalägares representanter - SAF:s ledning kunde med sin storlockout ställa arbetarna utan försörjning, ytterligare försämra landets produktionsmöjligheter och därmed allvarligt riskera folkhushållets resurser för framtiden. Löntagarna, som i själva verket representerar folkmajoriteten och utgör basen för produktion och välfärd i landet, har strejkvapnet som sitt enda verktyg i kampen om fördelningen av produktionsresultatet. Strejken är arbetarnas ENDA och SISTA vapen i en arbetskonflikt. De drar tillbaka sin arbetskraft som kapitalet behöver för att berika sig. Kapitalisterna naturtillgångar, energi, kapital, fabriker och varor. De behärskar forskning, teknik och handel - ja, hela grunden för nationens liv och framtid. Människan måste arbeta för att klara sin försörjning och vara med och bygga landet för framtiden. SAF hotar de arbetande till deras existens genom en lockout. Medan arbetarnas försörjningsmöjligheter hotas genom lockout, hotar strejken endast den rikes/kapitalägarens möjligheter att berika sig. Strejk och lockout är inte jämförbara vapen mellan jämbördiga parter. Därför kräver kommunisterna att lockout skall förbjudas genom lagstiftning. Lagstiftningen har att göra en klar skillnad mellan lockout och strejk. Medbestämmandelagen gör inte denna skillnad. är det enda västeuropeiska land som i grundlagen ger arbetsgivarna rätt att använda lockout. I andra länder är lockouten starkt begränsad eller förbjuden. I , , och måste arbetsgivarna t. o. m. betala lön till dem som lockoutas. Med anledning av det anförda föreslås att hemställer hos regeringen om förslag som innebär att rätten att tillgripa lockout upphör och att arbetsköparnas möjlighet att använda lockout som ekonomiskt påtryckningsmedel omöjliggörs. (vpk) (vpk) (vpk) -H. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G402219 · 1981-01-12 00:00:00 — om bevarandevärdena i de större vattendragen i har ett överskott av tillgänglig elkraft. har vattenkraftsutbyggnad aktualiserats för en rad vattendrag i , t. ex. och Kymmen-Rottnan i . Lokala opinioner motsätter sig planerna med hänvisning till naturvärden, fiske och rekreationsintressen. Med hänvisning till elöverskottet finns det också starka skäl till återhållsamhet med nya projekt. Även om beslutsansvaret finns hos regeringen för en del av de aktuella projekten torde det vara i intresse att beslutsunderlaget är så fullständigt som möjligt. Vpk har redan tidigare ställt förslaget om en utredning om bevarandevärdena i de större vattendragen i , jämförbar med de Sehlstedtska och Ekströmska utredningarna, men begränsad till strömsträckor med en medelvattenföring på /sek. har då anfört att utskottet delar uppfattningen att ett samordnat utredningsmaterial av den föreslagna typen skulle vara värdefullt för kommande bedömningar, men att utredningsbehovet borde bedömas av regeringen. Med hänvisning till den förbättrade elförsörjningssituationen upprepar vpk nu detta utredningskrav. Det finns här anledning att erinra om tidigare vpk-förslag om att förverkliga de tekniska och ekonomiska förutsättningar som föreligger för en effektivering av de vattenkraftverk som finns . Mot bakgrund av det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om en utredning om bevarandevärdena i de större vattendragen i .
mot · G402220 · 1981-01-13 00:00:00 — 1980/81 220-227 Motion 1980/81:220 av om formerna för öppnande Formerna för öppnande har varit föremål för diskussion vid skilda tillfällen. Motioner om att åter förlägga öppningshögtidligheterna till har t. ex. förekommit men avvisats. Det riktiga är naturligtvis att skall öppnas i plenisal, därom torde det råda en ganska stor enighet. Däremot så kunde programmet och formerna för det vara litet annorlunda. Det krävs nu stora och kostsamma förberedelser för den mycket korta ceremoni som det är frågan om. Jag vill också ifrågasätta lämpligheten av att placera de kungliga gästerna på podiet till ledamöternas och övriga inbjudna gästers beskådande. Även om de är vana vid att bli uppmärksammade så måste det kännas pinsamt att som utställningsföremål på detta sätt visas upp. Inte ens förekommer detta. Det kan gott räcka med reserverade platser längst fram i salen. Det skulle inte innebära någon brist på aktning. Större satsningar bör kunna göras på själva öppningsprogrammet. Det är nu både värdigt och vackert med musik av filharmoniker men alldeles för kort. Vi har så många framstående sångare, musiker och skådespelare som kunde ge oss ett längre och mera innehållsrikt program. Jag vill föreslå att talmanskonferensen överväger att bjuda ledamöter och inbjudna gäster ett längre öppningsprogram. En annan sak som jag vill ta upp och som borde diskuteras är möjligheterna till en festföreställning på i anslutning till öppnande, i varje fall efter riksdagsvalet, då den nyvalda inleder sitt första . Jag tycker det skulle vara en festlig, högtidlig och värdig inledning på riksdagsåret. Operan kunde då ge en föreställning, gärna balett, som står på den ordinarie repertoaren. Alternativt kunde man ge en konsert i . Jag tror det finns behov av att på ett särskilt högtidligt sätt markera det nya riksdagsåret och ge det en festlig upptakt innan det politiska, slitsamma vardagsarbetet tar sin början. Jag föreslår att talmanskonferensen tar upp även denna fråga till övervägande. Med stöd av vad som anförts får jag hemställa att uttalar sig för att talmannen i samråd med vice talmännen ser över formerna för öppnande. 1 1980/81.
mot · G402221 · 1981-01-13 00:00:00 — av m. fl. om avskaffande av spärregler vid val till riksdag och landsting Varje rösts lika värde är en självklarhet för anhängare av demokrati. Trots detta har vi i vårt land ett valsystem med inbyggda spärrar som motverkar denna självklarhet som också kan uttryckas i termen En person - en röst. Vid val till är spärren satt till av de avgivna rösterna, vid landstingsvalen är spärren . Under ogynnsamma förhållanden kan dessa spärrar medföra att en stor del av den röstberättigade befolkningen blir helt utan representation, trots att de gör sin medborgerliga plikt och deltar i valen. Vid val hade ett parti kunnat samla strax , dvs. 219 000 röster, utan att få ett enda mandat i . Sådana förhållanden är inte ägnade att stärka förtroendet för demokratin och det politiska systemet. Mot detta självklara förhållande - dvs. En person - en röst brukar anföras att det skulle uppstå en rad småpartier som skulle försvåra det parlamentariska arbetet. Det måste emellertid anses vara mer förenligt med demokrati att ta risken av småpartier än att behålla det nuvarande systemet vid val till , där några röster kan avgöra om ett parti får 0 eller 14 mandat. kommunisterna har alltid varit motståndare till dessa spärrar, och vi anser att de är mogna för avveckling. De partier som hävdar att spärrarna är nödvändiga borde trots detta ha anledning att pröva om de fungerar på ett sätt som är förenligt med en demokratisk ordning. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar hos regeringen hemställa om utredning rörande slopande av gällande system med spärrar vid val till riksdag och landsting. (vpk) (vpk) HANS (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G402225 · 1981-01-13 00:00:00 — om höjning av förhandsprövningsgränsen vid tandvårdsbehandling Förhandsprövningsgränsen vid tandvårdsbehandling var i försäkringens inledningsskede . Detta ansågs då vara en rimlig gräns för vilken kassans besked om rätt till ersättning för behandling skulle inhämtas i Syftet med förhandsprövningen är att garantera patienten en odontologisk riktig behandling och att varken patienten eller försäkringen belastas med onödigt stora kostnader. Förhandsprövningsförfarandet i sig kan naturligtvis inte garantera en riktig behandling. Däremot blir fallet självklart mera omsorgsfullt penetrerat. Vid den ursprungliga förhandsprövningsgränsen, alltså , var motsvarande patientavgift . F. n. är förhandsprövningsgränsen . och motsvarande patientavgift . Tandvårdstaxan har ökat med för tandläkarens arvode och med för det tandtekniska arvodet. Detta innebär att en behandling som uppgick till . arvode för tandtekniskt arbete - kostar ca . Förhandsprövningsgränsen har alltså i realiteten sänkts så att redan den vård som 1974 kostade . Sänkningen motsvarar av de ursprungliga . Den andel av de förhandsprövade ärendena som avslogs uppgick till i genomsnitt , medan medgavs efter ändring. I kostnadsskiktet 3 000 - . var motsvarande procenttal för avslag och för medgivande efter ändring, alltså väsentligt mindre än för förhandsprövningar i allmänhet. När det gäller avslagen motsvarar dessa en sammanlagd vårdkostnad på . Mot detta för patient och försäkring inbesparade belopp skall ställas kostnaden för förhandsprövningen av över 20 000 ärenden, där enbart tandläkararvodet uppgick till ca 1,3 milj. kr. Till detta kommer sedan bl. a. kassornas administrationskostnader. Beträffande de ärenden där tandvårdsersättning medgetts efter diskussion och ändring finns ingen värdering utförd som anger den odontologiska betydelsen av de vidtagna ändringarna. De enda som kan ha en objektiv uppfattning om detta är förtroendetandläkarna, som fört diskussionerna med de behandlande tandläkarna och som givit underlag till ändringsbeslut. Förtroendetandläkarnas uppfattning i frågan har kommit till uttryck i en skrivelse från Föreningen till . I denna föreslås en höjning av förhandsprövningsgränsen till exkl. eventuella kostnader för material. Man har inte funnit det odontologiskt motiverat att förhandspröva på lägre nivå. Höjningen av tandvårdstaxan har medfört att ca 10 000 fler ärenden måste förhandsprövas . Den administrativa hanteringen av dessa rutinärenden tar avsevärda resurser i anspråk. Härigenom hindras i många fall en mer angelägen uppföljning och granskning av andra ärenden. Vi vill således föreslå att förhandsprövningsgränsen för tandvårdsbehandling höjs från nuvarande . och menar att därmed avsevärd besparing kan göras. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att förhandsprövningsgränsen inom tandvårdsförsäkringen bör höjas i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · G402227 · 1981-01-13 00:00:00 — av m. fl. om begränsning av övertid Genom arbetarrörelsens historia har kampen för kortare arbetstid varit en av de viktigaste frågorna. Den senaste förkortningen genomfördes och innebar en ordinarie veckoarbetstid . En av dagens mest brännande frågor är kravet på sex timmars arbetsdag. Den är lika angelägen som en gång kampen för 8-timmarsdagen var. Varje arbetstidsförkortning har fått genomföras i strid mot arbetsköparna. Arbetsköparna har kompenserat arbetstidsförkortningarna genom ökad produktivitet. I strävandena att utnyttja arbetskraften maximalt används övertid. Arbetstidslagen införde begreppet allmän övertid, ett begrepp som gör övertiden till något normalt. Därför kräver nu arbetsköparna ökad övertid på en arbetsmarknad där allt fler slås ut, blir arbetslösa, förtidspensioneras, hamnar i AMS-karusellen etc. Resultatet är att de som har ett jobb avkrävs övertid, medan andra blir utan jobb. En sådan ordning kan aldrig accepteras. Företagen planerar med den allmänna övertiden som något normalt. Denna planering gör övertiden till en tvingande nödvändighet. Åtgärder för att öka produktiviteten innebär personalrationaliseringar, vilket ökar kraven på att övertidsarbete skall klara uppkommande problem. Vakanser och luckor vid sjukdom fylls genom att öka övertidsuttaget i stället för att anställa fler och inrätta reserver. Att övertid är något lönsamt för företagen råder inget som helst tvivel om. Det senaste förslaget är att göra övertidsarbete skattefritt, direkt i linje med SAF:s idéer. Från det hållet har tidigare föreslagits konjunkturanpassad arbetstid, övertid i högkonjunktur och kortare arbetstid i lågkonjunktur. De förändringar i övertidsbestämmelserna som trädde i kraft berörde aldrig huvudfrågan om när övertid skall tillåtas. De fastställda bestämmelserna gäller fortfarande, och det regelmässiga övertidsuttaget tenderar att göra 40-timmarsveckan illusorisk. Tre av de fyra övertidsbegreppen bör utgå ur lagen - allmän övertid, extra övertid och övertid för förberedelse och avslutningsarbete. Övertid vid nödfallsarbete skall kunna få tillgripas, dock högst med . Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar hemställa hos regeringen om förslag 1. att 10 § om allmän övertid och extra övertid samt 9 § om övertid för förberedelse- och avslutningsarbete utgår ur arbetstidslagen, 2. att övertid för nödfallsarbete - vid överhängande fara för skada på liv, hälsa eller egendom - får tillgripas, dock . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G402229 · 1981-01-13 00:00:00 — 1980/81 229-237 Motion 1980/81:229 av om förstatligande av Järnvägar Nedläggningen av persontrafiken på Järnvägar, NK1J, medförde klara försämringar för befolkningen i berörda bygder. De kommuner som denna järnvägslinje ursprungligen avsågs betjäna står inför valet mellan industriell avrustning och utveckling. Ett led i en industriell utveckling är att goda kommunikationer upprätthålls. NKlJ-banan ägs av . Bolaget har åstadkommit en överföring av av NKlJ:s transportvolym till landsväg. Uppenbarligen saknar intresse av NKlJ-banans framtid och betydelse för regionens utveckling. En upprustning av NKlJ-banan och ett återupptagande av persontrafiken på linjen skulle få gynnsamma återverkningar för hela länet. En ökad kollektivtrafik minskar energiförbrukningen genom att minska privatbilismen. Den medför också ökade beställningar hos tillverkningsindustrin. Dessutom främjar ökad kollektivtrafik trafiksäkerheten. Största möjliga användning av järnvägen för godstransporter förbättrar samhällsekonomin. Det privata ägandet synes utgöra främsta hindret för en framsynt satsning på NKlJ-banan. I en sådan satsning torde även en breddning ingå. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer att åtgärder vidtas för att överföra NK1J i statlig ägo och inordna företaget i det övriga järnvägsnätet. 1 1980/81.
mot · G402230 · 1981-01-13 00:00:00 — av m. fl. om ett frimärke med Drottning bild har haft ett osedvanligt rikt utbud av nya frimärken. Bilderna på dessa har varit av skiftande konstnärlig kvalitet och motiwalet har inte sällan givit anledning till förvåning. Ett svenskt frimärke är inte bara ett frankotecken utan också ett ansikte utåt. Det är en annons som kan skapa intresse för i främmande länder. Betydelsen härav skall inte underskattas. Många utomlands frågar om det inte finns något frimärke med drottning bild. har den oskattbara förmånen att ha en drottning med både inre och yttre skönhet och resning. Hennes personliga Utstrålning präglas också av en rad andra förträffliga egenskaper. Allt haf sorti bekant gjort henne mycket älskad här hemma och därtill omättligt populär utrikes. Därom vittnar den stora uppmärksamhet hon får röna vid officiella och enskilda besök i utlandet. Ett frimärke med den välkända paradbilden av drottning skulle vara en utomordentlig PR för vårt land. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett frimärke med drottning bild. () ()
mot · G402232 · 1981-01-13 00:00:00 — om förläggning av en etanolanläggning till Försöksverksamhet med utvinning av alkohol i form av etanol eller metanol för användning som motorbränsle bedrivs på många olika håll i världen. I vad gäller sådan utvinning baserad på vegetabiliska råvaror kan framhållas följande. Som råvaror vid utvinning av etanol kan användas spannmål, såsom t. ex. majs, vete, ris och durra, men även andra jordbruksprodukter, som potatis, sockerbetor, sockerrör, sojabönor och maniok. Som råvaror vid framställning av metanol kan användas bl. a. spillved och torv. Ur vissa produkter kan både etanol och metanol utvinnas. I vad gäller utvinning av motoralkohol ur vegetabiliskt avfall, såsom halm, potatisblast m. m., bör framhållas att sådan framställning är mera komplicerad än den som är grundad på råvaror, som t. ex. spannmål eller rotfrukter. Halm och potatisblast innehåller nämligen - liksom många liknande avfallsprodukter - en mera svårbearbetad form av cellulosa. Det är dock tekniskt möjligt att framställa motoralkohol ur vegetabiliskt avfall, som t. ex. potatisblast, men metoderna härför är ännu inte tillräckligt utvecklade för att kunna ge ekonomiskt tillfredsställande resultat. För alkoholutvinning ur potatisblast och liknande avfallsprodukter krävs utöver vad som erfordras, när t. ex. spannmål utnyttjas som råvara, ett extra tillverkningssteg, s. k. hydrolys, innefattande en mekanisk finfördelning av materialet, vilken är relativt energikrävande. Beträffande potatisblast är två olika metoder möjliga att tillämpa, nämligen förgasning och jäsning, som ger slutprodukterna metanol resp. etanol. I har man på initiativ av och gjort en utredning som visar att det i finns råvaror för produktion av ca etanol från ca spannmål . Studien visar också att ur riksperspektiv är mycket intressant, och att en anläggning borde ligga i närheten av . Det finns ett betydande spannmålsöverskott, och intresset för sockerbetsodling är stort, varför den första fullskaleanläggningen bör förläggas till . Ett program för introduktion av etanol i bör upprättas. Etanolens införande är främst ett led i att minska vårt oljeberoende. Ett förverkligande av en prototypanläggning borde ske möjligt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att en eventuell, kommande etanolanläggning förläggs till .
mot · G402235 · 1981-01-14 00:00:00 — av och om samköming av datasystem vid misstanke om ekonomisk brottslighet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:234 hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till regler som möjliggör samköming av olika datasystem med ekonomisk information om företag och vid misstanke om ekonomisk brottslighet.
mot · G402236 · 1981-01-14 00:00:00 — av och om vissa ändringar i konkurslagen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:234 hemställs 1. att hos regeringen anhåller om förslag till ändring av konkurslagen som möjliggör näringsförbud vid vissa fall av likvidation, 2. att hos regeringen anhåller om förslag till ändring av konkurslagen så att automatiskt näringsförbud inträder vid grova brott i samband med konkurs. () ()
mot · G402237 · 1981-01-14 00:00:00 — av och om etableringskontroll för att förhindra ekonomisk brottslighet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:234 hemställs att hos regeringen anhåller om utredning om införande av etableringskontroll enligt de riktlinjer som anförts i motionen. () ()
mot · G402239 · 1981-01-13 00:00:00 — av m. fl. om rätt för kommun att utbetala bidrag för vård av barn Kostnaderna för den kommunala barnomsorgen uppgår till betydande belopp. En daghemsplats för de minsta barnen kostar i exempelvis . Härav betalar föräldrarna maximalt . betalas av statsbidrag. Resten, dvs. merparten, går över den kommunala budgeten. De kommuninnevånare vilkas barn av olika skäl inte har erhållit eller som inte önskar daghemsplats måste således skattevägen med avsevärda belopp subventionera de familjer som har daghemsplats som de själva får stå för hela kostnaden för omsorgen om de egna barnen. Detta upplevs som starkt orättvist. Som en konsekvens av denna subventionering av den kommunala barnomsorgen ökar kravet från andra barnfamiljer på ytterligare utbyggnad av antalet kommunala daghemsplatser, inte enbart av omsorg om barnen utan även som ett krav på ekonomisk rättvisa. Barn är olika. Familjer är olika. Den omsorgsform som passar ett barn eller en familj kanske inte alls passar en annan. Samhällets strävan borde vara att uppnå en mångfald av olika barnomsorgsformer och valfrihet för barn och föräldrar att själva välja den form som passar dem bäst. Den ensidiga subventioneringen av den kommunala barnomsorgen förhindrar en sådan utveckling. Moderata samlingspartiet har därför föreslagit en vårdnadsersättning för barn . Det är emellertid tveksamt om det i dagens ekonomiska läge föreligger möjligheter att genomföra en sådan reform. Ett antal kommuner har i avvaktan på ett övergripande beslut om vårdnadsersättning fattat beslut om eller uttryckt önskemål om att införa en vårdnadsersättning. Enligt Kommunförbundets uppfattning strider emellertid ett sådant beslut mot kommunallagen. Det upplevs i de berörda kommunerna som djupt otillfredsställande att de saknar stöd i lagen för att på detta område skapa större rättvisa mellan barnfamiljerna i den egna kommunen. Det är därför önskvärt att en sådan ändring av kommunallagen kommer till stånd att kommunerna ges en sådan möjlighet. En sådan åtgärd skulle också medverka till att ge kommunerna ett större sj älvbestämmande. att beslutar att anhålla att regeringen genomför en förutsättningslös undersökning av möjligheterna att genom en ändring i kommunallagen tillåta kommunerna att införa vårdnadsersättning för barn och förelägga förslag till sådan ändring. () () () ()
mot · G402240 · 1981-01-14 00:00:00 — av och om ändrat öppethållande av vallokalerna, m. m. Gällande regler för indelning i valdistrikt resp. vallokalernas öppethållande vid riksdags- m. fl. val återfinns i 3 kap. 3 § resp. 9 kap. 1 § i vallagen. Enligt vår mening finns det anledning överväga om inte dessa bestämmelser bör bli föremål för ändringar års val. Många skäl för ändringar kan anföras, men låt oss här anföra tre av dem: Väljarna poströstar i allt större omfattning. Valförrättarna får rimligare arbetsförhållanden. Icke oväsentliga besparingar kan uppnås. Beträffande poströstningens omfattning och utveckling vill vi bara redovisa att 1973 var det ca 700 000 som poströstade. 1976 och 1979 hade antalet poströstande ökat till ca 1 150 000 resp. 1 500 000. Även om rösträttsåldern invandrare fått rösträtt, något som inneburit att totala antalet röstande ökat avsevärt, är det uppenbart att antalet röstande i vallokalerna reducerats kraftigt. Allt talar för att denna situation består vid valet . Mest sannolikt torde vara att poströstandet ökar ytterligare. Vid val minskades vallokalernas öppethållande med genom att dessa stängdes mot tidigare . Oss veterligt har ingen klagat över detta. Men på grund av den tid det tar att klara rösträkning m. m. efter röstavgivandets slut blir arbetsdagen för valförrättarna trots allt mycket lång och ansträngande. En viss förbättring kan ju åstadkommas, om man - som redan sker i vissa kommuner - förstärker de stora valdistrikten med extrapersonal, som hjälper till med rösträkning m. m. Om man använder sig av detta förfaringssätt, borde valdistrikten utan olägenhet kunna göras större, nu när antalet närvaroröstande reducerats kraftigt på grund av ökad poströstningsfrekvens. Om man vill behålla valdistriktens storlek, borde man i stället kunna reducera öppethållandet genom att stänga vallokalerna förslagsvis mellan och 15.00 - mitt , något som ju skedde . Enligt vår uppfattning torde detta vara den åtgärd som är att föredra, eftersom den svarar upp mot de inledningsvis framförda skälen för ändringar som den i endast ringa mån påverkar väljarnas bekvämlighet och gör att de kan få fortsätta att rösta i den gamla invanda vallokalen. Under hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till ändrat öppethållande av vallokalerna eller alternativt ändrade regler för valdistriktsindelning på sätt som föreslagits i motionen för tillämpning vid val.