mot · G4021468 · 1981-01-26 00:00:00 — Affärsverksamhet i mer organiserade former förekommer vid och vid ''Mittnorden", dvs. För att intensifiera och på ett mer effektivt sätt kunna påverka gränshandeln skulle även behöva särskilda insatser. Möjligheterna att tillämpa den modell som finns i "Mittnorden', med särskilda bemannade handelskontor, bör undersökas. Likaså en eventuell flygförbindelse mellan och . Regeringen bör få i uppdrag att ta initiativ till att i samarbete med länsstyrelse, utvecklingsfond och landsting utarbeta förslag om lämplig organisation och finansiering av ett ökat handelsutbyte mellan och i . 3.2 Forskning och utveckling näringsliv är dag hårt koncentrerat till ett begränsat antal basnäringar. Med denna näringsstruktur följer, som vid tidigare framhållit, en stor känslighet för konjunkturfluktuationer och strukturförskjutningar. Skall sysselsättningen i länet långsiktigt kunna tryggas och dessutom stärkas måste näringslivet förändras. Nya produktionsgrenar måste introduceras. Skall detta bli möjligt måste planmässiga insatser göras inom varje steg i utvecklingsprocessen, från forskning över utvecklingsarbete fram till produktion i industriell skala. För att så långt möjligt utnyttja den kunskap och verksamhetslust som finns inom länet bör detta utvecklingsarbete i görligaste mån komma till utförande inom länet. I har strukturomvandlingen inom bl. a. skogs-, gruv- och stålindustrin lett till betydande omställningsproblem och krav om alternativ industri. Det är därför angeläget med utvecklingsinsatser som har sitt ursprung i regionens näringsliv men som anknyter till teknisk forskning och utveckling på nationell nivå. Ett regionalt forskningsorgan bör vara sammansatt så att det ger möjligheter till utveckling i länet. Det är således inte fråga om att, som på det nationella planet, skapa forskningsråd som har sin utgångspunkt i ett visst vetenskapsområde eller en enskild sektors behov. Behovet av medel för tvärsektoriella projekt, som kan gynna den regionala utvecklingen, är enligt vår uppfattning stort. Det regionala organet bör självt söka och initiera olika projekt. Därvid bör en samverkan komma till stånd med sektorsorgan och nationella forskningsråd i syfte att främja tvärsektoriella och tvärvetenskapliga projekt. En strävan bör vara att söka samfinansiera projekt mellan olika forskningsorgan. Det forsknings- och utvecklingsarbete med teknisk inriktning som måste byggas ut i kan lättare åstadkommas om vissa "basresurser" finns uppbyggda. Det som krävs därutöver är finansiella medel samt kontakter med etablerade forskningsinstitutioner som kan biträda det regionala utvecklingsarbetet. En annan viktig resurs är den personal och utrustning som är inriktade mot och användbara för FoU som redan finns i de värmländska företagen. Vissa typer av FoU-projekt bör kunna förläggas till eller organiseras så att delar av företagens FoU-resurser utnyttjas. Det kan gälla såväl laboratorier som utrustning och personal. 1 det pågående i som vi inledningsvis nämner i vår motion - har ett stort antal förslag om nya produkter och ny produktionsteknik förts fram. Det avgörande hindret i arbetsgruppens arbete har varit svårigheterna att få hjälp med tekniska, ekonomiska och marknadsmässiga bedömningar av de framförda förslagen. Ett regionalt forskningsorgan skulle kunna O Stödja initiering av utvecklingsarbete och forskning. O Medverka vid uppbyggnaden av vissa forskningsresurser vid skolor och institut, typ IVL, för vilket det med tillräcklig planeringstid är möjligt att i ökad utsträckning använda sina resurser till regionalt initierade uppdragsprojekt. O Finansiera initiering av och i vissa fall genomförande av FoU-projekt. förlagda inom länet, i den mån kompetens och övriga förutsättningar föreligger, eller förlagda till lämplig FoU-utförande instans. O Förbättra möjligheterna att inhämta ny kunskap utifrån (inte minst från utlandet). stannar i " t. ex. på en oacceptabel nivå på grund av bristfälliga finansiella resurser. Forskningsorganet bör med andra ord tillsammans med ett regionalt utvecklingsbolag söka kompensera de bristande förutsättningarna för ett fruktbart samarbete mellan produktutvecklare och marknadskännare samt kommunikation mellan underleverantörer och dess mottagare. För att kunna bygga upp och finansiera ett forskningsorgan med ovan redovisat innehåll och verksamhet beräknas detta till 5 milj. kr. Ytterligare satsningar i samband med den regionala forskningsorganisationen bör vara O utbyggnad av laboratorieresurserna (kemi, biologi och fysik) vid Älvkullegymnasiet för att också skapa möjligheter för en utbyggnad av den tekniska och naturvetenskapliga utbildningen vid högskolan i . Med hänvisning till det anförda förordar vi att en försöksverksamhet med regionalt forskningsorgan startas i och att till försöksverksamheten anvisas 5 milj. kr. 3.2.2 Forskningsstation vid i knappa tillgången på skog kräver att alla krafter sätts in för att på bästa sätt tillvarata och vidareförädla råvaran. har en betydande sågverksindustri. En ökad bearbetning av skogsråvaran skulle positivt påverka sysselsättningen inom hela denna sektor. Sågverksindustrin har haft svårt att få tillräckliga resurser till forsknings- och utvecklingsarbete. Behovet av och intresset för sådana insatser är stort, och varje åtgärd för att öka värdet på produkterna måste tas till vara. Ledningen för Rikssågverksskolan i har framhållit att skolan utgör en utbildningsmässig tyngdpunkt för sågverksindustrin i landet. Man har tillgång till utbildning för alla yrkeskategorier inom branschen. Det är från många synpunkter naturligt att förlägga en forskningsstation till Rikssågverksskolan. Till förespråkarna för en sådan station hör bl. Rikssågverksskolan har en modern maskinpark där i princip alla förekommande sönderdelningsmetoder är representerade. Detta gäller även för maskinparken för klyvning, hyvling samt för verktygsunderhåll. Anläggningen har från början konstruerats dels för utbildning, dels med tanke på forskning och utveckling. Det finns exempelvis speciella kontrollrum för mätinstrument, som kan anslutas till laboratoriets samtliga maskiner. Fullskaleförsök kan med lätthet utföras i skolans nuvarande laboratorier. Tillgången till utrustning och de goda möjligheterna att genomföra försök har gjort att redan har lagt ut forskning på skolan i form av ett flertal projekt, bl.a. inom bandsågsområdet. Förhandlingar om ett forskningsprojekt inom miljöområdet pågår f. n. Institutioner och privata företag har ansett Rikssågverksskolan vara synnerligen lämpad för olika egna forskningsprojekt. Man har emellertid efterlyst handledning av kompetenta forskare och forskningsassistenter. Eleverna vid den yrkestekniska högskoleutbildningen i - liksom deltagarna i högskolans i högre kurser i sågverksteknologi, som är förlagda till Rikssågverksskolan, skulle genom inrättandet av en forskningsstation ges möjlighet att under avancerad handledning utföra olika projekt- och examensarbeten till nytta för både forskning, utbildning och industri. Högskolans i samarbete med Rikssågverksskolan är en styrka för en framtida forskningsstation. Högskolan har nämligen i sitt utvecklingsprogram prioriterat utbyggnaden av den tekniska sektorn och skulle genom en forskningsstation få möjlighet att utnyttja högt kvalificerad expertis och utrustning. Rikssågverksskolan ligger centralt i sågverkssverige och är väl placerad med tanke på ett samarbete med skogsindustrin i och . Kommunikationerna är goda. Dessutom ligger man i en traditionsrik sågverksbygd med möjlighet till direkt tillämpning av forskningsresultaten. Rikssågverksskolan har således ett lämpligt geografiskt läge samt tekniska och personella resurser. Allt detta motiverar förläggandet av en forskningsstation till skolan. Den forskningsverksamhet vi förordar i det följande torde väl rymmas inom de lokaler över vilka skolan redan förfogar. Därmed kan det statliga finansiella engagemanget för en utbyggd forskningsverksamhet begränsas till kostnader för vissa inledande investeringar i apparater och utrustning. Dessa kan uppskattas till ca 2 milj. kr. Härutöver bör skolan tillföras medel för forskningspersonal och diverse övriga driftkostnader på sammanlagt ca 1,5 milj. kr. för ett första år. Med hänvisning till det anförda förordar vi att en forskningsstation inrättas vid i . Forskningsverksamheten bör inrättas och dimensioneras enligt riktlinjer som vi förordat i det föregående. bör uppdra åt regeringen att lägga fram slutgiltigt förslag om forskningsverksamheten. De borgerliga regeringarnas regionalpolitik har saknat den planmässighet och styrka som skulle krävas för att vända den allmänna nedgången i länet och häva sysselsättningsproblemen. Detta läge måste nu brytas och de regionalpolitiska insatserna koncentreras till de områden som har de största problemen. 3.3.1 Uppförande av industricentrum beslöt om uppförande av ytterligare industricentra. tillfördes därvid inget sådant centrum. Läget är nu sådant att alla vägar bör prövas för att hejda nedgången i det värmländska näringslivet. Vi förordar därför att beslutar att inrätta ytterligare ett industricentrum, som förläggs till . Enligt gällande ordning ankommer det därefter på regeringen att besluta om tidpunkten för bygget liksom om kapitaltillskott och regionalpolitisk! stöd till Stiftelsen Industricentra för finansiering av verksamheten. 3.3.2 Decentralisering av statlig verksamhet beslöt inrätta en särskild decentraliseringsdelegation. Delegationen har verkat . I delegationens uppgifter ingår enligt regeringsbeslutet att särskilt uppmärksamma lokaliserings- och decentraliseringsaspekterna vid inrättandet av nya statliga organ och vid omorganisation eller utökning av en statlig myndighets verksamhet. Arbetet skall enligt regeringens beslut bedrivas med utgångspunkt i regionalpolitiska ställningstaganden. Delegationen har i enlighet med regeringens riktlinjer prioriterat arbetsinsatserna så att de koncentrerats på lokalisering av planerade nya myndigheter och befintliga myndigheter som anmält lokalbehov. I är den centrala statliga verksamheten relativt liten. De angivna målsättningarna vid beslut om utlokalisering av central statlig verksamhet har inte uppnåtts. Dessutom har rationaliseringar inom de utlokaliserade myndigheterna ytterligare urholkat effekten. F. n. står ett stort antal rum tomma i försvarets förvaltningsbyggnad i i . Mot denna bakgrund har ett stort antal propåer gjorts från om tänkbara lokaliseringar, dock utan resultat. Det är därför angeläget att åtgärder vidtas så att den tidigare målsättningen om antalet centrala statliga arbetstillfällen uppnås. Regeringen bör ge decentraliseringsdelegationen i uppdrag att komma med förslag om lämpliga lokaliseringsobjekt. 3.3.3 Ökad satsning på turism har genom sitt läge nära befolkningstäta områden i Syd- och och genom de goda förutsättningarna för såväl vinter- som sommarrekreation goda förutsättningar för turism. Ett flertal lovande projekt finns. För att de skall kunna realiseras krävs dock en generös tillämpning av gällande regler för lokaliseringsstöd. Härutöver torde krävas att staten medverkar direkt till projektens förverkligande, t. ex. genom medel till beredskapsarbeten. Ett turistobjekt som bör påbörjas /82 är i . Utredningsarbetet har kommit långt och det är nödvändigt att statsbidrag kan utgå så att etapp I av den planerade vintersportanläggningen kan påbörjas. Första utbyggnadsetappen omfattar parkeringsplatser, uppställningsplats för ca 250 , dalstation och toppstation. Under titel B 13 LÅn till kommunala markförvärv har för /81 funnits ett belopp av 15 milj. kr. för beslut om lån för markförvärv i de primära rekreationsområdena. Enligt budgetpropositionen skall nämnda utlåningsverksamhet upphöra i och med utgången av innevarande budgetår. Således sker en försämring även vid förvärv av mark för turism och rekreation, vilket vi tinner oroande för turismen i vårt län. Från många håll har framförts att det statliga stödet till utbyggnad av anläggningar för fritidsboende och rekreation och för markförvärv för sådana ändamål måste förbättras om de rekreationspolitiska målsättningarna skall kunna förverkligas. Med de av regeringen föreslagna åtgärderna synes förutsättningarna att uppfylla den tidigare målsättningen för turism närmast obefintliga. Vi beklagar att regeringen snarare försämrar än förbättrar förutsättningarna för den växande fritidens rekreationens och turismens - tillväxt. Vad vi här anfört om statliga insatser för utbyggnad av turistnäringen i bör av ges regeringen till känna. 3.3.4 Åtgärder för att intensifiera länsplaneringen anvisas medel över statsbudgeten för att bestrida kostnader för att vidareutveckla åtgärdsförslag som redovisas i länsplaneringen. budgetproposition föreslås 35 milj. kr. för detta ändamål. Projektarbetet skall kunna omfatta åtgärder inom alla de sektorer som i länet bedöms ha regionalpolitisk betydelse. Avsikten är att få fram väl genomarbetade och konkreta förslag så att beslut kan fattas av berörd instans. Vi finner det vara av synnerlig vikt att dessa medel nu fördelas till länsstyrelserna med utgångspunkt i sysselsättningsproblemens svårighetsgrad i de olika länen. Med denna motion har vi redovisat arbetsmarknadsläget i . Av vår redogörelse framgår klart hur synnerligen allvarligt läget numera är. Detta talar starkt för att läns behov av projektmedel särskilt uppmärksammas vid fördelningen av anslaget för /82. Vad vi här anfört om behovet av medel för åtgärder i anslutning till länsplaneringen i bör av ges regeringen till känna. Den försöksverksamhet för att skapa sysselsättning i glesbygd för äldre och/eller lokalt bundna personer som bedrivits i bl.a. har varit värdefull och haft god effekt. Det nuvarande glesbygdsstödet har upplevts som värdefullt av de flesta länen i landet inklusive . Det är därför med stor förvåning vi noterar att industriministern i budgetpropositionen minskar detta anslag. 3.3.6 Transportstöd till Vänertrafiken och Frågan om transportstödets framtida utformning övervägs . Vi vill i detta sammanhang påpeka att det är angeläget att det kommande förslaget utformas så att det även innefattar transporter på och . 3.4.1 Särskilda insatser inom kommuner och landsting De åtgärder som bör förberedas inom kommuner och landsting bör utformas med utgångspunkt i bl. a. följande krav: O tryggad sysselsättning inom byggsektorn - byggnadsarbetare, projektorer och byggtekniker i övrigt, O ökat utbud av varaktig sysselsättning. O så långt möjligt ge jämn fördelning över länet av såväl tillkommande byggsysselsättning som varaktig sysselsättning, O ökad tillgång på samhällsservice ägnad att stärka länets allmänna näringsmässiga ställning och möjligheter att erbjuda innevånarna trygghet och omsorg. Dessa krav skulle uppfyllas genom ett program för tidigareläggning av landstingskommunala sjukvårdsinvesteringar. 1 landstingens långtidsplaner ingår ny-, till- och ombyggnader av sjukhus, vårdhem m. m. garelagt genomförande av dessa projekt skulle ge ökad sysselsättning för de verksamma inom byggnadssektorn. Vid ett tidigarelagt idrifttagande av anläggningarna skulle inte minst kvinnor och ungdom kunna erbjudas varaktig sysselsättning. Ett genomförande av ett program för tidigareläggning av landstingskommunal projekt har tidigare beslutats för . Därvid har lagts fast att verksamheten bör genomföras under statlig medverkan. I anslutning till behandling av landstingspaketet för framhölls att, i den mån en situation som svarar mot det aktuella läge i skulle drabba andra delar av landet, skulle motsvarande tidigareläggningsprogram kunna aktualiseras. Läget i kan nu tvivelsutan väntas utvecklas därhän att ett program av här föreslagen inriktning är motiverat. En förutsättning för att skall kunna bära de ökade investeringskostnader som följer av en tidigareläggning av byggnadsarbetena är att de utförs som beredskapsarbeten. Därvid torde förhöjda statsbidragssatser böra utgå i enlighet med vad som tidigare förekommit för . Genom tidigareläggningarna skulle ställas inför driftkostnader som går utöver vad som förutsatts i finans- och skatteplanering och vad som anses kunna bäras av länets skattebetalare. Staten bör därför vara beredd att påta sig ett finansieringsansvar för vårdanläggningarnas driftkostnader från tidpunkten för idrifttagadet fram till den ursprungligen planerade driftstarten. har genomfört en inventering av tänkbara objekt för tidigareläggning. Av den planeringen framgår att utbyggnad av sjukhemmen i , och kan tidigareläggas så att byggstart kan ske /82. Även byggandet av ett sjukhem i har fått aktualitet. Med hänvisning till de positiva sysselsättningseffekter inte minst med tanke på dess regionala spridning som tidigareläggning av investeringsobjekt medför, föreslås därför att regeringen upptar förhandlingar med om formerna och ersättning för sådan tidigareläggning. För /82 föreslås att 32 milj. kr. reserveras för täckning av kostnader för tidigareläggning av de investeringsprojekt enligt ovan som kan påbörjas under /82. har tidigare sökt statsbidrag för byggande av lokaler för trädgårdsutbildning vid . Denna ansökan har dock avslagits sedan statsbidragsreglerna ändrats. Utbyggnaden är kostnadsberäknad till 17 milj. kr. och ger möjligheter till dels 4-årig trädgårdsutbildning för 22 elever inom yrkessärskolan, dels 60 elever i 2-årig trädgårdslinje inom gymnasieskolan. De föreslagna förhandlingarna mellan regeringen och bör även omfatta den nämnda utbildningen vid . Mot denna bakgrund föreslår vi att begär att regeringen utan dröjsmål inleder överläggningar med företrädare för i syfte att förbereda en tidigareläggning av byggande och drift av sjukvårdsanläggningar av den typ som vi härföreslagit. Som utgångspunkt för överläggningarna bör gälla att statens finansiella engagemang i allt väsentligt bör utformas med utgångspunkt i de riktlinjer som här angivits och som tidigare tillämpats för . Under avsnittet 3.2.1 Särskilda forskningsinsatser har vi närmare utvecklat behovet av basresurser hos befintliga utbildningsenheter för att möjliggöra ökade forskningsinsatser. Vi nämnde i sammanhanget laboratorieresurserna vid högskolan i . Vid högskolan i finns teknisk och naturvetenskaplig utbildning inom ramen för ämneslärarutbildningen samt vissa enstaka kurser och lokala linjer. F.n. tillgodoses högskolans behov av laboratorieresurser i huvudsak genom utnyttjande av gymnasieskolans lokaler och utrustning. För att förstärka högskolans möjligheter att på ett effektivt sätt kunna bedriva den nuvarande och den helt nödvändiga utbyggnaden av högre teknisk utbildning föreslås en utbyggnad av lokaler och utrustning för detta ändamål till en beräknad kostnad av 15 miljoner. Vi anser att, med hänvisning till den svåra sysselsättningssituationen i och nödvändigheten av förbättrade forskningsresurser, en utbyggnad av laboratorieresurserna vid högskolan i bör ingå i diskussionerna om tidigareläggning av investeringar. Nedan presenteras en rad förslag inriktade på att stärka de arbetssökandes förutsättningar att finna och bibehålla ett arbete. De föreslagna åtgärderna är särskilt angelägna i . Vi förutsätter att fortsatta strukturrationaliseringar kommer att slå hårt på många värmländska orter. Att skapa ny sysselsättning tar tid. Det är därför nödvändigt att hitta former som gör det möjligt dels att övergångsvis stödja fortsatt drift i svaga verksamhetsgrenar som ger rådrum, dels att hinna skapa nya arbetstillfällen. Detta ökar behovet av statliga beställningar till länets industrier och anläggningsarbeten i som kan tidigareläggas. Stora insatser behövs för att underlätta för de arbetssökande att finna ett passande arbete. Det innebär bl. a. att företagen anpassar sina krav till de arbetssökandes förutsättningar. Det är också nödvändigt att arbetsförmedlingarna ges tillräckliga ekonomiska och personella resurser. Särskilt viktigt är det nu att befintliga lokaler upprustas och att arbetsförmedlingskontor kan inrättas i länets kommundelscentra. samhet kräver nämligen täta kontakter med den arbetssökande. En väl spridd kontorsorganisation är en förutsättning för detta. För att underlätta för människorna att kunna ta de arbeten som finns krävs tillgång till utbildningsmöjligheter av olika slag. Arbetsmarknadsutbildningen i länet bör därför förstärkas. Därvid bör möjligheterna till en ökad samverkan med den gymnasiala yrkesutbildningen uppmärksammas. Vi vill i detta sammanhang också peka på möjligheterna till samverkan över i . Sådan samverkan planeras av de svenska och norska regionala arbetsmarknadsmyndigheterna, och den bör få nödvändigt centralt stöd. Vi befarar emellertid att det kärva ekonomiska läget och de aviserade neddragningarna av arbetsmarknadsutbildningen tvärtom kommer att leda till minskning av både utbildning och sysselsättning inom utbildningssektorn. 3.4.5 Ökade insatser för arbetshandikappade Särskilt viktiga blir de arbetsmarknadspolitiska insatserna för att lösa de svårplacerades problem i ett län som med hög arbetslöshet och ogynnsam åldersfördelning. Det är därvid synnerligen beklagligt att skyddad verksamhet helt saknas i östra . Det är därför nödvändigt att den regionala arbete får resurser att snabbt bygga ut verksamheten i denna del av länet. Behovet av beredskapsarbeten är fortsatt stort i länet. Den neddragning av verksamheten som sker ökar särskilt ungdomarnas svårigheter. Detta kan inte accepteras. Resurser måste garanteras så att nödvändigta beredskapsarbeten kan utföras. Särskilt vill vi peka på behovet av tidigareläggningar i kommunerna för att tillgodose eftersatta behov som barntillsyn m. m. vill vi understryka det angelägna i att besluten om beredskapsarbeten kommer . Detta underlättar planeringen och därmed möjligheterna att använda medlen effektivt. 3.4.7 Särskilda insatser för ungdom När det gäller insatser för att minska ungdomsarbetslösheten föreslår vi att resurser ställs till förfogande, vilka gör det möjligt att pröva och utveckla de förslag som bl. a. Värmlandsdelegationens ungdomsgrupp presenterat. Vi vill också peka på projektet med utbildning för ungdomar som vill bli egna företagare och projektet för försöksverksamhet med "lägerskola" för ungdomar med sociala handikapp. Vad vi har anfört om behovet av riktlinjer för särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser i bör av ges regeringen till känna. För att näringslivet i länet skall kunna utvecklas krävs tillgång till goda kommunikationer. Vägnätet bör därför förbättras. Bland angelägna projekt som är möjliga att tidigarelägga vill vi nämna förbifarter på samt förbättringar av riksvägarna 61, 62 och 63. För att underlätta de värmländska stålorternas förbindelser med övriga Bergslagen bör vägen Mossfallet-Rämmen snabbt byggas. En förbättring av järnvägarna i länet är också av största värde i arbetet med att stärka det värmländska näringslivet. Särskilt angeläget är att upprustas, att Fryksdalsbanan elektrifieras och förbättras samt att möjligheterna att förstatliga och utnyttja NKIJ-banan utreds. Alla dessa investeringar skulle ge direkta arbetstillfällen. Vi vill i detta sammanhang även återupprepa vårt tidigare ställda krav på en broförbindelse över Liljedalssundet i kommun. Brobygget har bl. a. aktualiserats i en motion med anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten m. m. Vad vi här anfört om särskilda investeringar i väg- och järnvägssystemen i samt om broförbindelsen över Liljedalssundet i kommun bör av ges regeringen till känna. Som ett led i de samordnade utvecklingsansträngningarna måste möjligheterna att på alla nivåer utveckla utbildningsväsendet i länet noga övervägas. bör förstärkas och anpassas till den regionala arbetsmarknadens behov. Det innebär bl. a. att den tekniska och naturvetenskapliga utbildningen bör byggas ut liksom att den samhällsvetenskapliga utbildningen förstärks. Lärarutbildningen är viktig för högskolans utveckling och för möjligheterna att klara länets försörjning med kompetenta lärare.