mot · G50274 · 1981-11-04 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:15 om studie- och yrkesorientering i grundskola och gymnasieskola m. m. Den praktiska arbetslivsorienteringen i Enligt Lgr 80 och proposition 1981/82:15 skall målsättningen för den praktiska arbetslivsorienteringen (prao) bl. a. vara att eleven skall få erfarenheter av arbetslivet på olika områden och att dessa erfarenheter skall tas till vara i all undervisning i skolan. I propositionen heter det bl. a. att det ligger i sakens natur att eleverna under praon på arbetsplatsen bör få varierande arbetsuppgifter av växlande svårighetsgrad som motsvarar deras mognad men endast som ett led i skolans undervisning och under handledning. Det är en mycket ambitiös målsättning, som alla kan acceptera. Tyvärr är den emellertid förknippad med en stor mängd problem av organisatorisk och administrativ art. Dessa förvärras av tidigare beslut om en utvidgning av den praktiska arbetslivsorienteringen från nu ca till i första hand och . har beräknat att behovet av platser för arbetslivskontakter kommer att öka från 210 000 till 340 000 platser under /83, dvs. en ökning , vid en utbyggnad av praon . Vid en utbyggnad blir ökningen 460 000 platser, dvs . Till detta kommer att gymnasieskolans behov av sådana platser också väntas öka. Det kommer naturligtvis att bli svårt att skaffa fram alla dessa prao-platser. Men det kommer framför allt att bli svårt att uppfylla alla de kvalitativa krav på prao-platserna som finns inbyggda i praons övergripande målsättningar (elevernas möjligheter att personligen delta i olika verksamheter på arbetsplatsen, tillgång på handledning och möjligheter till kontakt med arbetstagare och partsföreträdare) - helt enkelt därför att skola och arbetsförmedling tvingas acceptera alla arbetsplatser som över huvud taget står till buds. Dessa problem ägnas en mycket flyktig uppmärksamhet i proposition 1981/82:15. Det är ytterst beklagligt ty om inte dessa problem kan lösas äventyras hela prao-verksamheten. Det är därför nödvändigt att man ser över möjligheterna att ändra på prao-verksamhetens organisation så att målsättningarna kan uppnås. Ett sätt är att man inför ett system med "rullande" prao, dvs. att endast några få elever (i stället för som halva klassen) åt gången går ut på prao. Då kan man utnyttja hela läsåret och ett begränsat antal väl motiverade arbetsplatser. Fördelarna med ett sådan system är många, t. ex. o Prao blir ett naturligt (ej jippobetonat) inslag i undervisningen. o Varje skola kan bygga upp en permanent organisation med relativt få arbetsplatser. Det underlättar skolans kontakter med prao-platserna och prao-handledarnas möjligheter att komma till skolan. 0 Syo-funktionärens arbetsbörda blir jämnare fördelad. Till detta kommer att det blir lättare att skaffa fram erforderligt antal lämpliga prao-platser, åtminstone i de små och medelstora kommunerna. 1 de större (med stor gymnasieskola och ca fem högstadieskolor) kommer ju ändå hela läsåret att behöva utnyttjas. Nackdelen med ett sådant system är att återgången till skolarbete från arbetslivsorientering kan ställa till med problem, i synnerhet för elever med s. k. skolsvårigheter. Det är därför ett oeftergivligt krav att sådana elever får någon form av stöd vid återinträdet i skolan. Vi anser därför att skall få i uppdrag att ta initiativ till försöksverksamhet med s. k. rullande prao. Detta bör ges regeringen till känna. Personlig vägledning och uppföljning Syo för elever med fysiska, psykiska eller sociala handikapp och för invandrarelever 1 detta avsnitt är propositionen minst sagt motsägelsefull. A ena sidan hävdas med eftertryck att en strikt indelning av elever i sådana som har särskilda behov eller svårigheter och sådana som inte har det är olycklig. Å andra sidan menar man i propositionen att det ankommer på de lokala skolstyrelserna "att tillse att syo-insatser speciellt kommer handikappade elever tillgodo". Vi anser det vara självklart att de elever som har särskilda behov och svårigheter också tilldelas särskilda resurser bl. a. inom syo-verksamheten. Till skillnad från propositionsförfattaren anser vi det också vara nödvändigt att detta på ett eller annat sätt markeras vid fördelningen av statens bidrag till denna verksamhet. All tidigare erfarenhet av fri resursanvändning inom visar nämligen med önskvärd tydlighet att just de elever som har behov av specialundervisning får en allt mindre del av förstärkningsresursen. SÖ har gjort undersökningar som visar att specialundervisningen i minskade med mer än 8 0(från /78 till 1978/79. Det betyder en nedgång på , som till absolut största delen föll på högstadiet, där specialundervisningen minskade med . kan man konstatera att antalet s. k. 20-grupper ökar på detta stadium. Det tycks alltså vara så. att det största hindret för en kompensatorisk fördelning av resurserna är en uppfattning ute i kommunerna att en rent matematisk fördelning faktiskt är rättvis. Vi vänder oss med skärpa mot ett sådant synsätt. Vi föreslår därför att statsbidraget för syo-verksamhet får en sådan utformning att elever med särskilda behov och svårigheter, t. ex. elever med fysiska, psykiska eller sociala handikapp och invandrarelever, garanteras särskilda syo-insatser. Syons roll i skolans uppföljningsansvar När det gäller skolans uppföljningsansvar föreslås att statsbidraget till denna viktiga verksamhet läggs in i förstärkningsresurs. Med tanke på den ovan påtalade tendensen till en strikt matematisk fördelning av denna resurs kan man befara att skolor med många elever att följa upp missgynnas. Det kommer att drabba de svaga eleverna. Det blir då också svårare för skolan att aktivt bidra till kampen mot ungdomsarbetslösheten. Det kan vi inte acceptera och föreslår att ett särskilt bidrag utgår för uppföljande syo. En ny tjänstekonstruktion för syo I detta avsnitt av propositionen förs bl. a. ett resonemang om hur en syo-funktionärsutbildningbör se ut. Tyvärr nämns inget om förkunskapskrav på blivande syo-funktionärer. Särskilt viktigt härvidlag är kravet på tidigare yrkeserfarenhet, eftersom detta är av stor betydelse för möjligheterna att nå upp till syons målsättningar. Det är därför nödvändigt att redan nu fastslår att det för tillträde till den nya syo-funktionärsutbildningen krävs en tidigare yrkeserfarenhet av minst samma omfattning som till den nuvarande utbildningen. Vi föreslår att gör ett uttalande av den innebörden. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om försöksverksamhet med s. k. rullande prao, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om syo för elever med fysiska, psykiska eller sociala handikapp samt invandrarelever, 3. att beslutar att ett särskilt statsbidrag skall utgå för uppföljande syo och inte bakas in i förstärkningsresursen, som föreslås i propositionen, 4. att uttalar att det för tillträde till den nya syofunktionärsutbildningen skall krävas en tidigare yrkeserfarenhet av minst samma omfattning som till den nuvarande utbildningen. () () CiOTAB 69798 Slockholm 19X1