mot · G402611 · 1981-01-21 00:00:00 — 1980/81 611-615 1980/81:611 av m. fl. om åtgärder för att främja näringslivet i Problemen för stål-, gruv-, teko- och skogsnäringarna har liksom det allmänna konjunkturläget fått allvarliga följder för sysselsättningen i och då främst i Västerbergslagen. ökade industrisysselsättningen i . beräknas däremot en betydande minskning ha skett av industriarbetstillfällena. Minskningen har i huvudsak skett inom den tunga basindustrin, där vart tredje arbetstillfälle återfinns. I länet har ungefär 7 500 industriarbetstillfällen försvunnit. Minskningen väntas fortsätta, om inte kraftfulla åtgärder vidtas dels för att rädda sysselsättningen i gruvbranschen, dels för att förbättra betingelserna för verkstadsindustrin. Förlusten av arbetstillfällen har varit särskilt hård i de industridominerade kommunerna i länets södra del. Så har exempelvis och förlorat tillsammans närmare 1 200 industriarbetstillfällen . Orsaken är den kraftiga nedgången i järn- och stålindustrin. har tappat 340 industriarbetstillfällen. Tar man i beaktande att haft en negativ sysselsättningsutveckling och att stora industrinedskärningar skett efter redovisningsperioden framstår problemen på arbetsmarknad som mycket allvarliga. Även i har förlusten av industriarbetstillfällen varit markant. Det är särskilt angeläget att speciella åtgärder vidtas för att trygga framtida skinnindustri i . arbetsmarknad står inför ett sammanbrott. försvann av industriarbetstillfällena eller 520 arbetstillfällen. Enligt länsarbetsnämnden är sysselsättningsläget i länet mycket allvarligt. kommer, enligt aktuella prognoser, arbetslösheten att öka dramatiskt. Inte minst arbetsmarknaden för kvinnor kommer att förvärras då expansionen i den offentliga sektorn helt avstannat. Även arbetsmarknadsutsikterna i de traditionellt mansdominerade sysselsättningsgrenarna är mörka. En utjämning av arbetslöshetstalen mellan män och kvinnor förväntas ske. Utjämningen sker inte som önskat är genom tillväxt och expansion utan genom stadigt ökade arbetslöshetstal. Skogsindustrins problem med virkesförsörjningen, planer på snabbare neddragningar inom gruv- och stålsektorer, de fortsatta problemen för tekoindustrin och byggarbetsmarknadens sammanbrott gör den framtida sysselsättningen i mörk. Det måste vara närings- och arbetsmarknadspolitikens främsta mål att skapa arbete åt alla och trygga inkomster för folk likaväl som för landets befolkning i övrigt. Trots att inte är ensamt om de stora arbetsmarknadsproblemen måste stora insatser göras för att skapa ett allsidigt, bärkraftigt och effektivt näringsliv också i vårt län. Den tunga industrin med järnhanteringen och skogsindustrin i centrum måste även vara kärnan i länets näringsliv. Detta är naturligt inte minst på grund av de egna tillgångarna på råvaror och elektrisk energi och den på basindustrier helt uppbyggda och inriktade verkstadsindustrin. För framtiden måste den industriella basen vidgas och förnyas. Mer måste satsas på forskning och teknisk utveckling i länets företag. Ofrånkomliga förändringar måste mötas med insatser för nya verksamheter, som höjer den teknologiska nivån och utnyttjar länets resurser. För att klara dessa målsättningar krävs speciella insatser för att 1. förstärka näringslivets utvecklingsmöjligheter i länet, 2. trygga arbetstillfällen i speciellt utsatta regioner i länet, 3. stödja och utveckla de dominerande industrisektorerna, nämligen gruv-, stål-, skogs- och teko-branscherna. Det är som vi ser det - i den svåra situation som länets näringsliv befinner sig i - naturligt att stora insatser görs för att stimulera de produktiva investeringarna i näringslivet. Detta ter sig än mer angeläget sedan en utredning från visat att, som av landets industrikapital är , av industrikapitalet i är . För att stimulera de produktiva investeringarna i länet bör staten satsa dels på ett utökat aktivt stöd till industrin, dels i övrigt stödja den tekniska utvecklingen och marknadsföringen i företagen. Detta kan ske efter i huvudsak fyra huvudlinjer: o direkta anslag till ökad forskning och teknisk utveckling, o stöd och stimulans till teknisk forskning och utveckling, exempelvis vid högskolan i /, o stöd till regionala investmentbolag som Dala-lnvest. behandlas i särskild motion, o ökat stöd till den regionala utvecklingsfonden. Ett gemensamt drag hos dessa huvudlinjer är att forskningen, den tekniska utvecklingen, marknadsstödet och hjälpen till exempelvis exportsatsningar kan utformas i nära samarbete mellan nuvarande näringsliv, forskare, tekniker och administratörer. Anknytningen till de nuvarande näringsstrukturerna blir naturlig. Det är i detta sammanhang viktigt att understryka behovet av att forskningsmiljöer byggs upp även vid de lokala högskolorna. Högskolefrågor behandlas i särskild motion. Arbetsmarknadsstatistiken visar att ungdomen drabbats hårt av den rådande arbetsmarknadssituationen i . Denna utveckling måste brytas om tillgången på arbetskraft skall kunna tillgodoses . Förutom i allmänt sysselsättningsskapande syfte måste särskilda åtgärder vidtas för att bekämpa den stora ungdomsarbetslösheten. Enligt vår mening måste alla arbetsgivare bidra med att tillhandahålla särskilda praktikarbetsplatser så att ungdomen kan få den arbetslivserfarenhet den så ofta saknar. Gymnasieskolans roll som förberedare för arbetslivet måste ytterligare markeras. I detta sammanhang är det angeläget att understryka vikten av att kommunerna får större möjligheter att styra linjeindelningen vid de yrkesförberedande linjerna i gymnasieskolan. Såsom visats i motionens inledning har och Västerbergslagen drabbats särskilt hårt av rationaliseringar, bristande företagsplanering och nedläggningar inom gruv- och verkstadsnäringarna samt serviceföretag till dessa. Då och är bland de kommuner i landet som tappat flest arbetstillfällen i förhållande till befolkningen måste Västerbergslagen erhålla särskilt lokaliseringsstöd för nyetablering och vidareutveckling av företag. Förslag om ny stödområdesindelning läggs i särskild motion. Det är av stor vikt att speciella åtgärder vidtas för att bekämpa den höga ungdomsarbetslösheten i Västerbergslagen. Det kan här konstateras att ungdomsarbetslösheten i är en av de högsta i landet. Att omstruktureringar i vissa fall måste genomföras inom industrin står helt klart. Dessa omstruktureringar får emellertid inte ske på bekostnad av sysselsättningen inom berörda regioner, såsom skedde i exempelvis Florndal. Eventuella omställningar måste ske med bevarad sysselsättning och under socialt acceptabla former. Järnbruken och gruvorna har stått i centrum för länets näringsliv. Tekniskt avancerade och kvalitativt högtstående produkter har varit deras kännemärke. Bruks- och gruvarbetarna i har en lång yrkestradition och ett gediget kunnande, som måste tillvaratas även i fortsättningen. Den tekniska vidareutvecklingen i Domnarvets måste säkras, bl. a. för att därigenom skapa förutsättningar för en fortsatt tillverkning av kvalitativt högtstående s. k. platta produkter. För att få en naturligare övergång i omstruktureringarna inom är det av stor vikt att bolagets nuvarande strukturplan genomförs enligt tidigare fastlagda beslut. Den omstrukturering och produktuppdelning som sker inom måste göras så att även resurserna vid de mindre handelsstålverken av typen tillvaratas. Också de mindre stålverken måste få stöd till forskning, produktutveckling och marknadsföring. De nyupptäckta sulfidmalmsfyndigheterna i länet aktualiserar behovet av en bättre samordning av malmletning och prospektering. En särskilt motion behandlar detta område. I takt med att fler gruvor öppnas och tillgången på inhemsk sulfidmalm ökar bör det undersökas om inte smältverkskapacitet kan byggas ut i landet, i närheten av de nya fyndigheterna, i stället för att vi exporterar malm för förädling. Kring ny smältverkskapacitet bör också ny vidareförädlingsindustri byggas upp. Den tekniskt avancerade verkstadsindustrin i länet har dokumenterat sig som framgångsrika konstruktörer och leverantörer av nya produktionsanläggningar. är ett sådant företag. De kunskaper som finns i denna industri kan komma att försvinna om upphandlingen av nya anläggningar sker utomlands. Det borde vara naturligt för staten att hos de egna företagen inskärpa vikten av att dessa anläggningar upphandlas inom landet. har länets vattenkraftstillgångar byggts ut med motiveringen att de skulle försörja den energiintensiva stål- och pappersindustrin med elektrisk energi. Åtgärder borde därför vidtas så att dessa tillgångar överförs till samhället i den utsträckning som behövs för detta slags produktion. Specialstålsindustrin, som sysselsätter ett betydande antal personer i , har också strukturella problem. Det finns anledning att vidhålla att dessa problem bör lösas i en samordnad plan under samhällets ledning för att trygga sysselsättningen. Vid förhandlingar om långtgående förändringar av företagsproduktion och sysselsättning har ofta kommuner och löntagare kommit på mellanhand. Detta förhållande är djupt otillfredsställande. Löntagarna och kommunerna måste tillförsäkras ett betydande inflytande över kommande förändringar. har bostadsbyggandet nästan helt stannat av. går ca 800 byggnadsarbetare arbetslösa; det motsvarar av de yrkesaktiva medlemmarna i i länet. påbörjades byggandet av 1 300 bostadslägenheter i länet. Motsvarande siffra var 2 700 lägenheter. Det minskade bostadsbyggandet har fått förödande konsekvenser inte bara för byggnadsarbetarna utan också för byggämnesindustrin och övriga yrkesgrupper engagerade i byggandet. Särskilt allvarligt är läget för de mindre snickerierna i länet. Trähusfabriker och transportnäringen drabbas också. En tredjedel av länets industrisysselsättning återfinns i den starkt hotade träindustrin. visade i sitt slutbetänkande hur en jämn takt kan hållas i det offentliga byggandet. En sådan planering skulle tillsammans med ett högt och jämnt bostadsbyggande kunna skapa trygga arbetstillfällen i byggbranschen. På grund av att den offentliga sektorn expanderat har allvarligare sysselsättningskatastrofer kunnat undvikas i bruksorterna. har den offentliga sektorn ökat och i . Totalt har ökningen varit , vilket motsvarar en ökning om 8 500 personer. Expansionen har fortsatt också och . De senaste årens signaler och åtgärder från regering och riksdagsmajoritet om en kraftig neddragning i den offentliga sektorn har redan fått konsekvenser för arbetsmarknaden i länet. Den stora uppsugning av framför allt nytillträdande på arbetsmarknaden som tidigare skett har stannat av, och stadier av anställningsstopp och naturlig avgång har inträtt. Det förväntas att detta kommer att leda till ökad ungdoms- och kvinnoarbetslöshet främst i de hårt drabbade befolkningstäta industriorterna. Den offentliga sektorn behövs för att tillfredsställa medborgarnas behov av service som sjukvård, undervisning, barn- och åldringsomsorg. Utbyggnaden av den offentliga sektorn måste givetvis styras av behov och skattebetalningsförmåga. Den borgerliga regeringens hårda nedpressning innebär emellertid att de av näringslivets kris redan hårt drabbade regionerna förlorar den ibland enda basen för ökad sysselsättning. För att långsiktigt lösa de arbetsmarknadsproblem som finns, inte bara i utan också i hela landet, krävs en planmässig hushållning av landets resurser samt att samhället och löntagarna får det avgörande inflytandet över kapitalbildningen. Med stöd av ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär att frågan om särskilda åtgärder för näringslivet i upptas till skyndsam prövning i enlighet med de riktlinjer som framförts i motionen. () () BO () () () ()