mot · G4021512 · 1981-01-27 00:00:00 — om intresseorganisationers påverkan på myndigheters beslut rörande enskilda företag De fackliga organisationerna har genom 1970-talets arbetsrättslagstiftning givits ett betydande inflytande över besluten i företagen. härmed har det vuxit fram en svåröverskådlig flora av fall där de fackliga organisationerna dessutom påverkar enskilda företag via myndigheterna. Det gäller i frågor där företag hos myndighet ansöker om tillstånd eller någon form av stöd. Påverkan kan gå till så att central facklig organisation får yttra sig till myndigheten eller att arbetstagarorganisationerna genom att t. ex. sitta med i myndighetens styrelse eller andra organ påverkar myndighetens beslut. Även annan påverkan torde dock finnas. Följande exempel kan lämnas på facklig myndighetspåverkan i frågor där företag hos myndighet ansöker om t. ex. ett tillstånd. Ägarna av ett företag kan ej utse egna styrelserepresentanter som ej är bosatta i utan facklig remiss. 1 detta exempel avseende kommerskollegium saknar remissförfarandet helt stöd i lag. Ej heller föreligger något direkt uttalande i lagförarbetena. Enligt aktiebolagslagen skall styrelseledamot och verkställande direktör i aktiebolag vara svenska medborgare och bosatta i om ej regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer för särskilt fall tillåter annat. Frågor om tillstånd prövas av kommerskollegium. Om mer än en tredjedel av ledamöter i bolagets styrelse är personer som inte är i riket bosatta svenska medborgare prövas dock tillståndsfråga av regeringen. Enligt uppgift från kommerskollegium remitteras normalt dylika ansökningar till de centrala fackliga organisationer vilka är representerade vid företaget. Dessa hör i sin tur resp. lokal organisation. Grunden för detta förfaringssätt är att kommerskollegium härigenom kan få en uppfattning om den tilltänkte ledamotens eller verkställande direktörens förutsättningar - i fråga om språkkunskaper, kännedom om svenska förhållanden m. m. att uppnå goda relationer till de anställda. Den praxis som kollegiet sålunda tillämpar grundar sig på en träffad överenskommelse mellan kollegiet och vissa fackliga organisationer om en försöksverksamhet med ett remissförfarande. RemissförRiksdagen 1980/81. farandet i dessa ärenden diskuterades delvis av utredningen om utländska övertaganden av svenska företag i betänkandet Kontroll av utländsk företagsetablering i m. m. Utredningen föreslog att en ny bestämmelse skulle införas i aktiebolagsförordningen enligt vilken lokal arbetstagarorganisation, som är eller brukar vara bunden av kollektivavtal i förhållande till det aktiebolag ärendet avser, eller dess centrala organisation skall beredas tillfälle att yttra sig i ärendet. Den föreslagna bestämmelsen var enligt utredningen att betrakta som en kodifiering av gällande praxis. 1 utlänningslagen finns bestämmelser om skyldighet för utlänning att ha arbetstillstånd för att ha anställning här i riket. Tillståndsgivande myndighet (främst invandrarverket) skall vid handläggning av frågor om arbetstillstånd som har principiell betydelse eller som i övrigt är av större vikt bereda berörda arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer tillfälle att yttra sig. Företag som vill föra ut valuta skall söka tillstånd hos valutastyrelsen. a. framgått av industripolitiken () har de fackliga organisationerna med hänvisning till industri- och sysselsättningspolitiska skäl sökt hindra att tillstånd givits för utlandsinvestering. Detta har skett dels genom de fackliga representanterna i valutastyrelsen (en representant från TCO och en från LO), dels genom den PM med de lokala fackliga organisationernas syn i frågorna som skall bifogas företagets ansökan om tillstånd. Det har förekommit att företag avstår från att söka tillstånd eftersom de vet att facket motsätter sig en utlandsinvestering. Enligt lagen om tillstånd vid överlåtelse av fartyg får svenskt registreringspliktigt skepp eller andel däri inte överlåtas utan tillstånd av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, om skeppet genom överlåtelsen upphör att vara svenskt. I lagen stadgas vidare att man vid prövning av fråga om tillstånd till överlåtelse särskilt skall beakta hur denna påverkar effektivitet och sysselsättning inom sjöfartsnäringen och de ombordanställdas förhållanden. Tillstånd skall ej lämnas, om det strider mot väsentligt allmänt intresse att skeppet upphör att vara svenskt. 1 den i anslutning till lagen utfärdade förordningen bemyndigas kommerskollegium att i samråd med pröva tillståndsfrågor enligt lagen. I andra paragrafen heter det vidare: Bedömes ärende ha större principiell betydelse eller allmän räckvidd bör kommerskollegium höra och med eget yttrande underställa ärendet regeringens prövning. Underställning bör också ske om de ombordsanställdas organisationer har motsatt sig att tillstånd meddelas. Med stöd av detta stadgande remitterar kommerskollegium ansökningarna till de ombordanställdas organisationer. 1 datalagen ges bestämmelser om inrättande och förande av per 1980/81: 1512 Tillståndsgivande myndighet är datainspektionen. I 3 § stadgas att datainspektionen skall meddela dylikt tillstånd om det saknas anledning anta att otillbörligt intrång i registrerads personliga integritet skall uppkomma. Enligt andra stycket av samma paragraf skall vid bedömandet av om otillbörligt intrång kan uppkomma särskilt beaktas arten och mängden av de personuppgifter som skall ingå i registret, hur och från vem uppgifterna skall inhämtas samt den inställning till registret som föreligger eller kan antas föreligga lios dem som kan komma att registreras. Med stöd av denna bestämmelse remitterar datainspektionen i en del fall ansökningar om tillstånd till berörda arbetstagarorganisationer. Framför allt sker detta om registret avses innehålla uppgifter utöver vad som vanligen förekommer i dylika register eller om det i övrigt kan bedömas som känsligt. Den fackliga organisationen kan också ges tillfälle att påverka beslutsprocessen genom att yttrande inges redan i samband med ansökan. Som exempel på en bestämmelse av denna typ kan nämnas stadgandet om avsättning till särskild investeringsfond, enligt vilket ansökan om ianspråktagande av dylika medel skall åtföljas av yttrande från arbetstagarsidans ledamöter i det sökande företagets företagsnämnd. Det skall slutligen nämnas att de fackliga organisationerna framför allt inom områden som regionalpolitiskt stöd och arbetsmarknadsutbildning i företag har tillagts särskilda insyns- och kontrollfunktioner. För en närmare redogörelse härför hänvisas till arbetsmarknadsutskottets yttrande 1980/81: 1 y över motioner om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. De demokratiska instansernas suveränitet måste värnas och där så behövs stärkas. Från denna utgångspunkt är det viktigt att uppmärksamma korporativistiska tendenser i vårt samhälle. Mot bakgrund av de exempel som redovisats ovan finns det anledning att nu göra en samlad översyn av i vilken utsträckning olika intresseorganisationer påverkar myndighetsbeslut rörande enskilda företag. En sådan översyn bör innehålla en utvärdering av den nämnda påverkans praktiska effekter och principiella innebörd. I samband härmed kan noteras att förfaranden av ovan exemplifierat slag stundom enligt uppgift utnyttjas för andra ändamål än dem som remissförfarandet eller motsvarande egentligen åsyftar. 1980/81: 1512 Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen begär en översyn av i vilken utsträckning olika intresseorganisationer påverkar myndighetsbeslut rörande enskilda företag.