ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021592 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81: 1592 om utvecklingen i de centralamerikanska staterna Det är viktigt att vi från svensk sida följer utvecklingen i de centralamerikanska staterna och gör vad vi kan för att förhindra ett nytt . I lyckades sandinisterna störta diktatorn och lägger nu grunden till en demokratisk stat. Men i och är förhållandena oroliga. Skulle USA-trupper intervenera skulle vi kunna få ett nytt i . I råder fullt inbördeskrig. Gerillan och den demokratiska oppositionen kämpar mot diktaturregimen. Fattiga lantarbetare bär upp revolutionen. De är dåligt utbildade, har dåligt med vapen men de är beredda att offra sina liv för frihet och självständighet. Byarna bombas av regeringens bombplan, soldaterna snabbutbildas och skickas ut i byarna på jakt efter människor, vapen och propagandamaterial. De bränner ner hus och matförråd. Tiotusentals människor är flyktingar. Ständiga razzior och kontroller är på gång. Fackliga ledare mördas. Polisen är ökänd. Lejda mördare agerar. Liksom Somoza i understöddes av , understöds regimen i av . Utan den hjälpen skulle inbördeskriget säkert få ett snabbare slut. Det förefaller nu som om nye president avser att öka stödet till och även öka CIA-verksamheten i . Här måste och hela den internationella opinionen med skärpa fördöma engagemang i och att USA-vapen mejar ner civilbefolkningen ute i byarna. måste också framhålla sitt stöd för det salvadoranska folkets kamp för frihet och demokrati och bistå med ekonomiskt stöd till flyktingarna. bör också i internationella fora varna för en intervention i , som skulle kunna skapa en totalkonfrontation och ett nytt . Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär snabba åtgärder i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · G4021594 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att befria en etiopisk kyrkoledare De kristna i den lutherska synoden i har mist sin ledare. sitter han fängslad, och det är ovisst om han är i livet. Man vet att hans hustru blivit torterad men att hon ännu lever. Namnet Gudina Tomsa är vida känt i kristenheten. Hans tro, hans kristna verksamhet, hans personliga egenskaper har betytt mycket, och hans fängslande innebär hinder för den lutherska kyrkans arbete. Fruktan för hans öde verkar dels förlamande, dels mycket smärtsamt i den etiopiska kristenheten. Gudina Tomsa är ledare i en kyrka som vuxit fram som en frukt av svensk mission. Den synod han tillhör är grundad av människor som mött det evangeliska budskapet genom de insatser från svensk sida som begynte . Mellan Mekane Jesus-kyrkan i och svensk kristenhet finns starka band. Därför finns en förväntan i att skall göra någonting för att rädda och befria Gudina Tomsa, om han ännu är i livet. I riksdag har frågan om svensk åtgärd till hans förmån debatterats, varvid regeringen meddelat sin avsikt att agera. Någon uppgift om regeringens handlande och dess resultat föreligger dock inte. Den kommunistiska regimen i Etiopien-stödd av utländska diktaturstater - har visat mycket brutalitet mot oliktänkande, inte minst de kristna. torde denna regim, efter mer än ett sekels insats från svensk sida för det etiopiska folkets välfärd, ännu vara känslig för svenska opinionsyttringar, inte minst från riksdag och regering. Ett klart krav från om frigivning av Gudina Tomsa skulle kunna leda till resultat. 1* 1980/81. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär snara åtgärder i syfte att befria den etiopiska kyrkoledaren . () PER ()
mot · G4021596 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om en lösning av Cypernproblemet blev en självständig republik 1960. På grund av sitt strategiska läge hade ön länge varit en lekboll i stormaktsspelet. Det förblev den också sedan den hade förvandlats från brittisk kronkoloni till självständig republik. Staten fick ingen lycklig start. 1950-talets konflikter med kolonialmakten hade svårt skadat grannsämjan mellan de två största befolkningsgrupperna, det grekiska flertalet och den turkiska minoriteten. Spänningen exploderade i övergrepp och terrordåd. Till följd av detta har hållit en internationell fredsstyrka på ön. minskade dock motsättningarna. Det gamla grekiska kravet på énosis - anslutning till - försvagades. Det turkiska motkravet på taksim - delning av ön mellan och - förlorade i motsvarande grad sin aktualitet. Med den politiska och ekonomiska utvecklingen i de två moderländerna för ögonen började allt fler cyprioter, oavsett språkgrupp, att identifiera sig just som cyprioter: stolta över sin blomstrande republik, beredda att försöka överbrygga sina - förvisso icke ringa - kvarstående motsättningar. Så kom den ödesdigra . I ett sista desperat försök att hävda sin makt utlöste den grekiska militärjuntan ett uppror på . svarade med att invadera och ockupera norra delen av ön. En stor del av befolkningen blev flyktingar. Militärdiktaturen i föll på sitt eget grepp. I har regeringar av skiftande karaktär avlöst varandra. Men är ännu efter katastrofen delat, sargat, utlämnat åt politiska avgöranden bortom befolkningens kontroll. Ingen talar längre om en förening med något moderland. Den förening det nu gäller är återföreningen av själva . Både greker och turkar har fått lida svårt - ehuru med tiden på skilda sätt av den nuvarande situationen. Kontakter har åter tagits mellan grupper inom befolkningen i medvetande om att de har gemensamma intressen som i det långa loppet måste väga tyngre än oförsonlighetens retorik. Det råder inget tvivel om att vägen till återförening kan bli lång och svår. Men den är nödvändig för folk; och den är en angelägenhet av vikt för var och en som anser att även en liten, hårt prövad nation har rätt till frihet och demokrati. Cypernfrågan är på dagordningen för FN:s generalför Men trots fördömanden av den främmande invasionen är fortfarande en delad ö. Befolkningen på södra delen av ön kan ej besöka norra delen av ön och vice versa. Uppgifter om ett stort antal personer som försvann under kriget saknas. Mycket av den tragedi som kriget skapade finns kvar. är en liten, svag nation, som har utsatts för övergrepp av större och starkare makt. FN har ett ansvar att verka för att den orätt som drabbat rättas till. ligger i en orolig del av . En fredlig lösning och fredliga förhållanden på är också av vikt för situationen i området. Omvänt förhållande kan ytterligare medverka till spänning i . Med hänvisning till det anförda föreslår vi att beslutar begära att regeringen i FN och andra internationella fora kraftfullt verkar för en lösning av Cypernproblemet. () ()
mot · G4021600 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om ändring av beredskapskungörelsen Bland de genomgående principer som kännetecknar det svenska totalförsvaret märks följande: o det finns ingen automatisk koppling mellan vissa beredskapsåtgärder på den civila sidan och vissa andra sådana åtgärder på den militära sidan, även om av praktiska skäl vissa åtgärder brukar följas åt, o myndigheterna bibehåller under det s. k. skymningsläget, innan krig eller krigsfara råder, fredstidens organisation och föreskrifter oförändrade så långt detta är möjligt, o skillnaden mellan organisation, ansvar och bestämmelser i fred och under krigsförhållanden skall vara så liten som möjligt, o myndigheterna strävar därför efter att under en skärpning av läget inte vidta mer genomgripande beredskapsåtgärder än vad som behövs för att de skall kunna bemästra situationen. I enlighet härmed söker man till omfattning, tid och giltighetsområde anpassa myndighetsåtgärderna efter det aktuella behovet, o beredskapsåtgärderna blir härigenom selektiva och beredskapen flexibel. Av det sagda följer att man, då förberedelsetid ges, söker komma ifrån användningen av de tämligen onyanserade samlingsbegrepp som under benämningen beredskapsgrad III, II och I anvisas i kungörelsen 1960:515 om vad som skall iakttas vid beredskapstillstånd m. m. (beredskapskungörelsen). Dessa begrepp får numera anses huvudsakligen ha sitt värde i lägen då regeringen av tidsnöd inte hinner figursy en samling författningar eller delar av författningar som mer noggrant anpassats till situationen. Lagen 1960:513 om beredskapstillstånd bemyndigar regeringen att förordna om beredskapstillstånd om riket befinner sig i krigsfara. Genom förordnandet utlöses en mängd beredskapsåtgärder hos myndigheterna. Dessa beskrivs närmare i beredskapskungörelsen. I vad gäller försvarsmakten bemyndigas i 3 § regeringen att bestämma i vilken omfattning och på vad sätt krigsorganisationen skall intas. Några bestämda steg eller grader för en upptrappning av beredskapen anges sålunda inte, utan regeringen anpassar åtgärderna efter läget. För de civila myndigheterna anger beredskapskungörelsen däremot att, när beredskapstillstånd inträder, någondera av tre formellt beskrivna beredskapsgrader skall intas. Denna beredskap skall enligt kungörelsen intas inom hela riket. Såvitt vi förstår måste den senare föreskriften i vissa fall, exempelvis då landet utsätts för ett angreppshot riktat mot en avgränsad del av gränsen, leda till onödiga och ekonomiskt betungande beredskapsåtgärder i de delar av landet som inte berörs av hotet. För att - närmast då det gäller sjukvården - inte ansvariga myndigheter i de delar av landet som inte berörs av krigsfaran skall behöva belastas i onödan föreslår vi att i första hand 5 § första stycket beredskapskungörelsen ändras i enlighet med följande: 5 § Inom det allmänt civila medicinalväsendet skall, när beredskapstillstånd inträder, lägsta sjuk vårdsberedskap (beredskapsgrad III) intagas i den omfattning och på det sätt, som regeringen bestämmer. Med anledning av vad som anförts hemställs att i skrivelse till regeringen begär en utredning om ändring av beredskapskungörelsen. () ()
mot · G4021601 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om den svenska säkerhetspolitiken säkerhetspolitik syftar till att bevara landets frihet och oberoende. Säkerhetspolitiken formas genom ett samspel mellan utrikespolitik, biståndspolitik, försvarspolitik, handelspolitik och nedrustningsinsatser i internationella fora. Säkerhetspolitiken kommer till uttryck bl. a. i den alliansfria politik som vårt land för och för vilken det finns ett starkt folkligt stöd. Den konsekventa alliansfria politik som för i fredstid, syftande till neutralitet i krig, ger oss möjlighet att uppnå två mål av central betydelse. Vi kan stå utanför stormaktskonflikter i vår närhet. Vi har också speciella förutsättningar - och ansvar - att bidra till internationell avspänning. Den svenska säkerhetspolitiken måste hävdas med skärpa och fasthet så att dess mål aldrig kan ifrågasättas. hållning spelar en särskilt viktig roll för att vidmakthålla stabiliteten i det nordiska området. Väsentliga försvagningar av vårt försvar skulle kunna rubba den säkerhetspolitiska balansen i . I budgetpropositionens bilaga 7, försvarsdepartementet, anförs under rubriken att mot bakgrund av den oroväckande ökningen av spänningen i världen måste med fasthet uppfylla våra säkerhetspolitiska förpliktelser i . Denna formulering förekom också i föregående års budgetproposition. Ordet förpliktelser i folkrättsliga och säkerhetspolitiska sammanhang tolkas så att en part skriftligen eller muntligen gentemot någon annan part åtagit sig att vidta den ena eller andra åtgärden i en viss given situation. Den formulering som finns i budgetpropositionen skulle kunna ge omvärlden det intrycket att skulle ha någon säkerhetspolitisk bindande muntlig eller skriftlig överenskommelse med en eller flera utomstående parter i vilken vi skulle åta oss att vidta den ena eller andra åtgärden om den utrikespolitiska situationen undergår förändringar i en eller annan riktning. En sådan tolkning av ovan citerade formulering skulle vara ett väsentligt avsteg från det säkerhetspolitiska synsätt på vilket vår neutralitetspolitik vilar och har självklart inte avsetts av regeringen. Frånvaron av utrikespolitiska och militära bindningar har varit ett av flera instrument vid utformningen av en trovärdig svensk neutralitetspolitik. Bland övriga instrument kan nämnas vår strävan att bibehålla ett starkt militärt försvar, att säkerställa inhemsk produktion av livsmedel m. m., att aktivt bidra till arbetet för utjämning och fred på det internationella planet osv. Denna konsekventa politik, som vårt land hävdat , har mötts med respekt och tilltro av vår omvärld. Den har som tidigare framhållits givit oss möjligheter att lämna aktiva bidrag till freds- och utvecklingsarbetet på internationellt plan. Den har också visat sig hållbar i tider när den internationella miljön undergått stora och snabba förändringar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande grunderna för och utformningen av säkerhetspolitik. () ()
mot · G4021602 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om förbättrad ordning vid värnpliktigas hemresor Det betraktas numera som självklart att värnpliktiga har rätt att tillbringa ledig tid i hemmet. Antalet värnpliktiga som bor hemma ökar. Många har emellertid inte sitt hem på den ort där de fullgör sin värnpliktstjänstgöring, men de har rätt att fara hem under de då tjänstgöring icke pågår. Den värnpliktige betalar endast . för sådan resa, och förmånen utnyttjas genomgående i hög grad. De värnpliktigas hemresor medför en hård belastning på såväl SJ som flyget, särskilt under fredagseftermiddagarna. Belastningen på de allmänna trafikmedlen är emellertid inte endast kvantitativ. Alkoholförtäring innan eller i samband med resor har visat sig vara vanlig, och ordningen på tåg och flyg är i många fall mycket dålig. Förstöring av material, högljudd samvaro och allmänt otrevligt uppförande utgör ofta en hård belastning för övriga passagerare. Olika åtgärder har satts in för att försöka förbättra förhållandena. Så har militärpolis ibland tjänstgjort på t. ex. Gotlandsfärjan, men också dess uppgifter försvåras av att de värnpliktiga icke är i tjänst under resa till eller från förbandet. är en mycket låg summa, och för detta pris äger de värnpliktiga rätt att resa vart som helst i landet. Överväganden som gjorts huruvida den starkt subventionerade kostnaden endast skulle berättiga till resa till hemorten har klargjort att en sådan inskränkning administrativt skulle vara orimligt betungande. Det borde dock vara angeläget att andra vägar prövades för att förbättra ordningen vid de värnpliktigas resor. Bärandet av uniform ålägger den värnpliktige självklara restriktioner i vad gäller sättet att uppföra sig. Mot bakgrund av den stora favör som ligger i rätten att för en r.nga kostnad resa vart som helst i landet borde denna rättighet förenas med skyldighet att bära uniform vid sådan subventionerad resa. För samtliga passagerare skulle resmiljön förbättras, och förstörelse och vandalisering av materiel skulle förhindras. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att försöksverksamhet påbörjas med krav på att de värnpliktiga vid utnyttjande av 10 kronorsresa skall bära uniform. () ()
mot · G4021604 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om en ny militärrestaurang vid P 10 i I proposition 1980/81:100, bilaga 7, s. 79, anmäls behovet av en ny militärrestaurang vid P 10 i . Behovet har tidigare anmälts i proposition 1979/80:100, bilaga 7, s. 110. Utan motivering meddelar försvarsministern att han inte räknar med att det behövs några medel för /82 för nybyggnad av militärrestaurang vid P 10 i . Enligt uppgift har den långa och kostsamma projekteringen av ny militärrestaurang nu kommit så långt att byggstart är möjlig under /82. Ny militärrestaurang vid P 10 har varit på tal , och med tanke på den nuvarande militärrestaurangens ålder och mycket slitna lokaler och med hänsyn till både de värnpliktiga och den personal som där arbetar och intar sina måltider är ytterligare uppskov inte acceptabelt. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggstart för ny militärrestaurang vid P 10 i , 2. att beslutar att medel härför omdisponeras ur anslaget Arméförband: Anskaffning av anläggningar. () () () () () () ()
mot · G4021605 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om det ekonomiska försvaret kommunisterna anser att frågorna kring Det sårbara samhället och våra möjligheter till försörjning under kris eller krig måste lyftas fram. Vi anser att det militära försvaret får en oproportionerligt stor andel av försvarsanslagen, eftersom både civilförsvar och ekonomiskt försvar av god kvalitet är en förutsättning för att över huvud använda ett militärt försvar framgångsrikt. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) har också genom sina perspektivstudier med all tydlighet visat detta. kommunisterna kommer års försvarsbeslut att mycket kraftigt driva frågorna kring Det sårbara samhället. Vi kommer att anknyta försörjningsberedskapen till arbetsmarknadspolitik och regionalpolitik, eftersom det finns ett intimt samband mellan hur mycket som kan produceras av en viss vara och hur mycket som behöver läggas i lager - beredskapslagras. När regeringens sparplan presenterades , framkom det att man tänkte sig en nedskärning av investeringsmedlen för ÖEF med ca 62 milj. kr. Vpk motsatte sig detta, eftersom vi anser att ÖEF redan nu är missgynnat i förhållande till sina uppgifter. I budgetpropositionen förs ett mycket långt resonemang kring tekopolitiken med en genomgång av de olika stödformer som skall utgöra en garanti för att den beslutade produktionsvolymen upprätthålls. ÖEF pekar i sin anslagsframställning på att det är mycket svårt att ta upp nedlagd produktion och pekar på att man för /82 hade behövt 200-250 milj. kr. för att upprätthålla nuvarande målsättning inom tekoområdet. Detta skall då jämföras med att man av handelsministern föreslås få 120 milj. kr. utöver de 42 miljoner som är bundna genom tidigare åtagande. Dessa 120 milj. kr. skall då klara investeringarna för hela det ekonomiska försvaret. Till detta kommer 18 miljoner som föreslås för programmet beklädnad. Mot bakgrund av det ekonomiska försvarets betydelse vidhåller vi vårt ställningstagande och yrkar på en anslagsökning med 44 milj. kr. till ÖEF för investeringar. Beträffande tekopolitiken i övrigt hänvisar vi till vår motion till innevarande Om riktlinjer för en ny tekopolitik. Med hänvisning till vad som anförts i motionen föreslås att med ändring i proposition 1980/81:100, bilaga 14, . Beredskapslagring och industriella åtgärder, anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) HANS (vpk) (vpk)
mot · G4021607 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om föräldrapenning för tillfällig vård av barn Målet att skapa en god uppväxtmiljö för barnen hänger nära samman med våra möjligheter att utforma ett barnvänligt samhälle. Det barnvänliga samhället skapas av de vuxna. Vi måste alla i våra olika roller medverka till en vänligare attityd gentemot barnen. Därför fordras ökade möjligheter för föräldrarna att vara tillsammans med sina barn och ökade kunskaper om barns behov och villkor. Det ligger ett stort värde i att föräldrar får vara hemma och ta hand om sjukt barn. 60 dagars ledighet per barn och år beviljas dock utan hänsyn till om barnet har detta behov. Vår uppfattning är att föräldrapenning för tillfällig vård av barn skall inriktas på att stödja de föräldrar som har behov av att stanna hemma från förvärvsarbete för att vårda sjukt barn. Detta gäller framför allt familjer med långvarigt och ofta sjuka barn och familjer med handikappade barn. Ledighet för vård av sjukt barn skall medges i särskilda fall efter medicinsk bedömning. För att särskilda skäl skall anses föreligga skall barnets sjukdom vara så allvarlig att den beräknas pågå eller alternativt att barnet har ofta återkommande kortvariga sjukdomsperioder. För samtliga sjukdomar skall krävas att behov föreligger för en förälder att avstå från förvärvsarbete. Även andra sociala omständigheter kan stärka vårdbehovet, t. ex. för ensamstående förälder eller för familjer med övergående sociala svårigheter i samband med barns sjukdom. Den 60-dagarsregel som infördes fr. o. m. har enligt uppgift inneburit en oroande belastning på landets försäkringskassor. Svårigheter synes också föreligga att tolka de bestämmelser som gäller. Därför finns det enligt vår mening anledning att göra en utvärdering av det nuvarande systemet. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om en utvärdering av föräldrapenning för tillfällig vård av barn.
mot · G4021608 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om ersättningen för sjukresor Enligt beslut har karensbeloppet vid sjukresor höjts fr. o. m. från . I all synnerhet på landsbygden är avstånden till närmaste läkare stora. Det finns många sjuka personer, som är beroende av att komma till läkare kanske upp till - kanske mer - vilket gör att kostnaderna för resa i samband med läkarbesök blir ekonomiskt betungande. För att nedbringa dessa kostnader för färd till och från läkare bör regeringen överväga möjligheterna att låta högkostnadsskyddet för läkemedel och sjukvård även omfatta sjukresor. Därigenom kan denna viktiga reform bli ett än mer heltäckande stöd för de personer som ofta är sjuka. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande ett högkostnadsskydd vid sjukresor.
mot · G4021609 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1609 av om föräldraförsäkringens regler rörande deltidsanställning Om en av föräldrarna måste stanna hemma från arbetet för att ta hand om ett sjukt barn kan föräldrapenning utgå. För deltidsanställd utgår inte ersättning för dag som inte skulle ha varit arbetsdag. För dag som skulle ha varit arbetsdag utgår ersättning med belopp motsvarande den genomsnittliga dagliga inkomsten . Bestämmelserna kan i vissa fall ge säregna effekter. Här en beskrivning av två jämförbara fall: A och B arbetar båda . A arbetar heltid och är ledig . Båda är föräldrar till barn . Förutsättningen är vidare att ersättningen är . Om A och B är hemma och vårdar sjukt barn från A . medan B får . - en skillnad på . Blir A själv sjuk däremot utbetalas . oavsett om det varit en arbetsdag eller inte. Tilläggas kan att A arbetar på detta sätt då det är lämpligast för företaget och för produktionen. Det relaterade exemplet ger vid handen att nuvarande bestämmelser kan ge ojämna effekter. Därför bör föräldraförsäkringens regler vid frånvaro från arbetet vid barns sjukdom ses över vad gäller de deltidsarbetande. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag beträffande deltidsanställdas förmåner enligt föräldraförsäkringen.