mot · G50238 · 1981-10-26 00:00:00 — med anledning av proposition 1981/82:14 om förändringar av gymnasieskolans utformning ni. Det främsta syftet med propositionen måste vara att finna vägar att förverkliga den gällande läroplanens mål - inte att förändra dem. Det ankommer i stället på gymnasieutredningen att föreslå förändringar. Enligt uttalanden av en enig ämnesexpertis är det inte möjligt att förverkliga läroplanens mål för ämnet historia under de totalt som propositionen föreslår för E- och T-linjerna samt för de elever på N-linjen som väljer s. k. variantämne eller NT-kurs. Därtill kommer att det är mycket osäkert om man under de båda närmaste åren över huvud uppnår några besparingar vad gäller den stora kategori lärare som undervisar i historia i kombination med ett eller flera av ämnena samhällskunskap, svenska och moderna språk. Resultatet av den föreslagna omläggningen kan alltså bli att förutsättningarna försvinner att ge viktiga grupper i gymnasieskolan en historieundervisning som svarar mot läroplanens intentioner - och detta utan att de avsedda rationaliseringsvinsterna uppnås. På kort sikt beror osäkerheten beträffande besparingseffekten på att de föreslagna timplaneförändringarna medför ett veritabelt ras i tjänsteunderlaget läsåren 1982/83 och 1983/84-utan att den "friställda lärarresursen kan tas i anspråk i andra ämnen som vederbörande är utbildade för. Därefter sker en viss stabilisering. Som exempel på företeelsens storlek kan nämnas att underskottet av historietimmar bara inom kan beräknas uppgå till 1982/83 och 1983/84. Den åsyftade besparingen under dessa år kommer att till väsentlig del ätas upp av kostnader för uppsägningslön. Detta temporära ras i tjänsteunderlaget kan undvikas om behovet av lärartimmar - som - fördelas jämnare på de olika årskurserna. En positiv pedagogisk effekt av ett sådant arrangemang vore att historieämnet även skulle ge ett värdefullt kronologiskt stöd åt angränsande ämnen: svenska, samhällskunskap, de estetiska och naturvetenskapliga ämnena (idéhistoria). Den tillämpade SSGplanen - som riktat uppmärksamheten på i sammanhanget - motsvarar de angivna kraven. Också på erbjuder en så utformad plan en bättre lösning än propositionen på problemet att åstadkomma besparingar utan att omöjliggöra en meningsfull historieundervisning. Den skapar möjlighet att låta alla berörda elever, oberoende av linje, samläsa historia i årskurserna 1 och 2. Till skillnad från propositionen blir alltså samläsningsmöjligheterna maximala i dessa båda årskurser. De överskjutande i årskurs 3 på HS-linjerna kan med fördel användas för sådana tematiska fördjupningsstudier som kursplanen rekommenderar. Samläsningsmöjligheterna blir i denna årskurs desamma som enligt regeringsförslaget. SSG-planen innebär en viss tidigareläggning av historiestudiet. Detta låter sig dock infoga i det lagda förslaget utan större rubbningar i övrigt. Ett exempel på hur det kan ske ges i Bilaga 1. Där föreslagna förskjutningar försvårar inte - utan tvärtom underlättar - strävan att möjliggöra samläsning mellan olika linjer. Som extra fördel framstår att både filosofi och psykologi även fortsättningsvis kan studeras i N-linjens normalkurs. Antalet "lärarlösa lektioner kan lämpligen maximeras i årskurs 1, 3,5 i årskurs 2 och 4,5 i årskurs 3. Sammanfattningsvis kan sägas att propositionen gör det omöjligt att på E(N)T-linjerna nå det uppställda målet för historieundervisningen utan att därför garantera nämnvärda besparingseffekter, särskilt inte /83 och 1983/84. Med de i Bilaga 1 föreslagna förändringarna av propositionens timplaneförslag blir det däremot möjligt att nå målet på alla berörda linjer, dels att erbjuda mera avancerade samläsningsmöjligheter i historieundervisningen i årskurserna 1 och 2 och att under läsåren 1982/83 och 1983/84 utnyttja de befintliga lärarresurserna på ett effektivare sätt. Med hänvisning till vad som ovan anförs hemställs att beslutar anhålla att regeringen utreder förutsättningarna för ett införande av SSG-gymnasiets timplan och organisation för ämnet historia. () () 1981/82:38. Följande förändringar föreslås av propositionens timplaneförslag (s. 62): 0,5 TTF 3,0 historia 0,5 konst- och musikhistoria 2.0 filosofi/psykologi 1.0 fysik 0,5 TTF 0,5 TTF 0.5 TTF 0,5 gymnastik 3,0 historia 0.5 TTF 0,5 TTF 0,5 TTF 0,5 gymnastik Alla läser gemensam kurs i historia i åk l(2vtr) och åk 2(3vtr). På HS används återstående 5 vtr i åk 3 för tematiska fördjupningsstudier. På E-linjen behålls rättskunskap i åk 3 (där den fungerat bra) i stället för att flyttas till åk 2. Ökningen på HS i åk 2 med 0.5 vtr konst- och musikhistoria förorsakar inga samläsningsproblem: eventuellt storklass (konstfilm. På N flyttas biologi (2 vtr) och fysik (1 vtr) från åk 2 till åk 3. Samma sak föreslås för T, vilket ger goda samläsningsmöjligheter. På Nnormal bereds plats för både filosofi och psykologi med 2 vtr i vardera. Gymnastik får 2.0 i stället för 2.5 vtr i åk 2. På ET får ämnet samma totala timtal som . TTF berövas 1.5 vtr på E(N)T och 0.5 på Nnormal. Ingen ändring för HS.