mot · G4022021 · 1981-03-18 00:00:00 — Detta är dock ett slag i luften. Att en sådan statlig detaljplanering är olämplig torde nämligen så gott som alla vara överens om. Denna planering måste ske ute i företagen i samverkan med de anställda. Det är där den helt överlägsna kunskapen finns om marknadsutveckling, konkurrensförhållanden, produktionsteknik etc. Genom denna argumentation anser man sig uppenbarligen ha friskrivit sig från det industri- och sysselsättningspolitiska ansvar som åvilar statsmakterna. Det hade varit lämpligare att man i stället ägnat sin kraft åt en seriös behandling av hur skogsindustrins framtid skall formas. Från socialdemokratisk sida har vi gång på gång krävt att regeringen skall ta initiativ till en samordnad planering inom skogsindustrin. Motsvarande krav har framförts från de fackliga organisationerna. Våra krav har regelbundet avvisats av regeringen och den borgerliga riksdagsmajoriteten. Härigenom har man tagit avstånd från möjligheterna att få den nödvändiga övergripande planeringen av sysselsättningsutvecklingen och virkesförsörjningen. Att avvisa behovet av en sådan ramplanering är att förneka det mycket starka beroende som råder mellan de enskilda företagen och produktionsenheterna i hela verksamhetskedjan från råvaruförsörjningen till den internationella marknadsföringen. Det innebär en fortsatt okontrollerad utveckling i en bransch som är av avgörande betydelse för möjligheterna att nå balans i vår utrikeshandel. Det betyder också att man nonchalerar de anställdas berättigade krav på trygghet i sysselsättningen och kommunernas och de regionala myndigheternas behov av tidig information om kommande förändringar. Detta vittnar inte om någon högre grad av ansvarskännande. bör begära att regeringen tar initiativ till en ramplanering för svensk skogsindustri i enlighet med vad vi redovisat ovan. Planeringsarbetet skall självfallet göras tillsammans med företagen och de anställdas organisationer. Det utvecklingsprogram som detta arbete resulterar i bör redovisas för . En första sådan redovisning bör kunna göras redan under innevarande år. Det program som kan föreläggas torde inte kunna bli heltäckande. En första redovisning bör därför kunna begränsas till hur det långsiktiga planeringsarbetet skall organiseras och genomföras samt hur den planerade utvecklingen skall initieras och styras. Bland de frågor som därvid bör beaktas kan nämnas behovet av ett system för fortlöpande information rörande bl. a. marknadsutvecklingen, planerade strukturförändringar, lönsamhet och kapitalbehov samt råvaruförsörjningen. Det är vidare nödvändigt att statsmakternas roll i branschutvecklingen preciseras i vad avser såväl planeringsarbetet som genomförandefasen. Vi vill i det här sammanhanget särskilt framhålla att regeringen inte kan fortsätta att hänvisa till den verksamhet som sker i skogsbranschrådet. Inte minst de fackliga organisationerna har påtalat att branschrådet har förlorat den funktion som det avsågs ha. nämligen att vara ett organ för seriösa diskussioner om utformningen av politiken för skogsnäringen. Anledningen härtill är regeringens ovilja till sådana överläggningar. har betydande belopp satsats i svensk skogsindustri från samhällets sida. Genomgående har det rört sig om insatser för att rädda företag i akuta kriser. Från socialdemokratisk sida är vi inte motståndare till att sådana räddningsaktioner sker på sunda ekonomiska villkor. Men vi är mycket kritiska mot det sätt på vilket dessa frågor skötts av de borgerliga regeringarna. Vi har i tidigare motioner redovisat denna kritik som avser bl. a. bristen på planering och villkoren för det statliga engagemanget. Även kommer det att krävas finansiella insatser från samhällets sida för att trygga en positiv utveckling inom skogsindustrin. Dessa insatser måste emellertid ingå som en del i en planerad branschutveckling. Detta betyder bl. a. att samhällsengagemanget inte som skall koncentreras till de mindre livskraftiga, redan krisdrabbade företagen och enheterna. Det är för den långsiktiga utvecklingen minst lika viktigt att samhället aktivt engagerar sig i framtidsinriktade och expansiva delar av branschen. Vi har föreslagit att detta statsmakternas deltagande i branschutvecklingen skall ske genom ett statligt strukturbolag. bör uttala att ett sådant bolag bör utgöra ett väsentligt inslag i det förslag till statlig medverkan i skogsindustrins strukturutveckling som regeringen bör lägga fram. Vi vill avslutningsvis peka på ett område där snara åtgärder från statsmakternas sida är angelägna. Det gäller möjligheterna att öka förädlingsgraden inom den svenska sågverksindustrin. har presenterat utredningen vidareförädling-en omvärldsanalys (SIND 1980:16). Utredningen har gjorts på uppdrag av industridepartementet. Utredningen har genom breda marknadsundersökningar bland snickeriindustrier och trävarudistributörer i , , , Flolland m. fl. länder kartlagt önskemålen om produkter från den svenska sågverksindustrin. Undersökningarna visar att det finns ett stort potentiellt marknadsutrymme för vidareförädlade trävaror från svensk sågverksindustri. De produkter det gäller är bl. a. snickeriämnen, färdigtorkade exaktkapade ämnen och hyvlade trävaror. Utredningsresultaten har rönt ett stort intresse bland företagen. Det är ytterst angeläget att vi så långt som möjligt tar till vara dessa möjligheter. En satsning på vidareförädlade produkter skapar nya arbetstillfällen inom sågverksindustrin som åtminstone till en del kan ersätta de arbeten som rationaliseras bort genom den tekniska utvecklingen. Den ger nya möjligheter för mindre och medelstora sågverk i bl. a. inland att överleva och utvecklas. Vidareförädlingen skulle också ge en betydande ökning av exportinkomsterna från sågverken. Förutom det värde som en ökad vidareförädling har för sågverksindustrin vill vi peka på de positiva effekter som den ger för den industri som levererar utrustning till sågverken. Behovet av en ökad marknad för utrustningsindustrin framgår av industriverkets utredning om denna industri, som genomförts parallellt med sågverksutredningen. För att utnyttja dessa möjligheter krävs investeringar i ny produktionsutrustning i sågverken av typen torkar, limningsutrustning, hyvlerier och lamellsågningsutrustning. Vidareförädlingen kräver också en ny marknadsförings- och försäljningsorganisation. De nödvändiga investeringarna skall självfallet i första hand bekostas av företagen själva. Eftersom sågverksindustrin huvudsakligen består av små företag med oftast mycket begränsade resurser kan det dock behövas ett visst stöd från samhället för att få i gång utvecklingen mot en ökad vidareförädling. Stödet bör enligt industriverket bestå av hjälp med kundkontakter och marknadsföring. Även för bl. a. produktionsuppläggning och investeringar anser industriverket ett samhällsstöd vara motiverat, t. ex. i form av statliga kreditgarantier. begär i utredningen att få medel för att inrätta ett Branschprogram Såg för att hjälpa sågverksindustrin att komma i gång med vidareförädlingen. Industridepartementet har svarat med att sända utredningen på remiss. Det finns nu en uppenbar risk för att hela denna fråga blir föremål för en långdragen behandling. Detta vore mycket olyckligt, bl. a. mot bakgrund av att utredningsmaterialet snabbt förlorar i aktualitet. Vi anser det vara ett vitalt intresse att snabbt få i gång en ökad satsning på vidareförädling inom sågverksindustrin. Regeringen bör därför behandla industriverkets förslag med största skyndsamhet. Ett förslag bör föreläggas . bör som sin mening ge regeringen detta till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag om obligatoriska skogsbruksplaner i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att beslutar att begära att regeringen framlägger förslag till lagstiftning i anslutning till skogsbruksplanerna i enlighet med vad som anges i motionen, 3. att beslutar att hos regeringen begära förslag om en ändring av 6 § skogsvårdslagen i enlighet med vad som anges i motionen. 4. att beslutar att hos regeringen begära förslag om beredskapslagstiftning på skogsområdet i enlighet med vad som anges i motionen, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs angående ökade insatser för att stimulera avverkningar och skogsvård i inland, 6. att beslutar att till Skogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter för /82 anvisa ett jämfört med regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av , 7. att beslutar att till Bidrag till skogsvård m. m. för /82 anvisa ett jämfört med regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av , 8. att beslutar att till Stöd till byggande av skogsvägar för /82 anvisa ett jämfört med regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av , 9. att beslutar att hos regeringen begära en utvärdering av erfarenheterna av stödet till skogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd, 10. att beslutar att begära att regeringen tillkallar en utredning med uppgift att pröva de former för styrning i syfte att uppnå en bättre skogsvård, jämnare avverkning och tryggare sysselsättning som förordas i motionen, 11. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts angående långsiktiga virkesavtal, 12. att beslutar att hos regeringen begära intensifierade insatser för att förbättra ägostrukturen inom skogsbruket i enlighet med vad som anges i motionen, 13. att beslutar att hos regeringen begära att åtgärder utan dröjsmål vidtas för att i enlighet med vad som anförs i motionen garantera att för skogsindustrin nödvändig skogsråvara icke tas i anspråk för energiförsörjningens behov, 14. att beslutar att begära att regeringen framlägger förslag till handlingsprogram för skogsindustrin i enlighet med vad som anges i motionen, 15. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs angående ett strukturbolag för skogsindustrin, 16. att beslutar att begära att regeringen för redovisar riktlinjer för statlig medverkan i skogsindustrins branschutveckling i enlighet med vad som anförs i motionen, 17. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen förordas angående insatser för att främja vidareförädlingen inom sågverksindustrin. () () HANS () () () () () () () () () () () () ()