ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021297 · 1981-01-27 00:00:00 — om anordnande av gymnasielinjer vid icke-gymnasieorter är det endast möjligt för en s. k. gymnasieort, dvs. en ort där en treårig eller fyraårig gymnasieutbildning finns, att få ytterligare en gymnasielinje. Försöksverksamhet pågår med särskild samordnad gymnasieskola, typ B (SSG-B) i sju kommuner. Även om denna försöksverksamhet i starkt decentraliserade former pågår är det inte tillräckligt - mer kan göras för att utbildningen skall befrämja hemkänslan och öka trivseln. För att öka möjligheten till att bibehålla tidigare sociala relationer bör man också göra en översyn - som syftar till att undersöka möjligheterna av en försöksverksamhet - och förlägga enskilda gymnasielinjer till icke-gymnasieorter. Här kan förutom regionalpolitiska skäl anföras den näringslivsstruktur en ort har. Detta inte minst i en period när flera med talar om ett närmande mellan teori och arbete. Ett annat skäl till att öppna en sådan möjlighet framgår av vad skoladministrativa kommittén säger i sitt betänkande Förenklad skoladministration (SOU 1980:5). Enligt kommitténs förslag skall länsskolnämnderna och kommunerna få ett ökat inflytande över planeringen av gymnasieskolan. Om inflytandet - som föreslås enligt kommittén - flyttas ut i landet är det i logikens namn närmast en självklarhet att valmöjligheterna därvid också ökas. Kommuner och länsskolenämnder är väl skickade att bära ett sådant vidgat ansvar. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan sagts om lämpligheten av en översyn av möjligheten att förlägga gymnasielinjer till icke-gymnasieort.
mot · G4021298 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om statsbidraget till folkhögskola Med anledning av proposition 1975/76:55 beslöt (UbU 1976/ 77:30) att de folkhögskolor som /77 hade en verksamhetsvolym som översteg skulle erhålla av statsbidraget för de elevveckor som låg över denna gräns. Vidare beslöts att denna regel endast skulle gälla t. o. m. /82, varefter en förnyad prövning skulle ske. I årets budgetproposition, bil. 12, föreslås att denna övergångstid förlängs med efter för sex av de sju folkhögskolor som har berörts av övergångsbestämmelserna. Undantag har gjorts för , för vilken en förlängning efter inte skulle medges. Något skäl för att särbehandla ges inte i propositionen. Det noteras endast att de sex skolor som medges förlängning är antingen rörelseskolor eller stödföreningsskolor, medan har som huvudman. Om detta är skälet, inför man en ny princip med olika behandling av skolor, som i förlängningen kan få allvarliga konsekvenser för de 48 folkhögskolor i landet som har kommun eller landsting som huvudman. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening uttalar att även bör omfattas av den förlängning med av övergångstiden efter , som i budgetpropositionen föreslås för de sex övriga större folkhögskolorna. () ()
mot · G4021299 · 1981-01-27 00:00:00 — av om historieämnets ställning i skolan Historieämnet har under en följd av år utsatts för angrepp - så t. ex. har man sökt göra gällande att det bristande intresset för naturvetenskaplig linje på gymnasiet skulle bero på att ämnet historia tar för mycket tid. Förslag om nya ämnen på gymnasiet såsom miljövård, data, u-landsteknik etc. utgår i regel från att historieämnet skall släppa till den nödvändiga tiden. På teknisk linje har historieämnet varit starkt hotat av planer på en ramtimplan för historia och samhällskunskap. De historietimmar som blir kvar på n-linjen vill man placera i årskurs 1, vilket från pedagogisk och mognadssynpunkt skulle vara helt ödeläggande för ämnet. Motiven för att slå vakt om historieämnets ställning är många. Vårt språk och vår begreppsvärld bygger på den historiska medvetenhet vi skaffar oss. Vår föreställning om länder och politiska företeelser har sin grund i historiska kunskaper - bristen på sådana kan leda till svåra vanföreställningar. Även tekniker och andra fackmän bör bibringas en känsla av att deras arbete är ett led i en lång utveckling, förankrad i vår historia. Våra attityder till den äldre generationen påverkas av historiska kunskaper, som inger respekt och förståelse för vad den har uträttat. Den rotlöshet som är omvittnad på många håll i vårt samhälle har ej sällan sin grund i en allmän historielöshet. Kunskap och medvetenhet om det förflutna kan skapa ökad trygghet åt de unga, hjälpa dem att identifiera sig själva och sin roll i utvecklingen. Kanske kan sådana kunskaper också skapa en viss framtidstro genom det perspektiv man får av historiska studier. För att kunna följa med i och kritiskt sovra det väldiga utbud av information om världshändelser, ekonomisk och samhällelig utveckling, som vi får i nutiden, fordras historiskt kunnande. Det är viktigt att känna till olika länders egenart, historia och kultur för svenskarna, som bor i ett land, vilket både tar emot invandrare och ger hjälp till . Rasism och andra negativa attityder kan försvinna genom ökad kunskap. Författare och publicister har pekat på betydelsen av historia för vår livshållning. har t. ex. sagt att ett folk utan historia är ett folk utan framtid. Politiker och fackföreningsrepresentanter använder sig av historia och historiska paralleller i debatten. Kunskapen om de stora tidsskedena ger oss det rätta perspektivet på vår egen tid, på de ständiga förändringarna i vår omvärld och på det skeende där också vi själva är medagerande. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att någon reducering av nuvarande kunskapsstoff och timtal i ämnet historia inte bör ske.
mot · G4021306 · 1981-01-27 00:00:00 — om lokalisering till av ett internationellt sjöfartsuniversitet Det finns ett klart dokumenterat behov av ett internationellt sjöfartsuniversitet. Det har utredningar inom och i samråd med IMCO visat. En sådan högskola torde få tre huvuduppgifter med ökad sjösäkerhet och förbättrat miljöskydd som övergripande målsättning: o att utbilda administratörer för en landorganisation med uppgifter som anknyter till praktiskt taget all marin verksamhet, o att utbilda lärare för sjömans- och sjöbefälsutbildning med nautisk och maskinteknisk inriktning, o att ge korta kurser av fortbildningskaraktär med många olika utbildningsmål inom det området. F. n. pågår en undersökning om möjligheterna att förlägga ett eventuellt sjöfartsuniversitet till . Ett stort antal skäl talar för att detta då bör förläggas till . Sjöbefälsutbildningen är högskoleutbildning. Rekryteringen till de grundläggande utbildningarna i har varit god. Den första intagningen till påbyggnadslinjerna sker /83. Skolan är en institution inom . Detta öppnar nya möjligheter till kontakt med olika forskningsområden och bör på många sätt bli en stor tillgång . F. n. har institutionen vissa brister i sin utrustning, men en kraftig upprustning har påbörjats innevarande läsår. En navigationssimulator kommer att tillföras institutionen genom att en simulator flyttas från . UHÄ har också påbörjat ett projekteringsarbete för att inskaffa en maskinrumssimulator. Ett sjöfartsuniversitet kan lokalmässigt inrymmas i och i närheten av den nuvarande . Denna ägs av kommunen, och högskolan hyr av lokalytan för sin verksamhet. Resterande del av lokalytan utnyttjas f. n. för gymnasieundervisning. Vissa lokaler på eller inom kan också utnyttjas. Ett sådant exempel är . Andra möjligheter är att träffa överenskommelser med t. ex. statens skeppsprovningsanstalt och hamn med dess verksamhetsplatser. Lokalfrågan går alltså att lösa på bra sätt i . Förutsättningarna att lösa lärarfrågan med dels egna lärare, dels gästföreläsare är goda. Likaså finns det goda möjligheter att ordna bostäder och annan social service för de studerande. Det är en klar fördel om de resurser som kommer att satsas på sjöbefälsutbildning i kan utnyttjas även av andra intressenter. En lokalisering av ett sjöfartsuniversitet till skulle innebära att satsningen blir till nytta såväl för svensk sjöfartsutbildning som för IMCO. Ett annat skäl för en sådan lokalisering är de möjligheter detta erbjuder för sjöfartsuniversitetet att ha kontakt med en väl fungerande svensk sjöfartsutbildning. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att beslutar att ett eventuellt internationellt sjöfartsuniversitet i lokaliseras till .
mot · G4021308 · 1981-01-27 00:00:00 — om inrättande vid av en professur i freds- och konfliktforskning I proposition 1980/81:100 bil. 12 föreslås att en professur i ämnet freds- och konfliktforskning inrättas vid i . UHÄ föreslog att professuren i freds- och konfliktforskning skall inriktas på internationella utvecklings- och resursproblem och placeras vid i . Flera av remissinstanserna, nämligen universiteten i och samt , förordade en lokalisering till . På torde behov föreligga av att varje får en egen professur, men bör den föreslagna professuren vara företrädare för hela högskoleforskningen inom området. En självklar konsekvens av detta är att den första professuren i ämnet bör ges så bred inriktning på hela forskningsfältet som möjligt och vid utlysandet ges en vid ämnesbeskrivning. Vid lokaliseringen av tjänsten kan flera olika aspekter tillämpas. Beträffande tillgången på kvalificerade sökande gäller att eftersom det redan finns flera kvalificerade tänkbara kandidater i landet och ännu flera i de övriga nordiska länderna, kan denna aspekt knappast anses tala för någon särskild förläggning av professuren. Eftersom professuren bör ges en vid beskrivning bör inte de verksamhetsområden som är speciellt företrädda vid de olika institutionerna tillmätas någon särskild vikt vid valet av lokaliseringsort. Däremot bör möjligheterna att skapa en vital forskningsmiljö tillmätas större vikt. Det kan i detta avseende vara viktigt att försöka få till stånd en kritisk massa, vilket ofta visat sig vara av betydelse. I detta avseende har den fördelen att där redan finns en professur i empirisk konfliktforskning vid . Enligt gällande lokalplan kommer denna även i fortsättningen att ha lokaler i samma hus som avdelningen för freds- och konfliktforskning, och de möjligheter till samarbete som därmed föreligger har redan i viss mån manifesterats. Ytterligare en aspekt av betydelse gäller den relativa prioriteringen mellan forskarutbildning och grundutbildning som föreligger vid de olika institutionerna. Det framgår av UHÄ:s utredning att är det universitet där forskarutbildning prioriterats högst och där därför behovet av en professur för förstärkning av forskarutbildningen bör vara störst. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att den första professuren i freds- och konfliktforskning skall inrättas vid .
mot · G4021309 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om läkarutbildningen Enligt 7 § högskolelagen (1977:218) skall utbildningen inom högskolan med hänsyn till samhällets behov av utbildade och individernas behov och önskemål planeras. Utredningen (U 1975:14) om studiedokumentation och statistik för högskolan har i sitt betänkande (SOU 1979:80) lagt fram förslag till förbättringar av prognosverksamheten m. m. Förslaget har mottagits positivt av remissinstanserna. Det är mycket väsentligt att prognosverksamheten byggs ut så att den utgör god grund för planering. Den nödvändiga balansen mellan de studerandes önskemål om anställning efter högskoleutbildningen och arbetsmarknadens efterfrågan åstadkommes genom god planering och god prognosverksamhet. Speciellt viktig är givetvis planerings- och prognosverksamheten när det gäller långa och dyrbara utbildningar såsom läkarutbildningen. Det årliga intaget av medicine studerande har ökat kraftigt. togs 304 studerande in, 431 och 1970 956. /73 har intaget varit 1 026 . utbildas av varje födelseårgång till läkare. Antalet läkare har därför ökat starkt , från 10 1970 till nära 20 1980. föreligger dock svårigheter att tillgodose behovet av läkare, särskilt inom vissa geografiska områden och inom vissa specialiteter, såsom allmänläkarvård, långvårdsmedicin och psykiatri. Med nuvarande utbildningskapacitet kommer antalet läkare att öka till ca 26 000 , och ökningen kommer därför att fortsätta. Privata undersökningar visar på ett överskott av 4 000 läkare . Förändringarna av läkarnas arbetstider och arbetsförhållanden kommer att påverka antalet läkare, men eftersom en minskning av antalet utbildningsplatser ger full effekt först , dvs. utbildningstiden för en allmänläkare eller specialist, bör beslut nu fattas om en minskad dimensionering av läkarutbildningen. Det kan inte vara rimligt att överutbilda antalet läkare i eftersom utbildningen kostar . per färdig läkare. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att minska antalet platser till läkarutbildningen, så att överutbildning undviks.
mot · G4021311 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om skolundervisning rörande massmedia En amerikansk 17-åring som går ut high-school har tillbringat framför TV. Det är mer än det totala antalet lektionstimmar under tolv skolår. Han eller hon har sett 300 000 reklaminslag och 9 000 mord på TV. Redan 6-åringen som börjar i första klass har 5 000 TV-timmar och ibland det dubbla bakom sig. Enligt vissa forskare är TV ett kommunikationsmedium som allvarligt stör barns kunskapsmässiga och emotionella mognadsprocess. Ett massivt TV-tittande leder till passivitet och beroende och kan hos i övrigt underprivilegierade barn skapa oro, brist på koncentration samt aggressivitet. En rad olika test visar att läsförmågan hos amerikanska barn sjunkit kraftigt . I ser barn och ungdom på TV i genomsnitt (/PUB 1980). Enligt PUB-undersökningen hade de flesta barn inte heller någon aning om att det finns en producent eller sändare bakom ett TV-program och att denna person har ett visst syfte med programmet. Barnen hade den föreställningen att TV var direktanslutet till verkligheten. Detta måste få konsekvenser för deras uppfattning av omvärlden. Barn behöver bearbeta sina intryck för att få distans till vad de har sett vare sig det gäller underhållningsvåld eller TV-aktuellt. De behöver också ägna sig åt andra aktiviteter i ökad utsträckning: lek, skapande verksamhet och läsning. Ett begränsat TV-tittande, ett aktivare val av program och ett kritiskt förhållningssätt till utbudet är önskvärt. som TV-tittandet bland barn och ungdomar ökat har intresset för radiolyssnande blivit mer och mer begränsat. Sannolikheten är stor för att radion förlorar en hel ungdomsgeneration lyssnare. Skolan har ett ansvar när det gäller barns och ungdomars förhållningssätt till massmedia. Någon systematiskt upplagd kursplan finns inte, varken inom svensk undervisning eller inom samhällskunskapen. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till kursplan om massmedia i berörda ämnen. () i Kumla () ()
mot · G4021312 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om meritvärderingen för folkhögskoletjänst När beslut om ny förordning för folkhögskolan fattades 1977 var en av de bärande tankarna folkhögskolans samband med och samarbete med folkrörelser och bildningsorganisationer. Det samarbetet sker bl. a. genom s. k. samverkanskurser. Det kan naturligen också ske på det sättet att människor vid folkhögskola senare i ett yrkesliv går ut i bildningsorganisationer. Det kan också vara tvärtom, att personer med god erfarenhet av utbildning inom folkrörelser söker sig som heltidsarbetande till folkhögskola. Den meritvärdering som ligger till grund för dagens lönesättning motverkar tyvärr detta syfte. Den som har en statlig tjänst bakom sig kan tillgodoräka sig de tjänsteåren vid lönegradsplacering på folkhögskola. Den som kommer från en välmeriterad tjänst som t. ex. utbildningsledare i ett studieförbund kan inte ta med sig det som underlag vid den nya folkhögskoletjänsten. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om att nuvarande meritvärderingssystem ses över, så att tjänst inom folkrörelse- och bildningsorganisation jämställs med statlig tjänst. () ()
mot · G4021316 · 1981-01-26 00:00:00 — vara i behov av den. För många invandrarelever är det helt avgörande att få tillgång till introduktionskurser till gymnasieskolan, för att de sedan skall klara skolgången. Sådana kurser finns f. n. bara vid ett 20-tal skolor i landet. För många elever är kurstiden ofta för kort för att verkligen kompensera och komplettera tidigare kunskapsluckor. Det är av stor vikt att invandrareleverna i större utsträckning får tillgång till introduktionskurser och att dessa i större utsträckning kan anpassas efter behovet. Ett annat problem som möter invandrareleverna i gymnasieskolan är undervisningen i engelska. beskriver problemet enligt följande. Vissa invandrarelever som tas in i gymnasieskolan har, under sin tidigare skolgång i hemlandet eller i , inte fått någon undervisning i engelska alls eller i så begränsad omfattning att de inte kan följa den engelskundervisning som bedrivs i gymnasieskolan. Sådana elever bör erbjudas studier i engelska som C-språk resp. B-språk i gymnasieskolan, för att i möjligaste mån få del av det språkprogram som står övriga elever till buds. Denna anordning skulle inte bara bidra till ökad jämlikhet mellan invandrare och övrig befolkning, i linje med målsättning, utan också underlätta invandrarungdomarnas fortsatta studier eller inträde i arbetslivet. Från vpk:s sida delar vi uppfattning. Vi anser också i likhet med att ett särskilt statsbidrag för syoverksamheten bör utgå till kommuner med invandrarelever i grund- och gymnasieskolan, för att möjliggöra syo på modersmålet. Resurstilldelningen bör grundas på den definition av begreppet invandrarelev som gäller för rätten till hemspråksundervisning och ha som mål att alla invandrarelever skall kunna nås av denna syo. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att statsbidraget för stödundervisning i svenska för invandrarelever i gymnasieskolan fr. o. m. /82 skall utgå efter en schablon motsvarande en lärarveckotimme per deltagande elev, 2. att beslutar att statsbidraget för hemspråksundervisning och studiehandledning på hemspråk för invandrarelever fr. o. m. /82 skall utgå efter en schablon motsvarande en lärarveckotimme per deltagande elev, 3. att med ändring i proposition 1980/81:100 under , bilaga 12, C 19 Bidrag till driften av gymnasieskolor beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . 4. att uttalar att stödundervisning för invandrarelever i gymnasieskolan bör göras obligatorisk för de invandrarelever som av skolan bedöms vara i behov av sådan undervisning, 5. att uttalar att ett särskilt statsbidrag för syoverksamhet bör utgå till kommuner med elever i grund- och gymnasieskolan i enlighet med vad som anförs i motionen, 6, att uttalar att möjligheterna till introduktionskurser till gymnasieskolan för invandrarelever bör utvidgas i enlighet med vad som anförs i motionen, 7. att uttalar att åtgärder bör vidtas för att möjliggöra för invandrarelever att studera engelska som C- eller B-språk i gymnasieskolan i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) C. -H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G4021318 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ökat anslag till preventivmedelsforskning Preventivmedelsanvändningen i är mycket hög, och de moderna preventivmedlen har självfallet inneburit mycket positivt för kvinnorna, eftersom de genom dessa fått ökad möjlighet att själva bestämma över sin kropp och sin sexualitet. är det uppenbart att de moderna kontraceptiva medlen innebär risker och nackdelar. Därtill kommer att många kvinnor inte kan använda sig av tillgängliga preventivmedelsmetoder. För män finns egentligen inga säkra metoder. Det är därför väsentligt såväl med ökad preventivmedelsrådgivning som ökad preventivmedelsforskning. Vpk har i en annan partimotion utförligt behandlat frågan om preventivmedelsrådgivningen och nödvändigheten av att denna förstärks och byggs ut. Detta är emellertid inte tillräckligt. För att utveckla bra och ofarliga preventivmedel för både män och kvinnor krävs ett omfattande utvecklingsoch forskningsarbete. Läkemedelsföretagen har fått göra sig miljardvinster på behovet av säkra preventivmedel - miljardvinster som uppenbarligen inte motsvaras av att bättre skydd kommit kvinnorna eller männen till godo. Vpk har tidigare väckt motioner om ökat stöd till preventivmedelsforskning. Motionerna har regelmässigt avvisats med motiveringen att inte skall styra forskningen. Som vi redan tidigare framhållit är detta resonemang ohållbart. Om ett forskningsområde är eftersatt och om bedömer att detta är av stor angelägenhet så måste kunna anslå medel för att ändra på förhållandet. I annat fall avhänder sig möjligheten att kunna ingripa och förbättra situationen. Mot bakgrund av den berättigade oro många kvinnor känner inför dagens preventivmedel och mot bakgrund av behovet av att utveckla också bra och ofarliga preventivmedel för män anser vi att bör anslå 5 milj. kr. till detta forskningsområde. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att under , Bil. 12, D 39, anvisa ett särskilt avseende området preventivmedelsforskning. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G4021320 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1320 av om komplettering av slutbetyg från gymnasieskolan I samband med att det nya gymnasiet infördes tog man bort ungdomarnas möjlighet att komplettera avgångsbetygen från de treåriga linjerna. Detta, tillsammans med det relativa betygssystemet, har fått en del olyckliga följder. Många ungdomar, även de mest studiebegåvade, väljer korta gymnasielinjer för att kunna få toppbetyg. Det finns också en möjlighet för dem att senare läsa in ämnen som ytterligare behövs för att komma in på den universitetseller högskolelinje de önskar söka till men som inte fanns med i den genomgångna gymnasielinjen. Den som har gått igenom treårig Na-linje har praktiskt taget inga möjligheter att komplettera något ämne. Detta strategiska val av linje - av de mest studiebegåvade - utestänger andra ungdomar från kortare och för dem lämpade och önskade linjer, t. ex. tvåårig social linje. När samhället i en krympande ekonomi måste minska intagningsplatserna till högskolan ökar konkurrensen om dessa platser. Till det kommer att svårigheterna att skaffa poäng genom arbetslivserfarenhet också minskar. Den s. k. ungdomspuckeln ökar också behovet av både utbildning och arbete för ungdomar. Ett sätt att underlätta för ungdomarna att få den utbildning de önskar och är lämpade för vore att åter medge någon form av komplettering av slutbetyg från gymnasieskolan. Med hänvisning till ovanstående hemställs att begär att regeringen låter undersöka möjligheten att åter medge komplettering av slutbetyg från gymnasieskolan.
mot · G4021321 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om statsbidraget till glasskolan i I kommun har det funnits en glasskola, först i anslutning till yrkesskolan och senare till gymnasieskolan. Skolan har f. n. 25 elever, varav elva kommer från annan kommun och nio från annat land. Utbildningen är tvåårig. Terminskurser finns dock för elever från . Där har under /81 deltagit 15 elever, varav sju kommer från annan kommun och sju från annat land. Kortare orienteringskurser förekommer också. Dessa har samlat 31 deltagare, varav 28 kommit från annan kommun. Utbildningen vid glasskolan i är den enda i sitt slag i landet. har genom särskilda beslut uttalat sig för att den vill slå vakt om den glasindustrin. Då behövs ju också yrkesutbildning. Med tanke på att denna skola har hela landet och även andra länder som upptagningsområde kan man ifrågasätta om inte kostnadsfördelningen mellan stat och kommun borde vara annorlunda. har i sitt remissyttrande 16/9-80 över utredningen om den glasindustrin uttryckt liknande synpunkter. Man säger att fördelningen av kostnaderna mellan stat och kommun bör ses över för den aktuella utbildningen. Enligt uppgift har dock något initiativ till en sådan översyn inte tagits. Med hänvisning till ovanstående föreslås därför att hos regeringen begär en översyn av statsbidraget till glasskolan i .