ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G402829 · 1981-01-22 00:00:00 — om provanställning för vissa arbetssökande Läget på arbetsmarknaden blir allt svårare i och med den vikande konjunkturen. Trots olika former av samhälleliga stödåtgärder kommer många ungdomar att gå arbetslösa. En av orsakerna till ungdomens svårigheter att få arbete är bristen på praktik och erfarenhet. Vissa åtgärder har vidtagits av regeringen för att avhjälpa bristerna på praktik, såsom införande av yrkesintroduktion inom skolans ram. Men dessa åtgärder räcker inte. Ett allvarligt hinder för de arbetssökande ungdomarna att få arbete finns i lagen om anställningsskydd. Främst gäller det utformningen av lagens femte paragraf som endast medger visstidsanställning för praktikarbete, vikariat eller föranledes av arbetsuppgifternas särskilda beskaffenhet. Frågan om att återinföra en generell rätt till provanställning har berörts vid ett flertal tillfällen. tillsattes anställningsskyddskommittén med uppgift att bereda bl. a. provanställningsfrågan. Kommittén har ännu inte kommit med något betänkande trots att flera utredningar visar att tiotusentals anställningar uteblivit just på grund av förbudet mot provanställning. Utredningarna visar också att det främst är inom de mindre företagen som anställningarna uteblivit och detta har sin naturliga förklaring. Möjligheterna till provanställning är ofta en nödvändighet då olämpliga medarbetare kan medföra allvarliga problem för såväl företaget i sig som för arbetskamraterna. Verkligheten är den att i många mindre företag påtar sig företagsledaren/ägaren en allt större arbetsbörda i den direkta produktionen i stället för att nyanställa folk vid s. k. naturlig avgång. När det gäller tjänstemän på företagssektorn tillåter de flesta avtalen generell provanställning utan att godkännande från facklig organisation behöver inhämtas. Några nackdelar med detta system har inte framkommit. Däremot har både anställningsskyddskommitténs rapport (Ds A 1980:2) samt en enkätundersökning genomförd av givit klara belägg för att kravet på kollektivavtal som en förutsättning för att över huvud taget förhandla om provanställning varit till stor nackdel för arbetslös ungdom och de mindre företagen. För att få en effektiv verkan behöver emellertid provanställningen ges en tillräcklig längd. Sex månaders provanställning bör ge såväl arbetsgivare som arbetstagare tillräcklig tid för att lära känna både yrke och person även om hänsyn tas till semester och sjukdom. 1* 1980/81. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om ett påskyndande av anställningsskyddskommitténs arbete så att ett förslag till en generell rätt till provanställning av arbetssökande som vid anställningstillfället icke fyllt kan framläggas . () ()
mot · G402830 · 1981-01-22 00:00:00 — av m. fl. om chefstillsättningar utan förhandlingar med fackliga organisationer Genom en dom i arbetsdomstolen (1979:118) skall lagen om medbestämmande (MBL) tolkas så att arbetsgivarens primära förhandlingsskyldighet även omfattar chefstillsättningsbeslut. Denna tolkning av MBL måste betraktas som olycklig ur flera synvinklar. Till en chefs viktigaste uppgifter hör att företräda arbetsgivaren i förhållande till underställd personal. Det borde därför anses som rimligt att arbetsgivaren suveränt får avgöra av vem han vill låta sig företrädas i förhållande till de anställda. Vidare medför den primära förhandlingsskyldigheten inför chefstillsättningar stora problem för chefskandidaternas integritet. Genom att även dessa poster skall primärförhandlas och kanske senare förhandlas centralt ökar risken för läckor markant. Allt till de sökandes nackdel. Därtill kommer problemen med en chef som tillsätts mot de fackliga organisationernas vilja. Något motsvarande ansvar för facket att primärförhandla vid tillsättande av fackliga förtroendemän finns inte - och bör inte heller finnas - trots att de fackliga förtroendemännen utrustas med en i flera avseenden privilegierad ställning och olika förslag finns om att ytterligare vidga dessa privilegier. Med hänsyn till de ovan anförda problemen samt till neutraliteten mellan arbetsgivare och arbetstagarorganisation bör arbetsgivaren ges samma möjligheter som arbetstagarorganisation att utse sina förtroendemän dvs. de personer som skall företräda arbetsgivaren gentemot underställd personal - utan förhandlingsskyldighet gentemot de fackliga organisationerna. Därför bör sådana förändringar göras i MBL att arbetsgivarsidan utan att vara underkastad förhandlingsskyldighet gentemot de fackliga organisationerna äger utse sina egna företrädare. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till sådana ändringar i lagen om medbestämmande att arbetsgivare ges möjlighet att tillsätta chefer utan förhandlingsskyldighet gentemot de fackliga organisationerna. () () () () ()
mot · G402834 · 1981-01-22 00:00:00 — av m. fl. om fukt- och mögelskador i byggnader har fukt- och mögelskador upptäckts i ett växande antal hus. Det är framför allt i villor som dessa angrepp visat sig, men även i andra hustyper har mögelangrepp konstaterats. Det är främst i hus som byggts som mögelangreppen har uppträtt. Någon säker statistik på antalet angripna hus finns inte, men en försiktig skattning pekar på ett antal av 3 000-4 000 hus. De flesta av dessa ligger i och endast ett fåtal i . är det husets stomme, bjälklag och golv som angrips. Av olika skäl är fuktigheten för stor i dessa delar, vilket med tiden leder till att mögelsvamp uppträder. Denna sprider en mycket obehaglig lukt, som sätter sig fast i kläder, hår, möbler, mattor osv. Det psykiska obehaget kan i många fall vara stort. Exempelvis uppges att barn som bott i s. k. mögelhus blivit mobbade i skolan på grund av lukten. Orsakerna till att mögel uppstår är många och osäkerheten stor beträffande huvudanledningen i varje enskilt fall. Några standardsituationer har av forskningen kunnat iakttas: hus byggda på cementplatta utan källare; sank, fuktig mark; hus byggda ; alltför tät eller felaktig isolering och tryckimpregnerat virke i innerkonstruktionen. En viss forskning i dessa frågor pågår hos statens råd för byggnadsforskning. Denna måste intensifieras, och så snart tillräckligt material föreligger måste en bred information bedrivas för att förhindra ett upprepande av eventuella misstag. Svårigheten att sanera ett mögelangripet hus är stor. Eftersom fukten i många fall kommer från bottenplattan krävs omfattande ingrepp och ombyggnader för att få bort möglet. I många fall kan kostnaderna för en sanering uppgå till . För den enskilde husägaren är detta inte så sällan ekonomiskt förödande. Den vanliga villaförsäkringen omfattar inte mögelskador. Småhus -76 är exempel på en frivillig försäkring som omfattar även dessa skador. Dock har endast ett mindre antal av villaägarna tecknat denna försäkring. Till detta kan läggas att en försäkring mot dolda fel i försålda hus har funnits mellan Spafab och . Denna har emellertid upphört på grund av aviserade kraftiga premiehöjningar. Således kan konstateras att för flertalet mögelhus finns ingen försäkring. Eftersom det i de flesta fall är relativt nybyggda hus som drabbas, är boendekostnaderna redan så höga att ytterligare kostnader inte är möjliga att klara av. Genom riksdagsbeslut finns det möjlighet att få s. k. radonlån till ombyggnad av hus med för hög radonstrålning. Kostnaderna för att komma till rätta med mögelhusen kan komma att uppgå till långt större belopp än för radonhusen. Om staten skulle gå in med ekonomiskt stöd, får detta i så fall en betydande omfattning. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att hos regeringen hemställer att forskningen om fukt- och mögelskador i byggnader intensifieras och att en bred information om dess resultat genomförs, 2. att hos regeringen hemställer om överväganden om möjliga åtgärder i syfte att stödja särskilt svårt drabbade ägare till mögelangripna hus. () ()
mot · G402835 · 1981-01-22 00:00:00 — av m. fl. En tekniskt relativt enkel men betydelsefull energibesparande insats är att utrusta ventilationssystem med värmeväxlare, så att värmen i den utgående ventilationsluften tas till vara. Den merinvestering som en sådan åtgärd medför torde gott och väl täckas av den minskade värmekostnaden. I synnerhet blir en sådan åtgärd lönsam i samband med nyinstallationer, där systemet från början kan anpassas för värmeåtervinning. Trots den goda lönsamheten finns det inga garantier för att alla nyinstallerade ventilationssystem verkligen förses med system för värmeåtervinning. Det kan därför finnas anledning att införa ett krav på detta i Svensk byggnorm. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hemställer att regeringen tar initiativ till att i Svensk byggnorm införs ett krav om att alla nyinstallerade ventilationssystem skall förses med effektiva värmeväxlare för värmeåtervinning. () () () ()
mot · G402837 · 1981-01-20 00:00:00 — om prövningen av lokaliseringen av anläggningar för uranhantering Enligt 136 a § byggnadslagen skall - eller kan - regeringen pröva tillkomsten och lokaliseringen av industriell eller liknande verksamhet, som är av väsentlig betydelse för hushållningen med energi, med träfiberråvara eller med landets samlade mark- och vattentillgångar. Tillstånd får meddelas endast om kommunen tillstyrkt detta. En översyn av paragrafen har gjorts inom och redovisats i en promemoria (Ds Bo 1980:2). Promemorian har remissbehandlats. I avlämnad propositionsförteckning har angetts att proposition i ämnet eventuellt kommer att lämnas till . En utgångspunkt för översynsarbetet har angetts vara att bestämmelsen skall utformas så att det för varje verksamhet där regeringen har prövningsplikt går att utläsa vilken prövningsgrund eller vilka prövningsgrunder som gäller. Detta skulle sammanlagt ge en förteckning över vilka verksamheter som omfattas av denna prövningsplikt. Därutöver gäller och torde komma att gälla att regeringen kan besluta om prövning av även andra verksamheter om de är av väsentlig betydelse för hushållningen med energi, träfiberråvaror eller landets samlade mark- och vattentillgångar. Det borde allmänt sett knappast finnas några befogade invändningar mot att bestämmelserna bör utformas så att därav klart framgår vilka typer av anläggningar som regeringen måste pröva. Detta är särskilt viktigt när det gäller anläggningar som medför mycket långsiktiga bindningar och stora effekter i övrigt - anläggningar som därför obligatoriskt måste prövas. Inom denna grupp faller t. ex. alla led i utnyttjandet av uran: från brytning via atomkraftsanläggningar och anläggningar för upparbetning till anläggningar för mellanlagring i olika former till slutförvaring av avfall. För att inte någon tveksamhet i dessa delar skall uppkomma vid regeringens tillämpning av prövningsreglerna och dess aviserade beslut om proposition i ämnet bör därför redan nu som sin mening uttala att reglerna bör utformas så att regeringen blir skyldig att pröva anläggningar i uranhanteringens alla led och att detta också klart uttrycks och exemplifieras även motivmässigt. Detta kan ske genom att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts därom i denna motion. Med hänsyn till att regeringen nu överväger förslag om utformningen av denna prövningsplikt får förutsättas att denna motion behandlas skyndsamt. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att reglerna i 136 a § byggnadslagen och senare motsvarande lagstiftning bör utformas så att regeringen blir skyldig att pröva anläggningar i uranhanteringens alla led.
mot · G402840 · 1981-01-22 00:00:00 — av m. fl. om ändrad brottsbeskrivning för hets mot folkgrupp Enligt 16 kap. 8 § döms den som offentligen eller eljest i uttalande eller annat meddelande som sprids bland allmänheten hotar eller uttrycker missaktning för folkgrupp av viss ras, med viss hudfärg, av visst nationellt eller etniskt ursprung eller med viss trosbekännelse för hets mot folkgrupp till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter. Motsvarande ansvarsbestämmelse i fråga om framställning i tryckt skrift finns i 7 kap. 4 § 8 tryckfrihetsförordningen. Justitiekanslern har i olika beslut angående ifrågasatt tryckfrihetsbrott med anledning av skrifter som allmänt riktat sig mot invandrare uttalat att begreppet invandrare såsom omfattande en mångfald olika folkgrupper är ett alltför obestämt begrepp för att kunna åtnjuta skydd enligt de förut nämnda bestämmelserna i och tryckfrihetsförordningen. Den ståndpunkt som justitiekanslern intagit - och som redan för gällande rätts vidkommande kan dras i tvivelsmål med hänsyn till vissa uttalanden under förarbetena till bestämmelserna (prop. 1970:87 s. 73-74) - kan i vart fall inte godtas för framtiden. En fri diskussion om den svenska invandrarpolitiken och om invandrarnas förhållanden i måste självfallet alltid vara möjlig. Men det får inte vara tillåtet att på sådant sätt som anges i nämnda lagrum generellt nedvärdera invandrare i förhållande till landets ursprungliga befolkning. Framställningar av denna art kan framkalla främlingshat. De medför också betydande risker för att enskilda invandrare eller grupper av invandrare utsätts för diskriminering eller missaktning. Hithörande frågor torde övervägas av diskrimineringsutredningen. Eftersom en lagändring för att få effekt måste omfatta också tryckfrihetsförordningen, vilket förutsätter två riksdagsbeslut med mellanliggande val, är det emellertid angeläget att en ändring genomförs . Vi förordar att redan nu gör sådana ändringar i angivna lagrum att skyddet enligt bestämmelserna om hets mot folkgrupp kommer att omfatta även invandrare i allmänhet. Detta kan ske exempelvis så att i bestämmelserna efter ordet missaktning läggs till orden för dem som är invandrare eller, alternativt så att efter ordet trosbekännelse läggs till orden eller för olika sådana folkgrupper sammantagna. Den närmare utformningen av lagtexten får ankomma på vederbörande utskott. Med hänvisning till det anförda hemställer vi1 att så ändrar 16 kap. 8 § att även invandrare i allmänhet kommer att åtnjuta skydd enligt denna bestämmelse. () () () () () () BO () () HANS () () 1 Se även motion 1980/81:841.
mot · G402841 · 1981-01-22 00:00:00 — 1980/81 841-850 av m. fl. om ändrad ansvarsbestämmelse i tryckfrihetsförordningen för hets mot folkgrupp Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/81:840 hemställer vi att så ändrar 7 kap. 4 § 8 tryckfrihetsförordningen att även invandrare i allmänhet kommer att åtnjuta skydd enligt denna bestämmelse. BO () () HANS () () 1 1980/81.
mot · G402843 · 1981-01-23 00:00:00 — av Per Stenmarck om avskaffande av barnmiljörådet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:842 hemställs att anhåller att regeringen lägger fram förslag om nedläggning av barnmiljörådet. PER STENMARCK (ml
mot · G402844 · 1981-01-23 00:00:00 — Motion 1980/81:844 av Per Stenmarck om avskaffande av och barnfilmrådet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:842 hemställs att anhåller att regeringen lägger fram förslag om nedläggning av och barnfilmrådet. PER STENMARCK (m)
mot · G402846 · 1981-01-22 00:00:00 — Motion 1980/81:846 av om försäkringsansvaret vid olyckor under alkoholpåverkan Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:845 hemställs att beslutar begära att regeringen vidtar åtgärder för att utreda frågan om alkohol då det gäller försäkringsväsendet och ansvarighet vid olyckor.
mot · G402848 · 1981-01-21 00:00:00 — Motion 1980/81:848 av om statligt stöd till vissa fackliga studiecirklar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:847 föreslås 1. att beslutar att hos regeringen begära initiativ för statligt stöd till lokala fackliga studiecirklar om industriell utveckling inom produktionsenheter inom skogs- och stålindustri som berörs av beslutade och planerade nedläggningar och inskränkningar, 2. att beslutar att hos regeringen hemställa om en utvecklingsplan för förädlings- och tillverkningsindustri i samhällelig ägo inom , 3. att beslutar att hos regeringen hemställa om initiativ för att ge högskolan i uppdrag och erforderliga resurser för att bedriva forskning med inriktning på utveckling av ny teknik och nya produkter och för utveckling av värmländsk tillverkningsindustri i samhällelig ägo, 4. att beslutar att hos regeringen hemställa om tillsättande av en arbetsgrupp med företrädare för fackföreningar, politiska partier och forskare med uppgift att upprätta en utvecklingsplan för läns industri i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att beslutar begära att regeringen upptar överläggningar med företrädare för om tidigareläggning av landstingskommunala investeringar.
mot · G402849 · 1981-01-21 00:00:00 — om ökat bostadsbyggande i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:847 föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om åtgärder för att öka bostadsbyggandet i med inriktning på en ökad andel bostäder i flerfamiljshus.
mot · G402850 · 1981-01-21 00:00:00 — om jordbruksnäringen i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:847 föreslås 1. att beslutar att hos regeringen hemställa om uppdrag till lantbruksnämnden i att i samråd med småbrukare i länet utreda förutsättningarna för produktion lämpad för småskaligt jordbruk, 2. att beslutar att hos regeringen hemställa om en utredning av förutsättningarna för en statligt finansierad försöksverksamhet med fårskötsel i norra , 3. att beslutar att hos regeringen hemställa om en utredning angående förutsättningarna att bygga statliga i glesbygder för tillvaratagande av bär, 4. att beslutar att hos regeringen hemställa om åtgärder för miljösäkra transporter på och i enlighet med förslag i av i gjord utredning.
mot · G402852 · 1981-01-23 00:00:00 — 1980/81 852-861 Motion 1980/81:852 av m. fl. om upprättande av skogsbruksplaner, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:851 hemställer vi att hos regeringen begär att skogsbruksplaner upprättas förslagsvis med början i . HANS () i P. O. () () () () () () () () 1 1980/81.
mot · G402853 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. om ökat bostadsbyggande, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:851 hemställer vi 1. att hos regeringen begär åtgärder för att bostadsbyggandet ökas i riket, 2. att hos regeringen beställer en sådan tillämpning av 136 § A byggnadslagen att den även omfattar större anläggningar för eldning med flis och torv. HANS () i P. O. () () () () () () () ()
mot · G402854 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. om utformningen av det regionalpolitiska stödet, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1980/81:851 hemställer vi 1. att uttalar att det regionalpolitiska stödet inte får ges en sådan utformning att redan etablerad sysselsättning i andra regioner äventyras, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om behovet av att tillföra de båda ökade arbetsförmedlingsresurser samt den bristande aktiviteten när det gäller att utnyttja främjandelagen till stöd för de arbetshandikappade, 3. att uttalar att regeringen positivt prövar de förslag till åtgärder för att underlätta omställningen för de anställda på Öresundsvarvet och de sysselsättningsskapande åtgärder som förts fram av kommun. HANS () i P. O. () () () () () () ()
mot · G402855 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. om bibehållande av militärförbanden i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:851 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående önskvärdheten av att bibehålla existerande militärförband i . () () () () () () () () () HANS () i P. O. () () () () () () ()
mot · G402856 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. om ett internationellt universitet för marin vetenskap och teknik Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:851 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande ett internationellt universitet för marin vetenskap och teknik i . () () () () () () () () HANS () i P.O. () () () () () () () ()
mot · G402858 · 1981-01-22 00:00:00 — av om oljelagringsanläggningen i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:857 föreslås att hos regeringen begär förslag om att den planerade oljelagringsanläggningen i kommer till stånd och att medel för en fortsatt utbyggnad av industriområdet ställs till förfogande.
mot · G402859 · 1981-01-26 00:00:00 — av och om informationen till röstberättigade utlandssvenskar Det är angeläget att väljarna i ett land får god information om de beslut som lagstiftarna fattar liksom det är angeläget att de får den politiska information som är en förutsättning för att kunna ta ställning i de allmänna valen. Den allmänna informationen till de röstberättigade i är tämligen god även om den säkerligen i vissa avseenden kan förbättras. Men informationen till de röstberättigade som inte bor i är däremot mycket knapphändig. Det fordras starka initiativ hos den enskilde väljaren för att information över huvud taget skall gå fram till utlandssvenskar. Utlandssvenskar har ofta i samband med valen fått klä skott för påstådd skatteflykt. De flesta utlandssvenskar gör emellertid goda insatser för även om deras arbetsplats i näringsliv, missionsarbete, biståndsarbete osv. är förlagd utanför gränser. Deras engagemang för svensk politik kan antas vara lika varmt som många röstberättigades engagemang på hemmaplan. utlandssändningar spelar en viktig roll för den här gruppen och i synnerhet för dem som bor långt från eller otillgängligt i förhållande till konsulat eller ambassader. Men radiosändningarna når nu inte ut till alla grupper. är en annan viktig kanal som erhåller tidningsstöd, men den tidningen når inte sina mottagare i och förrän . Ett sätt att öka informationen till utlandssvenskar kan vara att konsulat och ambassader där så är möjligt spelar in utlandsradions sändningar på kassetter, som sedan kan rekvireras till självkostnadspris. Det kan ge en aktuellare information för åtskilliga. Andra kanaler bör också prövas. I samband med den översyn av utåtriktade information som görs är det angeläget att frågan om information till utlandssvenskar även prövas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om en översyn av informationen till röstberättigade utlandssvenskar enligt de riktlinjer som framlagts i motionen. () ()
mot · G402862 · 1981-01-22 00:00:00 — 1980/81 862-868 av m. fl. om stödet till dagspressen och organisationstidskrifter I regeringens besparingsproposition aviserades en neddragning av pressstödet med 30 milj. kr. Vid utskotts- och riksdagsbehandling fixerades inte något belopp, utan man nöjde sig med en vag formulering om att besparingar kan göras även på presstödsområdet. återkommer regeringen i budgetpropositionen och sänker stödet till dagspressen och till organisationstidskrifterna. Några egentliga skäl för neddragningarna anges inte, trots att man beträffande dagspressen föregriper dagspresskommitténs förslag som är under behandling. Detta är anmärkningsvärt. Från yttrandefrihetssynpunkt är det vitalt att vi har en levande debatt, i synnerhet då viktiga samhällsintressen kräver ett intensivt meningsutbyte. Också med bibehållet stöd till dagspressen förväntas allvarliga problem för många tidningar till följd av den ekonomiska politik regeringen i övrigt bedriver. Branschen väntar sålunda intäktsminskningar. Presstödet kan i det läget innebära den avgörande faktorn för en tidnings överlevande. I besparingspropositionen aviseras att större delen av minskningen kommer att läggas på samdistributionsrabatten, vilket indirekt kan komma att hårt drabba de s. k. andratidningarna. När det gäller det minskade stödet till organisationstidskrifterna kommer detta främst att drabba fackförbundspressen men också föreningstidningar såsom Vi. Detta är oacceptabelt. Det minskade stödet måste också ses mot bakgrund av de höjda taxorna för distribution. Det finns anledning att återkomma till presstödet när regeringens proposition läggs fram . I avvaktan på denna proposition, baserad på dagspresskommitténs förslag, bör inga minskningar ske. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att med ändring i proposition 1980/81:100 beslutar 1. att under bil. 12 B 23 Stöd till dagspressen anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . 1 1980/81. 2. att under bil. 12 B 25 Stöd till organisationstidskrifter anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . (vpk) (vpk) HANS (vpk) (vpk)