ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021949 · 1981-02-25 00:00:00 — av förste vice talmannen m. fl. med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken ligger centralt i . Kommunen brukar benämnas närmaste stad. Inom en 12-milsradie bor över 2,5 miljoner människor. Till är avståndet - tillhör därmed . En av fördelarna med jämfört med andra kommuner i detta område är att kommunen klassificeras som regionalt centrum. Det innebär att kommunen har en väl utbyggd såväl offentlig som kommersiell service. har goda tågförbindelser med - resan tar . har på flera punkter varit en föregångskommun när det gäller energifrågor. Här är några vidtagna och planerade åtgärder: o Årliga energimässor har anordnats av kommunen där allmänheten informerats om hur man kan spara energi. Den senaste mässan lockade över 6 000 besökare från hela , o Privata anläggningar för fliseldning, jord- och solvärme finns i . Den enda helautomatiska anläggningen för halmeldning i finns här. o har ett internationellt känt värmeverk med bl. a. fluidiserande bädd med möjligheter att elda med olika typer av fast bränsle. o Fr. o. m. finns en permanent utställningshall i där allmänheten kan se alla nyheter inom energiområdet från flispannor till vindkraftverk. Ett informationssekretariat lämnar objektiv information om produkterna. Energicentrum i ansvarar för verksamheten i utställningshallen och har därvid samarbetsavtal med universitets energisekretariat, och . o Särskilda temadagar kommer att arrangeras i den permanenta utställningshallen. Några av de första specialarrangemangen kommer att vända sig till villa- och fastighetsägare, jordbrukare, hantverks- och industriföretagare. o Större energikonferenser kommer att förläggas till . Den första hölls om vindenergi. Energiminister öppnade den konferensen, o Svenska kommer att hållas i . Den första mässan är inplanerad till 1981. Intresset för mässan är stort dels inom landet, dels från de nordiska grannländerna. Antalet besökare beräknas till ca 100 000. Kommunens nya idrottshus med hallar har reserverats för ändamålet. är mötesplatsen för tillverkare, innovatörer, forskare, konstruktörer och andra intresserade inom energiområdet. Det vore därför naturligt att det statliga förlädes till . I länsplanering 1980 konstateras att näringslivet i kommunen är mycket konjunkturkänsligt. Några få företag dominerar sysselsättningen. påpekar att det är angeläget att få nya arbetstillfällen till kommunen . Ett statligt energiverk skulle därmed kunna ge önskad stabilitet åt sysselsättningen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att uttalar att det statliga bör förläggas till . () () (c) (vpk)
mot · G4021950 · 1981-02-27 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken I det mycket kärva ekonomiska läge som råder får nedskärningar företas i den statliga verksamheten i en besvärande omfattning. Även för en återhämtning på är det nödvändigt att statsapparaten begränsas så långt detta kan ske utan bestående olägenheter. Det energiverk som föreslagits i proposition 1980/81:90 behöver således inte inrättas. De uppgifter som avsetts för handläggs redan inom statens industriverk, där också erforderlig sakkunskap redan finns samlad. Även uppgifterna för oljeersättningsfonden m. fl. organ kan handhas av industriverket. Genom att industriverkets åligganden på andra områden skurits ner kan ledningskapacitet frigöras. Den besparing inom verks- och delegationsledning samt inom stabsfunktioner som man härigenom vinner är uppenbar. Förslaget att nu inrätta ett nytt verk förefaller oss förvånande ologiskt. att avslår förslaget i proposition 1980/81:90 om energiverk och oljeersättningsfond samt beslutar att de avsedda uppgifterna skall åvila statens industriverk. (s) () () () () () () ()
mot · G4021951 · 1981-02-27 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av propostion 1980/81:92 om ändring i miljöskyddslagen (1969:387) I propositionen föreslås bl. a. ändring i 24 § miljöskyddslagen, innebärande att tillståndsbeslut som meddelats av koncessionsnämnden skall kunna ändras redan innan förflutit sedan beslutet vunnit laga kraft. Ändring i gällande beslut skall kunna ske om förhållandena i omgivningen har ändrats väsentligt eller om användningen av ny process- eller reningsteknik i verksamheten skulle medföra en väsentlig förbättring från miljöskyddssynpunkt. Enligt vår mening är den föreslagna ändringen i 24 § miljöskyddslagen av sådan karaktär att den är helt oacceptabel ur rättssäkerhetssynpunkt. Vidare anser vi att de motiv som åberopas för ändringen i fråga inte är så tungt vägande att de bör ligga till grund för lagstiftning. Således motsätter vi oss bestämt den försvagning av koncessionsbeslutens rättskraft som den föreslagna ändringen av 24 § innebär. De övriga förändringarna i miljöskyddslagen är sammantagna av sådan karaktär att det vore orimligt att tro att inte företagen själva tillgodogör sig den tekniska utvecklingen på lämpligt sätt. Likaså finns det inget eget intresse för företagen att bedriva verksamhet sorn, om andra möjligheter står till buds, är av miljöfarlig karaktär. Givetvis måste de sysselsättnings- och ekonomiska aspekter som kan vara relevanta i sammanhanget tillmätas stor vikt. Företagens möjligheter till såväl ekonomisk som produktionsmässig planering är avgörande för dessas fortbestånd och utveckling och därmed till gagn för vårt samhälle i vid mening. Rättssäkerhetsaspekterna spelar härvid en helt avgörande roll. Enligt vår mening förändras rättssäkerheten med den nu föreslagna ändringen i 24 § miljöskyddslagen utan att någon förbättring av miljöskyddet åstadkoms i motsvarande mån. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att beslutar avslå förslaget om ändrad lydelse i 24 § miljöskyddslagen. () HANS () () ()
mot · G4021956 · 1981-02-27 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:94 om besiktning av fartyg I proposition 1980/81:94 föreslås att anpassar sina bestämmelser om tillsyn av fartyg till en internationell konvention om säkerhet för människoliv till sjöss som träder i kraft . anslutning föreslås ske . Reglerna i protokollet till konventionen () föreskriver bl. a. en skärpning av bestämmelserna om besiktning av fartyg. Det innebär bl. a. att fartyg om 500 bruttoton och däröver som nyttjas i internationell trafik skall undergå årlig besiktning. F. n. gäller att besiktning skall ske . De skärpta krav på fartygens utrustning och på tillsynen av fartyg som finns intagna i SOLAS-protokollet skall ses mot bakgrund av det stora antalet fartygsolyckor . Det är av största betydelse att fartygens standard kontrolleras regelbundet. Nya krav bör rimligen främja sjösäkerheten. Det gäller då självfallet i första hand säkerheten för människoliv. Men det gäller också ett värn mot skador på miljön vid transporter av oljor och för miljön farliga kemikalier. Fartyg under 500 bruttoton omfattas således inte av de nya bestämmelserna, dvs. även i fortsättningen skall det räcka med mellan besiktningarna. I regeringens förslag sägs det att vi i detta avseende skall anpassa oss till SOLAS-bestämmelserna och således inte kräva årliga besiktningar av mindre fartyg. Det finns starka skäl för att även kräva tätare besiktning av vad regeringen kallar mindre fartyg. 500 bruttoton kan betyda fartygslaster upp mot 1 000-1 200 ton (vikt). Särskilt med tanke på äldre fartyg som går i kustfart med olja och andra farliga laster kan tätare besiktningar behövas. Just när denna motion skrivs pågår oljebekämpning längs , och Blekinges kuster efter två förlista mindre fartyg. Väster om ligger svenska fartyget med last av tjock olja, som läcker ut och med den ostliga vinden driver i land och ställer till med skador på natur och fågelliv. Tätt söder om ligger också sedan någon vecka svenska fartyget och läcker ut av sin last på ca olja. Båda fartygen sjönk i samband med hårt väder. De klarade inte de påfrestningar de borde ha klarat. Inga människoliv gick till spillo vid dessa olyckor. Med modern teknik och skickligt arbete kunde helikopterbesättningar utföra den räddningsinsatsen. Men mot skadeverkningar på hav, skärgård och naturvärden i övrigt när en fartygsolycka redan inträffat finns inget tillfredsställande skydd. Förebyggande åtgärder är alltid att föredra i stället för olyckor. Effektiv inspektion och kontroll av fartyg är därför mycket viktigt. Självfallet skall anslutas till kraven i SOLAS-protokollet, men det är därför inget som hindrar att även bestämmelser om tillsynen av mindre fartyg får en utformning som bättre än tillgodoser kraven på höjd sjösäkerhet. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag om utökad kontroll och besiktning av fartyg i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G5022156 · 1981-02-12 00:00:00 — m. fl. Låneförbudet i aktiebolagslagen (1975:1385) (prop. 981/82:95) Aktiebolagslagen innehåller en rad bestämmelser om låneförbud. En av dessa avser förbud mot penninglån i syfte att låntagaren eller honom närstående fysisk eller juridisk person skall förvärva aktier i det långivande bolaget eller i annat bolag inom samma koncern. och bankinspektionen kan under vissa förutsättningar lämna dispens från detta låneförbud. I propositionen föreslås ett undantag från ifrågavarande låneförbud. Undantaget föreslås begränsat dels till anställda i bolaget (koncernen), dels till ett belopp motsvarande högst två basbelopp per anställd. Vidare föreslås att innehav eller förvärv av andel i en aktiesparfond inte skall omfattas av låneförbudsreglerna i aktiebolagslagen. De nu föreslagna lagändringarna har beställts av genom en skrivelse till regeringen . begäran ingår som ett led i en målmedveten strävan att med alla tillgängliga medel, även tvivelaktiga, öka människors intresse för aktieköp och det kraftigt skattesubventionerade skattefondsparandet. Härigenom tror man sig kunna leda i bevis att näringslivets behov av riskvilligt kapital kan tillgodoses utan varje form av kollektivt sparande. Konkret innebär de föreslagna lagändringarna att aktiebolag utan varje prövning skall kunna låna ut upp till f. n. till varje anställd för förvärv av bolagets (koncernens) egna aktier eller, i fråga om börsbolag, andelar i bolagets (koncernens) aktiesparfond. Vidare undantas lån för förvärv av andelar i aktiefonder och vanliga aktiesparfonder från aktiebolagens låneförbud, trots att dessa fonder - efter dispens - kan ha placerat i varje fall av fondvärdet i bolagets egna aktier. Socialdemokraterna har i en partimotion (1981/82:1691) yrkat att skattesparandet, inkl. skattefondsparandet, skall avskaffas och i samband därmed utförligt redovisat sin syn på vissa företags utlåningsverksamhet i syfte att förmå de anställda att delta i skattefondsparandet. Vad där sägs om lån för förvärv av andelar i en företagsknuten aktiesparfond gäller enligt vår mening med i princip samma styrka i fråga om lån för direktförvärv av aktier samt andelar i aktiefonder och vanliga aktiesparfonder. Vi finner inte anledning att här upprepa den kritik som framförts i den åberopade partimotionen. Vi får i denna del hänvisa till motionen i fråga. Mot den nu redovisade bakgrunden finner vi inte heller anledning att i detalj gå in på de nu föreslagna lagändringarna. Vi vill emellertid stryka under att ändringarna dels innebär risker för långivarens fordringsägare, dels 1 1981/82. öppnar möjligheter för ett bolag att stödja eller driva upp den egna aktiekursen med hjälp av egna medel. Detta kan enligt vår mening inte accepteras. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att avslår de i proposition 1981/82:95 framlagda lagförslagen. () () ()
mot · G4021958 · 1981-03-11 00:00:00 — av tredje vice talmannen m. fl. med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipo I proposition 1980/81:90 föreslås att de kommittéer och myndigheter som arbetar inom energiområdet skall slås samman till ett nytt statligt verk, statens energiverk. Det nya kommer att få ett samlat grepp när det gäller planering och handläggning av energifrågorna. Ansvaret för dessa frågor finns splittrat på en rad myndigheter och kommittéer. Det nya beräknas få ca 150 anställda. I propositionen finns inget förslag om till vilken ort eller region skall lokaliseras. Enligt vår mening finns starka regionalpolitiska skäl att lokalisera det nya till . Näst är det län som har de största arbetsmarknadsproblemen. I samband med utlokaliseringen av de statliga verken förlädes flera militära verk till . Man uppförde då nya förvaltningsbyggnader, den s. k. Karolinen. Genom minskning av antalet anställda vid vissa verk är nu stora utrymmen i dessa förvaltningsbyggnader outnyttjade. Enligt uppgift är mer än 100 kontorsrum lediga i Karolinen. Genom en samordning av utrymmena i de gedigna och ändamålsenliga förvaltningsbyggnaderna torde en förläggning av till och kunna ske utan nämnvärda investeringskostnader för staten. När utlokaliseringarna av de statliga verken genomfördes visade det sig att var en av de orter som lättast accepterades som lokaliseringsort. Ett av skälen till detta var fina förbindelser med . Behovet av nya arbetstillfällen i , tillgången på ändamålsenliga förvaltningslokaler och ett geografiskt bra läge är enligt vår mening argument som talar för en lokalisering av till . Med hänvisning till det anförda vill vi föreslå att uttalar att det statliga lokaliseras till . () () GOTHE () () 1* 1980/81.
mot · G4021959 · 1981-03-10 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken kommun har ca 15 000 arbetstillfällen. bor 23 000 förvärvsarbetande i kommunen, vilket innebär att självförsörjningsgraden ligger på . Många av kommunmedborgarna måste alltså pendla till arbetsplatser i andra kommuner - företrädesvis . Det är självklart att en kommun som ligger i ett storstadsområde måste betrakta sig som tillhörande en med övriga kommuner i området gemensam arbetsmarknad. Men det är lika självklart att en strävan måste vara att öka antalet arbetstillfällen i den egna kommunen för att på det sättet minska pendlingen för den egna befolkningen. Även om alla anställda vid en arbetsplats inte bor i samma kommun, så ger flera arbetstillfällen även fördelar i form av t. ex. bättre underlag för kommersiell service. kommun kommer att få ett tillskott av kontorslokaler. Dessa är centralt belägna intill pendeltågsstationen i Handen. Där kommer totalt ca kontorsyta att stå färdigställd. I regeringens proposition 1980/81:90 angående energipolitiken anges att hittillsvarande energimyndigheter skall slås samman till ett nytt energiverk. Regeringen har som sin mening anfört att bör förläggas till . Detta beror på att det inte är fråga om en ny myndighet, utan en omorganisation av befintliga verksamheter. Vid en uppvaktning hos regeringen av företrädare för kommun framfördes önskemål om att skulle förläggas till . Det finns flera skäl till detta. För det första ligger i , och den del av kommunen som skulle kunna bli aktuell för lokalisering har mycket goda förbindelser med . För det andra är i stort behov av ytterligare arbetstillfällen. För det tredje finns alltså lämpliga lokaler färdiga . För det fjärde är årshyran per kvadratmeter i ca . lägre än motsvarande hyra i . Detta skulle innebära en besparing på . per anställd och år vid lokalisering till . Med anledning av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller att den i proposition 1980/81:90 omnämnda organisationskommittén för det nya får i uppdrag att låta utreda förutsättningarna för en lokalisering av till kommun.
mot · G4021960 · 1981-03-12 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken I proposition 1980/81:90 föreslås bl. a. att en ny myndighet bildas för att handha energifrågor. Enligt förslaget blir benämningen på denna statens energiverk. Detta kommer dels att verkställa statsmakternas intentioner inom stora delar av energiområdet, dels kontinuerligt ge statsmakterna underlag för energipolitiska beslut. Den nya myndigheten beräknas påbörja sin verksamhet . har (bl. AU 1978/79:23) uttalat att ny statlig verksamhet bör utlokaliseras för att dämpa en alltför snabb tillväxt i : Regionalpolitiska aspekter bör vägas in då behovet av statlig verksamhet prövas liksom vid omorganisation eller utökning av statlig verksamhet. Därutöver bör möjligheterna till decentralisering målmedvetet bevakas i den fortlöpande planeringen av de statliga myndigheternas organisation och verksamhet. Som en konsekvens av gjorda riksdagsuttalande bör lokaliseringen av det nya statliga noggrant prövas. Vid den prövningen bör en lokalisering av till övervägas. Erfarenheterna av lokaliseringar till kommunen av statliga organ, t. ex. SGU, har varit positiva. kommun har som en följd av 80-kraschen ett stort överskott på bostäder. Vidare har kommunen goda flygförbindelser med huvudstaden, teknisk högskola och en väl utbyggd samhällelig service. Dessutom har den utan jämförelse högsta arbetslösheten i landet. En lokalisering av det nya statliga till skulle, även om inte antalet nytillkommande arbetstillfällen blir så stort, markera statsmakternas goda vilja till insatser i länet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering av det statliga till .
mot · G4021962 · 1981-03-11 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:107 om den statliga skoladministrationen m. m. I regeringens proposition 1980/81:107 om den statliga skoladministrationen ägnas frågan om betyg i lärarutbildningen och meritvärdering vid tillsättning av lärartjänster ett särskilt avsnitt för att skall beredas tillfälle att ta del av vad som anförts om betyg i lärarutbildningen. Vad är det då som har anförts? Konkret föreslås i propositionen att meritvärderingssystemet även skall innebära att meritpoängen skall ge uttryck för den sökandes skicklighet, varför graderade betyg i lärarutbildningen i ämnesteori skall finnas kvar. avvecklas betyget i lärarskicklighet. Regeringen skall dock återkomma till betygsfrågorna i en proposition om vissa lärarutbildningsfrågor. Trots att betygsfrågan alltså återkommer i en proposition längre fram anser vi det befogat att nu motionera i frågan, eftersom regeringens sakliga ställningstagande görs . Vi vänder oss mot detta ställningstagande av bl. a. följande skäl: o I den intensiva betygsdebatt som förts inte minst från de lärarstuderandes sida har det aldrig varit tal om att ta bort betygen, varken i lärarskicklighet eller ämnesteori. Kravet är godkänd resp. icke godkänd som bedömning av både lärarskicklighet och ämnesteori. o Det finns förslag till nytt meritvärderingssystem som bygger på icke graderade betyg och som bättre motsvarar kraven från de fackliga organisationerna och de lärarstuderande. Dessa förslag borde kunna utvecklas på så sätt att kravet på förtjänst och skicklighet vid tjänstetillsättning enligt lagen om offentlig anställning kan upprätthållas, o Betygsfrågan borde rätteligen behandlas i samband med lärarutbildningens organisation och innehåll. Mot denna bakgrund anser vi att inte nu bör ta ställning till ett bibehållande av de graderade betygen i lärarutbildningen. Arbetet bör enligt vår mening inriktas på att i samband med ställningstagande till den framtida lärarutbildningen avveckla de graderade betygen i lärarutbildningen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad 1980/81:1962 10 som i motionen anförts om avveckling av de graderade betygen i lärarutbildningen. () ()
mot · G4021963 · 1981-03-11 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:149 om meteorologiska och hydrologiska instituts verksamhet och organisation Lokaliseringen av statliga verk till platser utanför tycks av gjorda undersökningar att döma i stort sett fungera väl. Myndigheterna har etablerat sig på de nya orterna utan större olägenheter, och de problem som uppkommit för personalen har i de flesta fall kunnat bemästras. En allmän bedömning är att utlokaliseringen av statliga verk i varje fall på kort sikt kunnat genomföras enligt intentionerna. Det är nu viktigt att myndigheterna ges allt tänkbart stöd för att också på fungera med tillräcklig kompetens. Därvid är den infrastruktur som myndigheterna arbetar i av avgörande betydelse. Till denna hör forsknings- och utbildningsresurser på hög nivå inom regionen. Frågan har i aktualiserats genom den s. k. som haft i uppgift att pröva om någon av de meteorologiska institutionerna i eller och den hydrologiska institutionen i skulle kunna flyttas till . I proposition 1980/81:149 behandlas som främst diskuterat möjligheterna av att flytta den meteorologiska institutionen i . Utredningen konstaterar att det torde finnas goda praktiska möjligheter att inrymma institutionen vid . Därför skulle en omlokalisering till vara att föredra framför en omlokalisering till . Det skulle också passa . Regeringen tvekar när det gäller att tillföra högskoleregion en meteorologisk institution, trots att det skulle innebära många fördelar. Man finner inte tillräckligt starka skäl föreligga för en omlokalisering. I likhet med utredningen anser man att frågan får övervägas när erfarenheter vunnits av statsmakternas ställningstagande till verksamhet och organisation. Vid en närmare granskning av utredningsmaterialet finner man dock att med hänsyn till sina direktiv inte närmare undersökt alternativet att omlokalisera den meteorologiska institutionen till . Det måste därför vara rimligt att ett sådant alternativ får en rejäl sakbehandling innan regeringen skjuter avgörandet till en oviss framtid. Mot bakgrund av det ovan sagda hemställs att begär att regeringen låter utreda konsekvenserna av en omlokalisering till högskoleregion av den meteorologiska institutionen vid .
mot · G4021964 · 1981-03-12 00:00:00 — 1980/81 1964-1970 med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken Om antar förslaget i proposition 1980/81:90 om ändring i rörledningslagen kommer lagen att omfatta även fjärrvärmeledningar. Koncessionsplikten enligt lagen gäller nu ledningar för råolja, naturgas eller liknande produkter. Redan vid lagens tillkomst hävdade vi i motion 1977/78:1751 att det borde läggas fram förslag om hur koncessionsprövningen för rörledningar skulle integreras med planering enligt byggnadslagen. (CU 1977/ 78:3 y) anslöt sig till denna mening. (NU 1977/78:47) instämde i detta och föreslog att som sin mening skulle ge regeringen till känna att den samordningsfråga som motionärerna tagit upp bör beaktas i samband med arbetet på en ny byggnadslagstiftning. Bland de fall där den ändrade rörledningslagen kan komma att tillämpas är en eventuell ledning för fjärröverföring av hetvatten från Forsmark. En ny plan- och bygglagstiftning kan tidigast vara i kraft fr. o. m. . Det går därför inte att avvakta detta lagstiftningsarbete om man vill kunna garantera att fysiska planeringssynpunkter skall beaktas tillräckligt i sådana synnerligen viktiga sammanhang. Enligt vår mening bör nu som sin mening ge regeringen till känna att förslag bör läggas fram om hur den fysiska planeringen enligt byggnadslagstiftningen m. m. skall kunnä integreras med koncessionsprövningen enligt rörledningslagen. Parallellerna med kraftledningsprövningen leder närmast till att frågan bör behandlas inom den fysiska riksplaneringens ram och att generalplan eller motsvarande översiktliga planförfaranden kan vara ett medel för att hävda eventuella riktlinjer. Sådana förslag borde lämpligen läggas fram i anslutning till övriga förslag som aviserats i vissa planeringsfrågor. att som sin mening ger regeringen till känna att förslag bör läggas fram som garanterar en samordning av den fysiska planeringen enligt byggnadslagstiftningen m. m. med koncessionsprövning enligt rörledningslagen. PER () () 1 1980/81.