mot · G402778 · 1981-01-23 00:00:00 — om ett gränsvärde för nitrathalten i dricksvatten, m. m Vårt dricksvatten är i åtminstone ett avseende unikt jämfört med andra livsmedel. Det är samhället som genom de kommunala vattenverken i stor utsträckning står för produktion och distribution. Mot denna bakgrund är det synnerligen anmärkningsvärt att staten inte upprättat ett väl fungerande system för att garantera vattnets kvalitet när det når konsumenten. En myndighet med övergripande ansvar saknas egentligen helt. Dricksvattenfrågorna är uppdelade på minst tre departement och fem centrala verk. har visserligen börjat samla forskningsresultat kring nitrat och nitrit och nitrosaminer, men har ingen laglig kompetens att påverka gränsvärdena. Dricksvatten innehåller en rad olika ämnen av vilka en del är, och andra under vissa omständigheter kan vara, skadliga för människors hälsa. Vissa föroreningar upptäcks aldrig, eftersom den offentliga kontrollen inte omfattar vattnets kvalitet när det nått konsumenten. Den starka kritik som , bl. a. i riksdagsmotioner, riktats mot rådande missförhållanden när det gäller vårt dricksvatten, tycks nu börja ge vissa resultat. Medel anvisas i årets budgetproposition för bl. a. ett miljöforskningsprojekt under . Som skäl för att starta detta projekt anförs bl. a.: Hälsorisker i samband med användning av grundvatten för vattenförsörjning kan emellertid numera inte uteslutas i vissa landsdelar. Detta gäller främst i vissa intensivt odlade jordbruksområden med höga halter av nitrat i grundvattnet och i försurade områden, där risker föreligger för höga metallhalter. Den kraftigt ökade handelsgödselanvändningen har blivit en allt större olägenhet från miljösynpunkt. Kvävet i handelsgödsel förs vidare till vattendrag, sjöar och grundvatten. nitrat är lättlöslig i vatten och urlakas till grundvattnet. Urlakningen är särskilt påtaglig på lätta jordar. Nitrat kan omvandlas till nitrit i livsmedel eller i människokroppen. Nitrit kan i sin tur under vissa omständigheter framkalla en typ av förgiftning methemoglobinemi - vilken i första hand kan drabba spädbarn. Flera utländska undersökningar visar ett klart samband mellan koncentrationen av nitrat i dricksvatten och förhöjda methemoglobinkoncentrationer. Sammanlagt finns ca 2 000 fall av denna sjukdom hos barn rapporterade i och . av de drabbade avled. I synes inga mera ingående undersökningar av det här slaget ha utförts. Än allvarligare anses det emellertid vara att nitrit genom reaktion med andra ämnen kan bilda s. k. nitrosaminer, av vilka flera typer visat sig vara i hög grad cancerframkallande. Enligt gällande svenska anvisningar bör inte vatten med /l eller högre nitrathalt ges till barn . Vid halten /l skall vattnet emellertid bedömas som från hygienisk synpunkt anmärkningsvärt, och orsakerna till den förhöjda halten bör då undersökas för att vattenkvaliteten skall kunna förbättras. Motsvarande gränsvärden i andra länder varierar kraftigt. Här kan nämnas några exempel: Förekomsten av två gränsvärden i vårt land har skapat stor villrådighet på många håll, inte minst i hälsovårdsnämnderna. I syfte att ge kommunerna en bättre vägledning föreslår vi att ett enhetligt värde för nitrat i dricksvatten fastställs. En lämplig riktpunkt bör därvidlag vara /l, dvs. det gränsvärde som tillämpas i , vars intensiva jordbruk har stora likheter med förhållandena i t. ex. , där nitratproblem inom vissa områden är särskilt allvarliga. Den typ av intensivt odlade jordbruksområden som omnämns i budgetpropositionen återfinns bl. a. i nordvästra . är det i enskilda brunnar som anmärkningsvärt höga nitrathalter konstateras. Men i kommun har under större delen av uppmätts nitrathalter som regelmässigt överstigit /l och ofta pendlat /l. Trots att delar av kommunen nu kopplats till vattenledning är fortfarande en stor del av kommunens invånare, bl. a. en tätort, hänvisade till att använda ett dricksvatten som innehåller oacceptabelt höga nitrathalter. Härigenom tvingas många småbarnsföräldrar att hämta dricksvatten vid särskilt anvisade tappställen utanför bostadsorten. Åtgärder såsom inkoppling av jonbytarfilter och utspädning med mindre nitrathaltigt vatten har vidtagits men inte gett några bestående resultat. Orsakerna till de höga nitrathalterna har belysts i ett par undersökningar. I en nyligen framlagd forskarrapport uppmärksammas bl. a. jordbrukets roll och som förslag till åtgärder för att komma till rätta med problemen förordas bl. a. översyn av markanvändningen i området. geologiska undersökning (SGU) slår i en annan utredning fast bl. a. följande: De höga nitrathalterna beror till helt övervägande del på urlakning från de kvävegödslade jordarna, speciellt från de områden där grus och sand går . Gödselgivorna i området, inom vilket finns bl. a. stora odlingar av potatis, kål och grönfoder, uppgår på stora arealer till mellan kväve, dvs. två till så mycket som rekommenderas. Trots att vissa orsakssamband klart kan härledas när det gäller höga nitrathalter i dricksvatten har kommunala myndigheter inte förmått vidta åtgärder som undanröjer dessa orsaker. Man har i stället hänvisat till behovet av klarare direktiv från statliga myndigheter. Det är därför angeläget att den statliga utredning som skall belysa sambandet mellan jordbrukets kemikalieanvändning och miljöföroreningar arbetar med största möjliga skyndsamhet på detta område. Lika viktigt är att konsekvenserna från hälsosynpunkt av ett alltför nitrathaltigt vatten blir närmare undersökta. I underlaget för den forskning på området vilken nu aviserats måste, enligt vår uppfattning, finnas med de områden där de största problemen finns. Ett av de mest utsatta områdena i detta hänseende torde vara kommun, eftersom problemet där omfattar två viktiga kommunala dricksvattentäkter. Vi hemställer därför att kommun får ingå som testområde i nämnda forskningsprojekt. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär att ett enhetligt gränsvärde för nitrathalt i dricksvatten fastställs till /l, 2. att hos regeringen begär att kommun får ingå som testområde i projektet och hälsa.