mot · G5021406 · 1981-01-01 00:00:00 — Motion 1981/82:1406 Få frågor har utretts så grundligt och så som frågan om fasta förbindelser över . De utredningar som gjorts är Öresundsförbindelser (SOU 1962:53), Fasta förbindelser över avgiven av danska och svenska Öresundsgruppen 1967 och Öresundsförbindelser (SOU 1978:18). Vid behandlingen av samtliga dessa betänkanden har inte minst från näringslivets sida starkt framhållits vikten av att en fast förbindelse kommer till stånd. Från tid till annan har emellertid olika omständigheter hindrat att ett positivt beslut kunnat fattas. Närmast sin lösning var frågan då den svenska 1973 hade godtagit Öresundsöverenskommelse mellan den danska och den . Frågan föll då på att det danska inte ratificerade överenskommelsen, vilket sammanhängde med en uppkommande regeringskris. Misslyckandet 1973 ledde till tillsättandet av den Öresundsutredning som 1978 kunde presentera den senaste i raden av större utredningar i denna fråga. betänkande, Öresundsförbindelser, redovisades alternativa fasta förbindelser över i Köpenhamn-Malmöleden (KM-leden) och Helsingör-Helsingborgsleden (HH-leden), varvid storflygplatsen för antogs kunna bli lokaliserad antingen till eller till Saltholm. I detta betänkande redovisades tekniska undersökningar för de förbindelsealternativ som bedömdes vara mest realistiska. Vidare presenterades prognoser för utvecklingen av person-, personbils- och godstrafiken vid dels fortsatt färjetrafik, dels olika fasta förbindelser. Härutöver hade kostnadsberäkningar och ekonomiska bedömningar i såväl det företagsekonomiska som det samhällsekonomiska perspektivet genomförts. Eventuella fasta förbindelsers effekter på näringsliv, hushåll, bebyggelse, markanvändning och miljö hade blivit föremål för särskilda analyser. Det omfattande utredningsarbete som sålunda utförts ger en god grund för ett positivt beslut om öppnande av en fast förbindelse över . Även med hänsyn till remissutfallet över de olika Öresundsutredningarna står det enligt vår uppfattning klart att en sådan förbindelse skulle få många positiva effekter inte bara för utan även för i övrigt. Lätt tillgängliga och säkra kommunikationsleder brukar i allmänhet anses eftersträvansvärt. Rimligtvis borde denna strävan göra sig gällande även då det gäller att överbrygga ett sund. För näringslivet skulle den snabbare och säkrare överfarten, med direkt tillgänglighet, vara fördelaktig såväl med hänsyn till marknadsföring och lagerhållning som när det gäller tillgängligheten till 1 1981/82. fortsatta kommunikationer framför allt via . skulle väsentligt stärkas i lokaliseringshänseende. Handeln inom den nordiska gemenskapen skulle härigenom kunna bli gynnad liksom de allmänna relationerna mellan de nordiska länderna. Förutsättningarna för ett ökat kulturellt utbyte liksom förökade kontakter över huvud taget mellan befolkningen i de båda länderna skulle kunna stärkas genom förbättrade kommunikationer. a. av dessa skäl skulle fasta förbindelser också kunna skapa gynnsamma förutsättningar för en vidareutveckling av relationer med i övrigt. När det gäller de regionala effekterna av fasta förbindelser kan noteras att, när frågan tidigare haft aktualitet, de positiva effekterna varit märkbara, bl. a. i form av ett ökat intresse för etablering i regionen. Ett definitivt beslut om en bro över skulle ge goda effekter för i synnerhet . Investeringen som sådan skulle ge en väsentlig stimulans, både direkt och indirekt, åt sysselsättningen i en region som f. n. är mycket utsatt. Det är självfallet möjligt att ytterligare utveckla argumenten för en fast förbindelse över . Det utredningsmaterial som föreligger i frågan är emellertid så omfattande att detta knappast torde vara nödvändigt. Däremot kan emellertid övervägas, om en sådan förbindelse bör komma till stånd mellan och eller mellan och . Skäl talar för båda sträckningarna, och det finns anledning utgå ifrån att förbindelser kommer till stånd utmed båda dessa linjer. Det omedelbara behovet får emellertid anses vara en motorvägsförbindelse enligt KM-alternativet. Ett skäl till denna prioritering är de svårigheter som uppenbarligen är förenade med alternativet järnvägstunnel enligt HHalternativet. Inom kommuns drätselkontor har upprättats en kalkyl avseende de företagsekonomiska förutsättningarna för en i . Härvid har en uppdatering gjorts av de uppgifter som redovisades betänkande. Vad beträffar anläggningskostnaderna grundar sig bedömningarna på uppgifter från byggföretagen . Ett särskilt kostnadstillägg på har gjorts med hänsyn till den osäkerhet som vidlåder det s. k. broindexet. Vidare har räntekostnaden antagits till . Med denna utgångspunkt har en totalkostnad inkl. ränta på uppkommit räknat i prisläge . I driftkalkylen har löptiden på de lån som skall finansiera bygget beräknats till . skulle bron vara till fullo betald. När det gäller intäktssidan har tidigare prognoser justerats nedåt, bl. a. med hänsyn till den försvagade ekonomiska utveckling som inträtt. Även vid en sådan försiktig bedömning framstår det emellertid som troligt att en avgiftsfinansierad broförbindelse i denna led är klart företagsekonomiskt motiverad. Till detta skall självfallet läggas de samhällsekonomiska vinster som står att vinna med en fast förbindelse. Beträffande det företagsekonomiska perspektivet kan sägas att en bro mellan och i själva verket torde vara ett av de få verkligt stora entreprenadprojekt i som det ur såväl företagsekonomisk som samhällsekonomisk synvinkel är lämpligt att genomföra. De negativa effekter som skulle uppkomma till följd av en broförbindelse förefaller vara av mycket begränsad omfattning. Ianspråktagandet av torde begränsa sig till direkta tillfartsvägar till brofästet. Även i övrigt synes de negativa effekterna bli försumbara, såvida man inte anser att en ökande resandeström till i sig är något negativt, en uppfattning vi har svårt att hysa någon förståelse för. Öppnandet av en fast broförbindelse mellan och är alltså ett utomordentligt angeläget projekt. Det är emellertid i första hand av intresse för . Den danska hållningen har varit avvaktande, bl. a. med hänsyn till att frågan om en fast förbindelse över Stora Bält ännu inte funnit sin lösning. Detta får emellertid inte hindra att det från svensk sida görs maximala ansträngningar för att få till stånd förbindelsen över . Det kan inte uteslutas att vissa statliga garantier kan komma i fråga för finansiering av projektet. Denna fråga måste dock ytterligare prövas. I samband med Öresundsöverenskommelse var berett att ta ett ansvar i finansieringshänseende. Projektets genomförande bör likväl förutsätta att sysselsättning skall beredas i samma omfattning i såväl som . Finansiering, byggande och deift av bron bör åvila ett för ändamålet bildat fristående särskilt konsortium. Frågan om vilka parter som bör ingå däri, bör bli föremål för ytterligare överväganden. Det är angeläget att de företagsekonomiska kalkyler och tekniska frågor som föreligger allsidigt granskas. Projektet bör genomföras i överensstämmelse med de riktlinjer som här angivits. Den fasta förbindelsen skall alltså byggas i KM-leden. Finansiering, byggande och drift bör åvila ett fristående konsortium. Förbindelsen skall vara avgiftsfinansierad. Åberopande av vad som här anförts hemställs att beslutar att dels godkänna i motionen angivna riktlinjer för uppförande av en fast förbindelse över mellan och , dels begära av regeringen att den vidtar därav betingande åtgärder. () () G. () () () () 1* 1981182.