ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G402308 · 1981-01-15 00:00:00 — om översyn av bebyggelsen på Malmen i Trots att det ofta blir en stark folklig opinion mot rivning av äldre bebyggelse fortsätter raserandet av värdefulla hus och miljöer. Bevarandet av äldre, kulturhistoriskt värdefulla byggnader är en angelägenhet som i alla kulturnationer anses vara av mycket stor betydelse. Meningarna kan visserligen gå i sär om vad som är kulturhistoriskt värdefullt eller inte. Det vore dock en tragedi om alltför många gamla, kulturhistoriskt värdefulla byggnader skulle tillåtas förfalla och försvinna. Det är ju också ett erkänt faktum att om ett hus förfallit alltför mycket, det sedan medför oproportionerligt stora kostnader och arbete att restaurera det. Känt är ju också att om en byggnad väl börjat förfalla, tar det innan den är helt förstörd såvida inte åtgärder sätts in . På statlig mark - väster om på Malmen, där vårt kommande flygvapenmuseum skall uppföras - finns ett antal kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Enligt uppgifter som kommit mig till handa har man nu planer på att riva någon eller några av dessa. Enligt min mening bör staten gå före med gott exempel och bevara gamla byggnader så långt det är möjligt. Naturligtvis ej utan urskillnad, men om byggnaderna är fullt användbara och i användning skall de ej rivas utan rustas upp. En översyn behöver därför göras omgående av fortifikationsförvaltningen tillsammans med personalen på . Med hänvisning till det som ovan anförts hemställs att beslutar hos regeringen begära initiativ till en översyn av bebyggelsen på Malmen, , i enlighet med vad som i motionen angivits.
mot · G402311 · 1981-01-15 00:00:00 — om återinförande av kristendomsundervisningen i skolan Religionsfrihetens princip är självklar, och vårt samhälle förutsätter tolerans mot oliktänkande. Vårt lands och hela västerlandets kultur bygger på kristendomen. Vi kan inte fortsätta att försvaga dess ställning i vårt land, bland vår ungdom. Skolans religionsundervisning har stor betydelse för ungdomens utveckling. Undervisningen skall ge förståelse för att reglerna för mänsklig samlevnad i vårt land bygger på den kristna rätts- och kulturtraditionen. Skolans religionsundervisning är dock urvattnad och vågar inte ta ställning. Våra barn får vara med i en undervisning som ofta framställs som impopulär och som kastar en skugga över det som är vårt samhälles grundval och har varit en livskraft för vårt folk. Minskad framtidstro, sociala konflikter, ökande alkoholproblem i allt yngre åldrar, oro i skolan, upplösta hem och familjeband är kristecken nog i vårt land. Vi måste bryta denna trend. Allt fler människor efterlyser någonting som kan ge oss tillbaka de livsvärden som är omistliga och som inte minst de unga behöver i en allt hårdare tillvaro. Kyrkor och samfund, föräldrar och lärare arbetar för att ge barn och ungdom lärdom i det kristna budskapet, men många barn får ingen kontakt med de centrala normer om ansvarstagande för sitt och nästans liv som vårt samhälle skall bygga på. Vi bör återinföra kristendomsundervisning i läroplanen som eget ämne. Varje människa har rätt till trygghet i sin tillvaro. Barn såväl som vuxna behöver fasta normer att bygga sitt liv på. Den kristna tron och tio bud är en god grund som ger denna trygghet. Då det i finns en allmän folkkyrka bör det vara naturligt att varje barn får vetskap om det kristna budskapets lära. tro och livssyn är de redskap som har de största möjligheterna att bryta den trend av allt större utslagning som finns i samhället. Med anledning av vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kristendomsundervisningens återinförande.
mot · G402313 · 1981-01-15 00:00:00 — av och om järnvägstrafiken på linjen För Smålandslänen var det djupt olyckligt att järnvägen hänfördes till de nedläggningshotade järnvägssträckorna i samband med beslut . Den riksdagsmajoritet - socialdemokraterna, och - som genomdrev detta beslut nonchalerade helt allmänhetens, kommunernas och näringslivets intresse av att behålla och rusta upp den aktuella järnvägen. Den region som järnvägen betjänar tillhör de områden i landet som är ekonomiskt eftersatta med en svag sysselsättning och hårt drabbade av centraliseringspolitiken under 1960och . De här bygderna tål inte att det riktas nya dråpslag mot den livsnerv som järnvägsnätet ändå fortfarande utgör. har vid åtskilliga tillfällen understrukit behovet av goda kommunikationer för att stimulera näringslivet till att skapa nya arbetstillfällen. Kommunerna utmed den aktuella järnvägen för nu en hård kamp för att vända utvecklingen i en positiv riktning. Detta arbete underlättas sannerligen inte av att järnvägen klassas som nedläggningshotad. Staten fårenligt vår uppfattning - inte slå undan möjligheterna till framgångsrika regionalpolitiska insatser genom att mer eller mindre döma ut järnvägen . I stället bör leva upp till de goda målsättningar som man vid skilda tillfällen formulerat genom att nu besluta att banan hänförs till SJ:s riksnät på vilket persontrafiken skall bibehållas. De resande på banan får finna sig i en extremet låg standard på de rälsbussar som trafikerar sträckan. Det är mycket troligt att mänga resenärer försöker finna andra resealternativ på grund av att järnvägen erbjuder en dålig komfort. Det vore framsynt om SJ snabbt satte in sina nyinköpta och moderna motorvagnar på banan. Det är mycket troligt att en sådan standardförbättring skulle bidra till ett betydligt ökat resande. Det är aktiva satsningar av det här slaget som måste göras om menar allvar med sina uttalanden om att alla landsdelar skall garanteras en tillfredsställande trafikförsörjning. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att beslutar uttala att järnvägen bör hänföras till SJ:s riksnät på vilket persontrafiken skall bibehållas, 2. att som sin mening uttalar att de nya och moderna motorvagnar som SJ köpt in sätts i trafik omgående på bandelen för att stimulera en ökad persontrafik.
mot · G402314 · 1981-01-15 00:00:00 — 1980/81 314-321 Motion 1980/81:314 av om temporärt förbud mot framförande av och släpvagnar Antalet och släpvagnar med kapellöverbyggnad okar ständigt i antal till glädje för lösande av många familjers fritidsaktiviteter och transportproblem. Av och till har diskussioner förts om krav på skärpta regler angående utbildning av förare till personbil med påkopplad husvagn/ släpvagn. Frivillig utbildning anordnas i de flesta kommuner dock med ett fåtal deltagande. Det kan konstateras att husvagnarna/släpvagnarna ofta vid dåligt väglag och speciellt vid stark blåst råkar ut för allvarliga tillbud och olyckor. Husvagnarnas/släpvagnarnas lätta konstruktion i förhållande till deras totala volym/yta är avgörande för deras reaktioner vid t. ex. stark sidovind. Många olyckor med kullkörning eller avåkningar til följd av stark blåst, snöslask eller halka har inträffat. Denna trafikantgrupp utgör vid dessa vädersituationer en fara för sig själv och andra trafikanter. Osökt ställs frågan om polisen i samarbete med den lokala väderlekstjänsten skulle ges befogenhet att över t. ex. lokalradion temporärt förbjuda trafik med påkopplad husvagn eller släpvagn med kapell. Med anledning av vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening uttalar att frågan om befogenhet för polisen att utfärda temporärt körförbud i enlighet med vad som i motionen anförts undersöks. 1 1980/81.
mot · G402316 · 1981-01-15 00:00:00 — av m. fl. om trafiken på flygplats beslöt att ansluta sig till den socialdemokratiska reservationen i /81:8 innebärande att Linjeflygs trafik på skall flytta till . Den motivering som majoriteten hade för sitt ställningstagande innehöll en rad förutsättningar om nya investeringar på och i trafikmöjligheterna till och från . Dessa förutsättningar presenterades i form av lösa idéskisser utan kostnadsberäkningar eller andra utredningar. Enligt vår mening bör inte ett så omfattande beslut som flyttning av det inrikes linjeflyget från till verkställas på så lös grund. Frågans komplexa karaktär, de regionalpolitiska, miljömässiga och ekonomiska aspekter som måste läggas tillgodoses inte genom beslut. Eftersom även majoriteten i sin motivering strävar efter att ha ett fungerande inrikesflyg också 1982 och därefter, finns goda skäl att på nytt pröva hela frågan. Propositionens (1980/81:30) huvudinriktning var att genom ökade miljökrav på inrikesflyget möjliggöra ett bevarande av för linjeflyget. Det nu gällande beslutet kommer att innebära att dessa miljökrav inte reses, till nackdel för varje ort som trafikeras. Propositionens förslag syftade till att tillgodose landsortens behov av snabba förbindelser med huvudstaden. Det nu gällande beslutet kommer sannolikt inte att kunna genomföras på sådant sätt att landsortens kommunikationsbehov tillgodoses på ett rimligt sätt. Propositionen innebar förslag om måttliga investeringar på . beslut förutsätter miljardinvesteringar på och i trafikapparaten i övrigt i . Enligt vår mening är det rimligt att snabbt, innan kostsamma dispositioner i anledning av höstens beslut vidtagits, på nytt får möjlighet att ta ställning till frågan om och flygplatser. Enligt vår mening bör i princip uttala att man nu stödjer de riktlinjer som angavs i proposition 1980/81:30. Man bör hos regeringen begära ett nytt förslag enligt dessa riktlinjer. I denna nya proposition bör också konsekvenserna av det nu gällande beslutet allsidigt belysas så långt det är möjligt. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar att uttala sin principiella anslutning till de riktlinjer som presenterades i proposition 1980/81:30 beträffande villkoren för fortsatt linjeflygsverksamhet på , att beslutar att hos regeringen begära nytt förslag om fortsatt linjeflygsverksamhet på . () SVEN-E. () () () () () () () () ()
mot · G402317 · 1981-01-15 00:00:00 — om inrättande av ett miljötekniskt applikationslaboratorium i Genom den nedläggning av Öresundsvarvet som beslutats av Svenska Varv finns det ett stort behov av att till kommun lokalisera nya industrier. I kommunen har ett intensivt arbete för att skapa nya arbetstillfällen bedrivits. I denna sin strävan har viss framgång kunnat noteras, ett mindre företag, , har etablerat sig. I anslutning till det befintliga kommunala avloppsreningsverket och den komposteringsanläggning som finns anlagd i anslutning till detta har en referensanläggning byggts upp enligt ett flexibelt system. Man har till anläggningen knutit odlingsytor som kommer att utnyttjas av i kommunen etablerade företag inom växtförädlings- och gödselämnesindustrin såsom Hilleshög, och , men även andra, för bl. a. växt- och bevattningsförsök. Kommunens behov att till sig lokalisera nya arbetstillfällen, den befintliga industriexpansionen på det miljötekniska området samt referensanläggningen, utgör en god grund för vidare miljöteknisk expansion inom kommunen. Denna expansion kräver emellertid ett flexibelt laboratorium. Ett sådant laboratorium bör vara uppbyggt för att kunna möta olika hygieniska och fysikalisk-kemiska institutioners krav på miljötekniska applikationer. Det måste ligga i statsmakternas intresse att närmare knyta forskning och utveckling till industri och handel för att nå en snabb utveckling på området. Detta talar för att ett sådant laboratorium förverkligas. Inom vårt land finns förvisso på det miljötekniska området en spridd kompetens, som via ett miljötekniskt laboratorium skulle kunna koordinera sin verksamhet. Presumtiva intressenter i ett sådant bör vara våra tekniska högskolor, eller i varje fall vissa av dessa, , vissa avdelningar inom , vattensektionen inom statens bakteriologiska laboratorium, statens miljömedicinska laboratorium, , samt vissa avdelningar inom våra universitet för att nu nämna några. Genom den intresseinriktning som den miljötekniska verksamheten i har kan här nämnda institutioner via ett samarbetsavtal - liksom givetvis andra intressenter - knytas för direkta applikationsstudier till laboratoriet under längre eller kortare tidsperioder. Detta skulle ge en unik möjlighet att inom miljöområdet direkt överföra forsknings- och undersökningsresultat till teknisk produktion och försäljning av systemlösningar. Detta skulle också ge möjlighet för statliga och regionala organ att mera direkt följa den miljötekniska utvecklingen och därigenom närma hälsovårdsnämnders, länsstyrelsers och statliga myndigheters agerande till den tekniska utvecklingen. Detta ger i sig också en bättre förståelse för både tekniska och miljömässiga frågeställningar. I förlängningen av detta borde en utbildningsdel kunna knytas till verksamheten. Åberopande det ovan anförda hemställs att beslutar begära att regeringen inrättar ett miljötekniskt applikationslaboratorium i i huvudsaklig överensstämmelse med vad i motionen anförts.
mot · G402318 · 1981-01-15 00:00:00 — av andre vice talmannen m. fl. om skördeskadeskydd för åkerbönsodling Skördeskadeersättning har utgått för flertalet lantbruksväxter under en följd av år. Vissa undantag har därvid gjorts för odlingar som inte ansetts så allmänt förekommande att deras skördeutfall kunnat med säkerhet statistiskt beräknas. Så har varit förhållandet med odlingar av såväl åkerbönor som ärter. Denna typ av odlingar är emellertid numera ingalunda några sporadiskt förekommande specialodlingar - särskilt åkerbönan omfattar en betydande areal. Förekomsten av dessa odlingar måste också anses vara ett värdefullt inslag i jordbruksproduktionen i dess helhet i dess något ensidiga växtodlingsprogram. När det gäller åkerbönan har denna under mer än förekommit som kontraktsodlingar över vilka det finns en noggrann skördestatistik. har även meddelat att hinder inte längre föreligger för att göra de nödvändiga statistiska beräkningarna av dessa odlingars skördeutfall. Detta torde även vara välkänt för berörda myndigheter. I samband med de katastrofartade regnskador som särskilt de sydligare landskapen utsatts för gjorde länsstyrelserna i beräkningar av de aktuella grödornas skördeutfall. För åkerbönan beräknades skadorna till 2,2 milj. kr. Det fanns odlingar som inte gav mer än utsädet tillbaka. Som känt är kan av olika skäl skördeutfall vara svårbedömbara. En viss självrisksumma blir därför åsatt brukningsföretaget. Då en jordbruksgröda, t. ex. åkerböna, ingår i brukningsenheten men ej omfattas av skördeskadeskyddet kan enheten få en högre självrisk på övrig del på grund av klassning som ensidig växtodling. Vid inträffade skördeskador inom området erhåller en sådan brukningsenhet ett orättvist självrisktagande i relation till andra. Åkerbönan är en värdetillgång för landet enär den ersätter import av proteinrikt kraftfoder och inte kräver någon kvävegödsling. Således talar såväl sakskäl som rättviseskäl för att även åkerbönsodlingen omfattas av skördeskadeskyddet. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts. () ()
mot · G402319 · 1981-01-16 00:00:00 — av och om användningen av antibiotika i fodret till slaktdjur I många länder där intensiv djuruppfödning bedrivs används antibiotika som tillsats i fodret, dels för att hålla djuren friskare, dels för att öka djurens tillväxthastighet. Det finns uppgifter om att användning av antibiotika till de svenska djuren är lika omfattande som till de svenska människorna. Massmedicineringen i de svenska djurstallarna utgör en växande risk på grund av att mediciner som är viktiga för människan kan göras verkningslösa därför att bakterier blir resistenta, dvs. motståndskraftiga mot medicinen. När man använder ett antibiotikum kan man göra bakterierna resistenta mot flera andra antibiotika, vilket ökar riskerna för människorna. Antibiotika är också en arbetsmiljörisk för dem som arbetar med djurhållning eller i foderfabrikation. De kan drabbas av allergier. Det kan bli problem när de som arbetar med antibiotika själva behöver behandlas mot sjukdom med något antibiotikum. Risken att drabbas av resistenta bakteriestammar är påtagliga, inte minst för dem som arbetar i djurhållningen. Alla nödslaktade djur kontrolleras innan de får levereras vidare. De som innehåller antibiotika kasseras. Ur normalslakten tar veterinärerna stickprov. Om provet visar att djurkroppen innehåller antibiotika kan den inte stoppas. Den passerar slakteriet och går vidare ut i handeln innan resultatet av antibiotikaprovet är färdigt. Det kan ifrågasättas om dessa stickprov då har något värde. är kritiskt mot antibiotikabruket i djurstallarna, särskilt att använda antibiotika som tillväxtmedel. väckte vi en motion i denna fråga med krav att frågan om riskerna med antibiotika i slaktdjursfoder skulle utredas. Utskottet hänvisade till pågående undersökningar och därmed avslog motionen. har det gått , och det har inte hänt något i motionens syfte om förbud mot antibiotika i slaktdjursproduktion. Veterinärerna skriver ut fyra gånger så mycket till husdjuren som . bör kunna lita på att livsmedel inte innehåller ämnen som minskar kroppens eget immunförsvar. Eftersom det allt oftare görs gällande att animalisk föda som produceras med hjälp av antibiotika kan ha för människan skadliga verkningar måste all användning av sådana medel uteslutas eller starkt reduceras. Även här bör gälla regeln att blotta misstanken om ett ämnes skadlighet skall medföra förbud eller stränga restriktioner. Det bör också givetvis gälla importerade livsmedel. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en utredning angående riskerna med att använda antibiotika i fodret till slaktdjur, 2. att uttalar sig för att användning av antibiotika som tillväxtmedel stoppas i avvaktan på utredningsresultatet. () ()
mot · G402321 · 1981-01-15 00:00:00 — av m. fl. om ökat anslag till skogsvårdsstyrelserna Skogsvårdsstyrelsernas verksamhet har som grunduppgift att utöva tillsyn över skogsvårdslagens efterlevnad. Skogsvårdslagen anger de minimikrav som samhället ställer på skogens skötsel och på hushållningen med skogstillgångarna. Det ställs allt större krav på skogsbruket från skogsnäringen själv, från samhället och från allmänheten. Skogen skall långsiktigt kunna förse skogsindustrin med råvara. Krav ställs på att skogsbruket i ökad utsträckning skall producera råvara för energiförsörjningen. Skogen skall dessutom skötas så att den även fortsättningsvis utgör en god naturmiljö. Skogarna befinner sig f. n. inte i det skick som krävs för att de skogspolitiska besluten om produktionsmål och därmed beräknad avverkningsnivå skall nås. Beståndsanläggningarnas kvalitet är enligt återväxtinventeringar på stora arealer inte tillfredsställande. Röjningarna är enligt riksskogstaxeringen och skogsvårdsorganisationens inventeringsarbeten klart eftersatta. Dessa brister inom skogsbruket måste åtgärdas, och där har skogsvårdsstyrelserna en viktig uppgift. Den nya skogsvårdslagen innebär att tillsynsverksamheten har ökat genom att statens och kyrkans skogar har inordnats under skogsvårdslagen. Detta medför ett allt större krav på styrelsernas medverkan. Med tanke på skogsnäringens betydelse för landets ekonomi, och på den viktiga arbetsuppgift som skogsvårdsstyrelserna har, är det anslag som föreslås i budgetpropositionen till skogsvårdsstyrelserna oacceptabelt lågt. För att finansiera ett av oss föreslaget större anslag har vi i en särskild motion föreslagit en höjning av skogsvårdsavgiften. Med hänvisning till det anförda och med ändring i proposition 1980/81:100 föreslås att under bil. 13 D 2, Bidrag till skogsvårdsstyrelserna, beslutar anvisa ett med . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G402323 · 1981-01-16 00:00:00 — av m. fl. om översyn av den statliga prospekteringen Det finns tre betydande parter som sysslar med prospektering i : statens geologiska undersökningar (SGU), Prospektering och . Mellan de tre parterna finns en betydande konkurrens. Ett malmfynd och en gruvrätt kan ju betyda stora ekonomiska fördelar. Mellan prospektörerna finns ingen öppenhet. Det rationella undersökandet och framtida utnyttjandet kan bli lidande därav. God vetskap om våra malm- och mineraltillgångar är en sak som rör hela folkhushållet. Vi menar att prospekteringsinsatserna måste utökas kraftigt. Ansvaret för att prospektering kommer till stånd måste i första hand åvila staten. Därför bör det ske en översyn av prospekteringsorganisationen liksom av rätten att behålla inmutningar och utmål för dem som inte bedriver gruvdrift. Införande av koncessionslagstiftning bör övervägas. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär en omedelbar översyn av statens prospekteringsarbete samt möjligheterna att i en samlad organisation bedriva en utökad prospektering. () () () () BO () ()
mot · G402326 · 1981-01-15 00:00:00 — om åtgärder mot s. k. svarta företag inom byggnads- och transportsektorerna Tyvärr måste noteras att vi f. n. har en betydande svart marknad, där såväl varor som tjänster utbyts vid sidan av den seriösa verksamheten. På detta sätt undandras staten och kommunerna betydande inkomster i form av skatter och avgifter av skilda slag. Men minst lika allvarligt är att seriösa företagare slås ut i konkurrens med dessa olagligt arbetande näringsutövare. I sammanhanget bör påpekas att staten och kommunerna genom entreprenöravtal ger arbete åt många åkare, byggföretag m. fl. Det är därför mycket angeläget att stat och kommun vid dylik upphandling försöker se till att de företag som utnyttjas verkligen arbetar seriöst. Tyvärr finns exempel på att offentliga myndigheter slentrianmässigt tagit lägsta anbud, även om detta varit orimligt lågt och - efter vad som senare framkommit - lämnats av företagare, som varken betalat fordons-, kilometer- eller mervärdeskatt. Regeringen bör därför utfärda anvisningar - eventuellt efter erforderliga ändringar av lagar och förordningar - om att man vid prövning av anbud också kontrollerar att det företag som man avser att teckna avtal med har fullgjort sina skyldigheter mot samhället. Detta borde exempelvis kunna ske genom en skriftlig förfrågan hos aktuella myndigheter. Det bör inte föreligga några skäl för sekretess i ett fall där en offentlig myndighet frågar en annan, om ett visst företag finns på restlängd eller ej. Bara vetskapen om att sådan kontroll kan komma att ske, torde avskräcka de svart arbetande företagen från att lämna in anbud, något som skulle kunna innebära en snabb sanering av den nuvarande situationen. Naturligtvis bör även privata företag kunna få göra liknande kontroller för att övertyga sig om att den anlitade företagaren är seriös. Det är också angeläget att polisen snabbare än nu kan få kännedom om huruvida en åkare släpar efter med betalning av fordons- och/eller kilometerskatt liksom försäkringspremier. Fordon får ju i dessa fall inte användas men detta sker i stor omfattning, därför att polisen inte har fått underrättelse om förseelserna och därför inte kunnat vidta några åtgärder för att hindra fortsatt användning av fordonet. Vad gäller möjlighet till indragning av körkort på grund av körande av s. k. svart-taxi korn ett uppmärksammat utslag från kammarrätten i . Länsrätten hade dragit in körkortet för en person som ertappats för att ha kört svart-taxi. Enligt kammarrättens nämnda utslag återfick dock vederbörande sitt körkort. Det synes oss mycket olyckligt att lagstiftningen är sådan, eftersom just körkortsåterkallelse torde vara den påföljd som verkar mest återhållande på benägenheten att köra svart-taxi. Ändrade regler för möjlighet till körkortsåterkallelse bör därför åstadkommas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att reducera förekomsten av s. k. svarta företag inom bygg- och transportsektorn m. m.