mot · G4021646 · 1981-01-27 00:00:00 — om viss försöksverksamhet med sjuk vårdsservice vid apotek Alltför många människor vänder sig till akutmottagningarna vid de stora sjukhusen i stället för till distriktsvården för att få första hjälp. Det finns otvivelaktigt en utbredd osäkerhet bland invånarna i storstäderna om vart man skall vända sig när man känner sig sjuk eller har ett medicinskt problem. söker i ca 60 000 människor läkare. Åtskilliga vänder sig till fel instans på grund av bristande kunskap om hur sjukvården fungerar och om vilka åtgärder man själv kan vidta såväl i förebyggande som i vårdande syfte. Inte sällan ligger i stället akutvården nära till hands när den enskilde anser sig behöva medicinsk hjälp. Utvecklingen går mot en ökad sjukvårdskonsumtion, mot ökat behov av sjukvårdsupplysning. Det märks framför allt i större städer. Så t. ex. avslöjas det ständigt stigande behovet av information hos allmänheten av att telefonsamtalen till sjukvårdsupplysningen inom ökade från en halv miljon 1973 till nära två miljoner 1979. Trots sjukvårdsupplysningens utmärkta telefonservice kunde t. ex. meddela att av de patienter som kommit till akutmottagningen borde ha sökt inom primärvården. Trots goda information till hushållen inom detta område är således distriktssköterskemottagningar och vårdcentraler fortfarande relativt anonyma instanser för större delen av befolkningen där. Det är svårt att inom storstäderna genomdriva landsbygdens väl fungerande primärvård, där distriktssköterskan är den självskrivna första instansen. Distriktssköterska eller allmänsköterska med socialmedicinsk utbildning borde med fördel kunna tjänstgöra på vissa storstadsapotek och kallas t. ex. apotekssköterska. Härigenom skulle sjukvårdsinformationen till invånarna i speciellt storstadsområdena kunna förbättras och göras mer lättillgänglig. Apotekspersonalen med huvudsakligen farmakologisk utbildning skulle härigenom kompletteras med en företrädare för den medicinska erfarenhet som behövs för att erbjuda allmänheten den eftertraktade informationsservicen på sjukvårdssidan. Genom att apoteken på det här viset skulle kunna erbjuda såväl farmakologisk som medicinsk informationsservice skulle såväl primärvård som akutmottagningar avlastas. En apotekssköterska skulle förslagsvis kunna ha följande uppgifter: ge råd och behandlingsanvisningar vid lindriga sjukdomsbesvär (egenvård) hänvisa vid allvarligare sjukdomstillstånd till rätt vårdnivå vara till stöd för invandrare - motivera dem för BVC (barnavårdscentral) och MVC (mödravårdscentral) sprida information om samhällsservice (broschyrer) ge information om kostnadsfria förbrukningsartiklar ge information om andra hjälpmedel hos allmänheten förankra betydelsen av riktlinjer för bl. a. rätt kost och motion. som det finns behov av apotekssköterska vid vissa apotek finns det inom distriktsvården behov av farmaceuter. På ett liknande sätt som distriktssjukgymnast och distriktsarbetsterapeut ingår som medarbetare i ett öppenvårdsteam/hemsjukvårdsgrupp borde en distriktsfarmaceut ingå. På flera håll i världen - , , - är denna idé genomförd med mycket tillfredsställande resultat. Också i borde farmaceuternas läkemedelskunnande på detta vis föras ut även utanför apoteksdisken. Största sjukvårdsbehovet finns bland personer , och som denna grupp svarar för den största läkemedelsförbrukningen finner man där också de flesta läkemedelsbiverkningarna. Det finns ett uppenbart behov av att få känndom om patienternas konkreta farmakologiska problem i hemmet, så att medicineringen inom den öppna vården kan förbättras. Det vore således en fördel om distriktsfarmaceut regelbundet kunde medverka vid hemsjukvårdsgruppernas informationstillfällen. I sin tur kan farmaceuten då fånga upp och rapportera vidare av patienter och personal meddelade läkemedelsproblem. Uppgifterna för en distriktsfarmaceut inom primärvården skulle bl. a. lämpligen vara följande: o etablera kontinuerlig kontakt med landsting och kommun för att fånga upp de läkemedelsproblem som finns såväl inom primärvården som vid sjukhem, pensionärshem och daghem o regelbundet delta vid öppenvårdsteamets informationstillfällen - obs! även medverka i den psykiatriska öppna vården o utveckla samarbetet mellan öppen och sluten vård så att nya läkemedelsprinciper snabbt blir kända, t. ex. inom sårvård, smärtlindring etc. o på remiss av distriktsläkare resp. distriktssköterska åtgärda medicineringsproblem - apoteksservicen kan härigenom förbättras t. ex. i fråga om utveckling och optimalt utnyttjande av dosdispensering o verka som kunskapsförmedlare inför den fortsatta utvecklingen av egenvården, som till stor del bygger på att skapa farmakologisk medvetenhet hos allmänheten o medverka i distriktets läkemedelskommitté. Med stöd av det ovan anförda hemställs att uttalar sig för vad i motionen anförts beträffande 1. ett system med till vissa apotek knutna apotekssköterskor, 2. distriktsfarmaceuter inom primärvårdens öppenvårdsteam/ hemsjukvårdsgrupper. HANS NYHAGE (m)