mot · G402309 · 1981-01-16 00:00:00 — av och om frånvarorapporteringen i skolan Den förr i terminsbetygen förekommande orsaksrelaterade rapporteringen av frånvaro från skolan kunde vara av stort värde. Man hade möjlighet att från hemmens, skolans och elevvårdens sida analysera innebörden av t. ex. en hög sjukfrånvaro, frånvaro utan giltigt förfall eller - längre tillbaka ingripa mot otillfredsställande grundläggande behov som kunde uttryckas i en anteckning om frånvaro i kolumnen på grund av brist på kläder och skodon. En analys av frånvaron och dess orsaker kunde leda till ibland framgångsrika försök att lösa bakomliggande problem. I dagens skola förekommer ingen eller bristfällig kontroll av orsakerna till frånvaro. På högstadiet krävs i många skolor telefonkontakt mellan föräldrar och klassföreståndare vid frånvaro, och elevvården kan inkopplas om en sådan kontakt inte finns. Men uppgifterna sammanställs ofta inte, analyseras inte på rätt sätt och rapporteras inte till hemmen eller i terminsbetyget. En ofta förekommande kort sjukfrånvaro på grund av huvudvärk, illamående eller kortvarig feber kan dölja överansträngning på grund av orimligt lång och belastande skolväg. Många glesbygdsbarn tillbringar timmar på krokiga vägar . Längre sjukdomsperioder kan föranleda ingripande från skolhälsovårdens sida. Oklarhet beträffande frånvaroorsak kan dölja vantrivsel eller bristande motivation från både hem och elev inför skolarbetet. Skolk och för föräldrarna okänd frånvaro kan dölja allvarliga problem. Det bör också vara ett stöd för elevens upplevelse av att han/hon har någon betydelse och stärka känslan av att skolan bryr sig om ifall man är där eller ej, om frånvaro och dess orsaker rapporteras i en terminsrapport. En sådan rapportering och ett understrykande av att närvaro är det ideala eller normala i skolan kan också hjälpa till att förbereda ungdomar på de krav som förr eller senare kommer att ställas på dem i arbetslivet. Unga människor är på många sätt sämre ställda i konkurrensen om jobben. Bristande kunskap liksom bristande livserfarenhet och mognad är naturliga handikapp gentemot äldre och utbildad arbetskraft. En svårighet för den unge att vänja sig vid att närvaro på arbetsplatsen och punktlighet faktiskt är något som i allmänhet krävs för att man skall kunna bli en fungerande del av en arbetsgemenskap är ett onödigt extra handikapp. Från både stora och små arbetsplatser omvittnas av företagshälsovård, arbetsledare och personalavdelningar hur nyanställda ungdomar visar stor förvåning och bristande förståelse när man på arbetsplatsen väntar sig att de skall infinna sig varje arbetsdag och dessutom - eller vid arbetshinder anmäla detta till arbetsplatsen. Givetvis krävs att arbetskamraterna aktivt söker hjälpa en nyanställd att känna sig betydelsefull och som en medlem av gemenskapen - men skolan borde inte släppa ut unga människor på arbetsmarknaden med den tron att det kvittar om jag kommer eller ej eller om jag kommer . Att ställa vissa krav är att visa att man bryr sig om. En orsaksrelaterad och till hem, elev och elevvård rapporterad frånvaroregistrering kan dessutom bidra till upptäckt och angripande av olika problem av stor betydelse för ungdomarnas hälsa och trivsel. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen anhåller om sådana åtgärder att orsaksrelaterad frånvarorapportering på lämpligt sätt införs i högstadium och på gymnasieskolans olika linjer.