mot · G402663 · 1981-01-22 00:00:00 — av och om företagens uppgiftslämnande Det mycket omfattande uppgiftslämnandet innebär en besvärande och kostnadskrävande belastning för företagen. Särskilt utsatta är små och medelstora förtag, vilka arbetsmässigt drabbas förhållandevis hårdare än större företag med tillgång till datateknik och andra tekniska hjälpmedel och stora personalresurser. För något större företag avdelas särskild personal att svara för uppgiftslämnandet och företagsägaren/företagsledaren belastas inte personligen så som ofta är fallet i de mindre företagen. Arbetet med de totalt ca femtio miljoner blanketterna som företagen förser de statliga myndigheterna med är också alltför kostsamt för att inte ersättas. Totalt har företagsamheten enligt en utredning från () gällande att arbeta med över 700 uppgiftskrav från myndigheter innehållande ca 74000 deluppgifter. Uppräknas dessa med antalet berörda företagare och antalet återkommande deluppgifter blir resultatet att drygt 1 miljard deluppgifter fylls i . Sedan SCB genomförde nämnda undersökning har många nya statliga myndigheter tillkommit som skapat uppgiftskrav och begärt att få in allt fler blankettuppgifter från företagen. Vi har med intresse noterat, att den förutvarande trepartiregeringen tillsatt en särskild delegation - DEFU - med uppgift att framlägga förslag till begränsningar och förenklingar av uppgiftslämnandet. Det är av stort värde att ett sådant initiativ tagits. Utöver begränsningar och förenklingar av blanketterna bör även möjligheten att samordna och rationalisera insamlingen av uppgifterna tillvaratas. Särskilda restriktioner för myndigheternas uppgiftsinhämtande bör även utformas. Vi utgår från att delegationen kan ha förutsättningar att även ägna sig åt sådana frågor. Vi föreslår därför, att beslutar överlämna denna motion till delegationen för beaktande av de förslag som redovisas under det fortsatta utredningsarbetet. Det är klart olämpligt att företagen tvingas lämna samma uppgifter vid ett flertal tillfällen och till allt fler mottagare under ett verksamhetsår. Orsaken härtill är att ett stort antal statliga och kommunala myndigheter anser sig ha ett successivt ökande behov av upplysningar om näringslivet. Många skäl talar för en samordnad insamling av åtminstone de s.k. 1 1980/81. En tänkbar lösning är att låta en myndighet svara för insamlandet av alla basuppgifter. Alla övriga myndigheter såväl statliga som kommunala bör sedan hänvisas till denna instans, vilket skulle innebära att företagen befriades från skyldigheten att vid upprepade tillfällen under lämna dessa uppgifter åt olika håll. Enligt vår mening bör fa uppdraget att samla in basuppgifterna. Företagen bör förslagsvis få upprätta vad man kan kalla en uppgiftsdeklaration då företagen har att inge den ekonomiska deklarationen. Genom att uppgiftsdeklarationen har inkommit till skall företagens skyldighet att lämna dessa uppgifter enligt vårt förslag anges fullgjord. Under verksamhetsåret skall företagen icke fa besväras med utlämnandet av uppgifter som redan finns i uppgiftsdeklarationen. Av detta skäl bör det föreskrivas att alla övriga myndigheter utanför skall vara skyldiga att vända sig till för att få del av upplysningarna i upplysningsdeklarationen. Enligt vår mening bör de ovan föreslagna åtgärderna kompletteras med en särskild instruktion för länsstyrelsernas användande och utlämnande av de insamlade uppgifterna. Det måste stå klart för alla berörda parter till vilka ändamål uppgifterna i fråga får användas eller utnyttjas. Ovannämnda förslag, som i denna motion endast har kunnat skisseras i sina enkla huvuddrag, måste självfallet bli föremål för utredning så att förutsättningar för dess genomförande kan klarläggas. DEFU bör därför undersöka huruvida det är möjligt att införa den ovan angivna formen av uppgiftsdeklaration. Därjämte bör delegationen utarbeta förslag till särskilda regler för vidarebefordran av uppgifter till andra myndigheter. Myndigheternas uppgiftsinhämtande bör regleras Den offentliga förvaltningens metoder att inhämta uppgifter från företagen bör ändras och myndigheternas befogenheter att kräva uppgifter bör begränsas. Uppgiftskraven på företagen har blivit så omfattande att uppgiftsplikten blivit en besvärande börda. Erforderliga resurser för uppgiftslämnandet måste ju i praktiken tas från produktionen. Uppgiftsplikten i dess nuvarande form har således tilldelat företagen en tjänande roll som i längden minskar effektiviteten i systemet myndigheter och företag som helhet. Denna utveckling måste brytas genom att riksdag och regering fastställer mer snäva restriktioner för myndigheternas uppgiftsinhämtande. DEFU bör därför undersöka närmare hur myndigheternas befogenheter att skapa uppgiftskrav på företag är utformade. Finner DEFU att dessa befogenheter är alltför vittgående och omfattande bör delegationen föreslå erforderliga begränsningsregler för myndigheternas uppgiftsinhämtande. DEFU bör vidare överväga om inte företagen även bör ges bättre rätt att anföra besvär mot onödigt betungande uppgiftskrav samt mot en för det enskilda företaget sammantaget alltför betungande uppgiftsplikt. Arbetet med uppgiftslämnandet bör ersättas Om man antar att varje deluppgift lågt räknat kostar . att fylla i innebär detta en årlig kostnad av i vilken även ingår arbetet med uppbörd och bl. a. momsredovisning. Den totala kostnaden motsvarar troligen av alla varor och tjänster (BNP) som framställs i . Det bästa sättet att komma åt problemet med de ökande blanketterna är - utöver den rationalisering och de nya regler för uppgiftshämtandet som ovan föreslagits - att även införa en ersättning till företagen för uppgiftslämnadet. Enligt vår mening borde det vara självklart att arbetet med alla uppgifter skall ersättas. Det kan övervägas om man kan differentiera ersättning mellan grupperna basuppgifter och uppgifter utöver basuppgifterna. Även sådana lösningar bör bli föremål för närmare utredning. Genom ett system med ersättning för arbetet med uppgiftslämnandet skulle två fördelar nås: dels skulle företagen vilket är av vikt för särskilt de mindre erhålla skälig och rättvis kompensation för sin skyldighet att fylla i blanketterna, dels skulle ersättningen fungera som en broms för byråkratins tillväxt och därvid förmå myndigheterna att bättre hushålla med sina anslag och prioritera viktigare uppgiftskrav. skulle statsmakterna också få en mer realistisk bild av de samlade kostnaderna för motsvarande verksamheter. Arbetet med uppgiftslämnandet motiverar en ersättning till företagen. Även det förhållandet att vissa företag har väsentligt större uppgiftskrav än andra företag med motsvarande storlek talar för att arbetet bör ersättas. Sammantaget skulle de i motionen föreslagna åtgärderna medverka till att de ökande kraven på uppgifter från näringslivet dämdes upp. Myndigheterna skulle sålunda kunna tvingas att med större omsorg väga behovet av uppgifterna mot kostnaderna för att inkräva dem. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om förslag om åtgärder för att begränsa de totala samhällsekonomiska kostnaderna för uppgiftslämnandet med beaktande av vad som anförts i motionen. () ()