mot · G402624 · 1981-01-21 00:00:00 — av i m. fl. om det regionalpolitiska stödet till kommunerna i fastställde en ny områdesindelning för det regionalpolitiska stödet. En av utgångspunkterna var de förslag som länsstyrelserna i samråd med kommunerna tagit fram. Tabellen visar dels riksdagsbeslutet, dels förslaget från . I den översyn av stödområdesindelningen som skett i länsplanering 1980 håller fast vid sitt tidigare förslag. Länets förslag till stödområde Riksdagsbeslutet ligger således för generellt sett ett steg lägre än vad man i länet ansett vara lämpligt. Vi anser att man har underskattat de utomordentligt allvarliga regionala utvecklingsproblem som f. n. har. Vi vill i korthet peka på följande fakta: - Trots att , mycket tack vare lokaliseringen av statliga verk till , kunnat behålla sin befolkning har antalet personer upp till minskat kraftigt mellan med ca 7 500 personer. Antalet personer har ökat med ca 8 800 personer. - I fem av länets tio kommuner minskade befolkningen . Den kraftigaste minskningen hade med ca 2 400 personer. I dessa fem kommuner minskade befolkningen under med ca 7 000 personer. - , , och kommuner har förlorat ett avsevärt antal arbetstillfällen . Utvecklingen tyder på en likartad tendens såväl i dessa som i flera andra kommuner. och kommuner har drabbats hårdast. - De strukturella förändringarna inom länets basnäringar, stål- och skogs industrin, slår hårt och skapar oro i samtliga kommuner i länet. och har speciellt stora svårigheter. - Länet har ett stort behov av arbetstillfällen. Det finns en kvardröjande undersysselsättning som bl. a. kommer till uttryck i låga förvärvsfrekvenser. I hade av befolkningen () förvärvsarbete . Motsvarande tal för riket var . Skillnaden mellan länet och riket tenderar att förstärkas framöver. - Ca 25 000 personer i länet står utanför den ordinarie arbetsmarknaden och siffran har stadigt ökat. Slutsatsen blir att länets kommuner måste ges en förmånligare inplacering i stödområden än den nuvarande. En ändring av inplaceringen i stödområden till de nivåer som redovisas i det samlade förslaget från länet måste ske. Det är f. n. särskilt angeläget att och kommuner får ett effektivt regionalpolitisk! Det är kommuner vars utveckling i mycket hög grad är knuten till utvecklingen inom en dominerande basnäring. I båda fallen har man fått uppleva utomordentligt stora påfrestningar genom förändringar i basindustrierna. I har man förlorat ca 2 000 arbetstillfällen, vilket är mera än en tredjedel av alla arbetstillfällen som finns i kommunen, främst beroende på sysselsättningsminskning inom stålindustrin. I Söderhamnsområdet är osäkerheten om utvecklingen stor. Av de fyra anläggningar inom pappers- och massaindustrin, som bildar basen i kommunens näringsliv, är en redan nedlagd och det finns risker även för en del av de återstående. I båda fallen ger förändringarna inom basindustrierna mycket genomgripande effekter för utvecklingen på alla samhällsområden i kommunerna. I riksdagsbeslutet framhålls allmänt att det regionalpolitiska stödet skall bli mera flexibelt och att stödsatser och stödvillkor skall kunna förändras genom överflyttning från ett stödområde till ett annat, om det finns skäl för det. Situationen i och nu och som den kan förutses, ger klara motiv för att ge dessa kommuner ett kraftigt förstärkt regionalpolitisk! Med stöd av det anförda hemställer vi att beslutar uttala sig för att kommunerna i placeras i stödområden enligt det förslag som har redovisat. () ()