mot · G402851 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. om energipolitiska åtgärder, m. m. Sysselsättningsutvecklingen i har försvagats , speciellt under den senare hälften av årtiondet. Situationen har ytterligare förvärrats av industrikriserna i , och kommun i nordöstra . Problemen är alltså stora på den skånska arbetsmarknaden, trots att närheten till EG-marknaden borde ha kunnat ge en extra stimulans för industriutvecklingen i regionen. är antalet arbetslösa i det högsta i - över 11 000 personer. Den aviserade nedskärningen vid i tillsammans med nedläggningen vid Öresundsvarvet i betyder en ökning av arbetslösheten med ytterligare 4 000 man. Dessutom drabbas underleverantörer i stor utsträckning. Till regionens tidigare problemområden , mellersta och vissa delar av norra läggs därmed ett stagnerande storstadsområde med stora sysselsättningsproblem. Genom den borgerliga regeringens ekonomiska politik överges mer och mer målsättningen full sysselsättning. Man rustar ned den offentliga sektorn som länge varit en nödvändig bas för sysselsättningsutvecklingen. Man avrustar den statliga näringspolitiken och ger de fria marknadskrafterna ett allt större spelrum. Den borgerliga filosofin är att staten inte längre skall gå in med olika näringspolitiska åtgärder för att direkt stödja sysselsättningsskapande investeringar. borgerlig regeringspolitik har emellertid visat att en sådan inriktning av den ekonomiska politiken inte bara är socialt orättvis. Den är dessutom ekonomiskt ineffektiv. Mot denna bakgrund och med tanke på de problem som står inför är det självklart att extra ansträngningar måste göras för att hävda den fulla sysselsättningen, som medborgarna upplevde närmast som en självklarhet under den socialdemokratiska regeringstiden. Men socialdemokraterna kommer aldrig att acceptera att kravet på full sysselsättning överges. Vi menar att allas rätt till arbete måste vara en grundläggande och fundamental rättighet. Vi hävdar också att denna rättighet måste försvaras överallt och . Det innebär att det är lika viktigt att upprätthålla den fulla sysselsättningen i var och en av landets regioner som det är att arbeta för full sysselsättning för landet i sin helhet. I själva verket torde en aktiv näringspolitik på regional nivå vara en förutsättning för att förverkliga målsättningen allas rätt till arbete. Det är mot denna bakgrund som föreliggande motion utarbetats. Den föreslår en rad regionala och punktvisa åtgärder för att eller förbättra sysselsättningsläget i . Förslagen till åtgärder föregås av en kort beskrivning av det aktuella och förväntade arbetsmarknadsläget i samt en redovisning av läget för vissa utsatta grupper på den skånska arbetsmarknaden. B. Arbetsmarknadsläget i har den i absoluta tal högsta arbetslösheten i landet. Allmänt bedömer länsarbetsnämnden att länets arbetsmarknad blir ännu svagare än föregående år. Om de planerade personalinskränkningarna på varven drivs igenom, kommer situationen att försämras ytterst dramatiskt. Utöver de direkta effekterna måste man dessutom räkna med att många underleverantörer råkar i svårigheter. Från att ha haft en relativt balanserad arbetsmarknad har situationen inom L-länet försämrats under andra halvan av föregående 'år. beräknade länsarbetsnämnden att det gick tre arbetslösa på varje ledig plats, vilket var dubbelt så mycket som . I likhet med vad som gäller för ökar dessutom andelen lediga platser med krav på utbildning eller erfarenheter. i ländet bedömer att den försämring som inleddes kommer att fortsätta och förstärkas under innevarande år. De största problem på L-länets arbetsmarknad kommer att uppträda i den nordöstra delen av länet och särskilt då i kommun. Det hänger framför allt samman med strukturomvandlingen inom skogsindustrin. allmänna bedömning av utvecklingen är att i första hand ungdomar, kvinnor och arbetshandikappade kommer att uppvisa ökad arbetslöshet jämfört med föregående år. Mycket talar för att de höga arbetslöshetstalen för kvinnorna förstärks . Åtstramningen inom det svenska näringslivet och landets ekonomi drabbar främst traditionella kvinnliga yrken såsom vårdarbete, kontorsarbete och arbete inom detaljhandeln. Sålunda rapporteras att friställningen inom dagligvaruhandeln men även för specialbutiker ökat på Inom vårdsektorn har en markant åtstramning inträtt . I fråga om kontorsarbete har det funnits en tendens att arbetsgivarna ställer allt högre krav på utbildning, detta särskilt när det gäller företag med ADB-baserade kontorsrutiner. I takt med den tilltagande datoriseringen av kontorsarbetet kommer kvinnor med låg skolunderbyggnad och/eller som saknar erfarenhet av kontorsrutiner att vara speciellt utsatta. Avgörande blir således utvecklingen på den offentliga sektorn samt inom handeln och tjänstesektorn. Därtill skall naturligtvis läggas de avskedanden som sker eller kommer att ske vid de krisdrabbade företagen i , bl. a. varven, skogsindustrin och vissa andra företag. Dessa sysselsätter dock i första hand män. De allra flesta arbetslösa ungdomarna har det gemensamt att de saknar annan utbildning än och i flertalet fall även yrkeserfarenhet. I takt med att allt fler arbetsgivare nu skärper kraven på de personer som man anställer kommer personerna i denna grupp att få allt svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. I bägge länen har länsarbetsnämnderna noterat att den högsta relativa arbetslösheten finns bland 17-åringarna, detta som en följd av att skolorna i första hand rekommenderats ta hand om 16-åringarna. Det har fått till följd att 16-åringarna tar merparten av de tillgängliga utbildningsplatserna. Arbetsmarknadssituationen i för ungdomar kommer att ytterligare försämras, om inte förr så . Risken finns att de 17-åringar som ställts utanför skolans åtgärder blir mer eller mindre permanent arbetslösa. Denna grupp har traditionellt svårt att finna arbetstillfällen på den öppna marknaden. i rapporterade t. ex. att man inte lyckades placera mer än av alla arbetshandikappade i reguljärt arbete. Mycket talar för att situationen kommer att bestå och t. o. m. förvärras under den kommande konjunkturnedgången om inte kraftfulla åtgärder vidtas från myndigheternas och arbetsgivarnas sida. 1* 1980/81. D. Sysselsättningsprogram för i samverkan med statliga myndigheter Bedömningen är att den försämring av sysselsättningsläget i som har ägt rum särskilt kommer att fortsätta och fördjupas , om inte medvetna näringspolitiska motåtgärder vidtas. En stor del av ansvaret för att vända den negativa sysselsättningsutvecklingen vilar självfallet på den övergripande ekonomiska politik och den näringspolitik som statsmakterna centralt bedriver. Men också regionala och lokala intressen måste delta aktivt i arbetet på att hålla uppe sysselsättningen. Såväl landstingen som kommunerna i är stora arbetsgivare. De kontrollerar tillsammans stora ekonomiska resurser som mera effektivt borde kunna sättas in i kampen för sysselsättningen. Ytterligare en kategori av sysselsättningsskapande åtgärder utgörs av olika punktvisa statliga insatser inom regionen som antingen kan ha betydelse i sig själva eller också därigenom att de kan ge utvecklingseffekter av stor betydelse för sysselsättningen . Socialdemokraterna i avser att lägga fram ett övergripande sysselsättningsprogram för som inbegriper såväl satsningar av lokala och regionala organ som krav på insatser från statens sida. Mot bakgrund av det försämrade sysselsättningsläget vill vi redan nu i motioner till begära statlig medverkan för åtgärder av betydelse för den framtida sysselsättningen i . Dessa redovisas dels i separata motioner framlagda av skånska socialdemokratiska riksdagsledamöter, dels direkt i föreliggande motion. De krav som ställs i de separata motionerna kommer också att sammanfattas här. De olika förslag till statliga satsningar för att stärka sysselsättningen i som vi nu för fram kan grupperas i följande kategorier: 1. Åtgärder på energiområdet och satsningar på skånska alternativa energikällor. Åtgärder för att stärka skånskt näringsliv. Vissa satsningar för att utveckla den statliga offentliga sektorn i , dels för att skapa sysselsättning, dels för att ge annan verksamhet ökade utvecklingsmöjligheter. Slutligen ställer vi också krav på statliga åtgärder för att klara sysselsättningen i på grund av det utomordentligt svåra läge som kommunen hamnat i efter beslutet att lägga ned Öresundsvarvet. Med anledning av sysselsättningsläget i efter beslutet i om stora personalinskränkningar kommer det att läggas en särskild motion. Åtgärder på energiområdet och satsningar på alternativa energikällor i Omkring 1980 beräknas inte av det svenska värmebehovet komma från storstadsområdena , och . Utformningen av värmeförsörjningen i de tre storstadsområdena påverkar genom de stora talen i högsta grad energisituation och importberoende. Storstädernas värmeförsörjning kan därför aldrig vara enbart en lokal fråga utan måste också betraktas som en nationell angelägenhet. En regering med anspråk på att leda landet kan inte med bibehållen auktoritet undgå att ta ställning i olika energipolitiska frågor, däribland frågan om hur storstädernas värmeförsörjning skall lösas. Samtliga svenska kärnkraftverk är f. n. utförda för kondensdrift, vilket innebär att den del av kärnbränslets energiinnehåll som inte omvandlas till el, dvs. ungefär två tredjedelar, inte får någon nyttig användning utan släpps ut i havet. Genom överföring av hetvatten skulle kärnkraftverkens nuvarande energislöseri kunna minska betydligt. De oljebesparingar som kan uppnås genom att utnyttja kärnkraftvärme i befintliga kärnkraftverk skulle enligt beräkningar kunna uppgå till ca olja, dvs. av landets totala oljeförsörjning. Det betyder en årlig minskning av importkostnaderna på 2 500 milj. kr. Ingen annan åtgärd för att komma till rätta med underskottet i utlandsaffärerna skulle vara så effektiv som denna. Därtill kommer att hetvattenutnyttjandet från kärnkraftverken skulle innebära väsentliga fördelar ur miljösynpunkt i de tätbefolkade storstadsområdena genom kraftigt minskade utsläpp av bl. a. svaveldioxid och tungmetaller. Gjorda utredningar har räknat med tunneltransport från Forsmark till /, båttransporter av hetvatten från till och hetvattenledningar från till /. Samtliga förslag är företagsekonomiskt intressanta. Men framför allt är projekten av en utomordentligt stor samhällsekonomisk betydelse, eftersom det skulle innebära en stor satsning på inhemsk energi, som väsentligt skulle förbättra vår dåliga handelsbalans gentemot utlandet. Ur skånsk synpunkt finns det anledning att särskilt citera folkpartiregeringens energiproposition (s. 194-195): Av de kärnkraftsvärmeverk som studerats är överföringen av värme från de båda kärnkraftblocken i till /det bäst utredda och det projekt som förefaller innebära minst risktagande från teknisk och ekonomisk synpunkt. Folkpartiregeringen räknade också i sina energibalanser med att hetvattenavtappning från skulle komma till stånd. Sedan 2-regeringen tillträdde har det emellertid blivit helt tyst i denna fråga från regeringens sida. Regeringen bör nu övervinna sin handlingsförlamning på detta område. Vi förordar att uttalar att regeringen tar initiativ till överläggningar med och och Lunds kommuner så att det s. k. kommer till stånd. Central omlastninghamn för kol i Genom att utnyttja kärnkraftverkens hetvatten i storstadsområdenas fjärrvärmesystem undviks en massiv kolsatsning som annars skulle vara nödvändig för att minska landets stora och allt farligare oljeberoende. Dock kvarstår behovet av att minska användningen av olja för uppvärmnings- och industriändamål i övriga delar av landet. Det är inte realistiskt att anta att enbart torv, flis och övriga inhemska energislag skall kunna klara den uppgiften. En ökande kolanvändning är därför nödvändig. På finns det dessutom goda utsikter att kol kan bli ett miljövänligt bränsle. Det forsknings- och utvecklingsarbete som pågår, när det gäller nya förbrännings- och rökgasreningsmetoder för kol, kommer med all säkerhet att komma till praktisk-ekonomisk tillämpning. Staten bör av dessa skäl lägga fast en långsiktig plan. när det gäller utnyttjandet av kol som energikälla och med beaktande av de hälso- och miljökrav som måste ställas. En central del i denna plan bör vara att satsa på en omlastningshamn för kolimport i . En sådan hamn skulle innebära sänkta importkostnader för svenska kolanvändare jämfört med om man utnyttjade utländska omlastningshamnar eller importerade direkt till mindre inhemska hamnar. kommun har redan lämnat in ett förslag till statsmakterna om en sådan hamnutbyggnad. För skulle en sådan kolhamn dessutom kunna bli en viktig bas för verksamhet av olika slag som har samband med den ökade kolanvändning som kommer i . Geotermiskt utvecklings- och konsultbolag möjligheter att få energi ur berggrunden är unika för . Med hjälp av omfattande geologiska arbeten har sandstensskikt på sex olika nivåer lokaliserats i sydvästra och södra - alla med goda möjligheter att leverera vatten, som värmts av den underliggande varma berggrunden. Sandstensformationerna i utgör tillsammans en teoretisk energiresurs som har beräknats till , dvs. 15 gånger årliga totala energibehov. Hur mycket av denna stora energimängd som kan utvinnas är ännu ej klarlagt, men så mycket är klart att det rör sig om en mycket viktig regional energitillgång som bör utnyttjas. För att ta reda på vad som praktiskt och ekonomiskt kan utvinnas behövs fortlöpande borrningar och provpumpningar. Resultaten från de hittillsvarande begränsade testerna anger dock att omkring per kalenderår kan utvinnas ur ett borrhål vid de flesta tätorterna i södra och sydvästra . Det betyder att en anläggning kan ge värmeenergi till ca 1 000 villor eller 2 000 lägenheter. Tio anläggningar runt skulle alltså kunna försörja ca 80 000 personer med värme. F. n. planeras en anläggning i full skala i , beläget söder om , där geotermisk energi via värmeväxlare och värmepumpar skall svara för uppvärmning av delar av tätorten. I har man just nu genomfört en framgångsrik provborrning ner till 800-metersnivån och där funnit 27-gradigt varmvatten. Denna borrning är dock, som framhållits, en provborrning där borrhålets diameter endast håller . Den expertis som genomför proven framhåller nu nödvändigheten av att man från samhällets sida genomför en fullskaleborrning, innebärande ett borrhål med 200 till 250 millimeters diameter. Till detta skulle sedan en värmepump kopplas och vattnet kunde användas till bostadsuppvärmning. Enligt expertis vid som följt provborrningen och är de som tagit alla prover talar allting för att en fullskaleborrning skulle ge förväntade positiva resultat. Nästa steg bör därför vara att förbereda användandet av geotermisk energi för bostadsuppvärmning i större skala i berörda område. Utnyttjande av det statliga Svensk Torvförädlings kunnande på torvområdet I finns en riklig förekomst av torvmossar som även har brukats för olika ändamål . Det finns ett statligt torvbolag, AB Svensk Torvförädling i . Torvbolaget bildades i avsikt att bidra till landets bränsleförsörjning i den krissituation som då uppkom på grund av avspärrning. Bolaget byggde en brikettfabrik för torvbriketter vid Stora Mosse i i och fick dessutom i uppdrag att svara för produktionen av maskintorv på åtta statsmossar i och . Dessa uppgifter fullföljde bolaget då verksamheten upphörde i samband med att olja kunde importeras ohämmat. I stort sett alla fasta bränslen försvann från den svenska marknaden. Så är fallet än . När bränslesituationen åter ändrats därhän att det är önskvärt med en inhemsk energiproduktion som alternativ till importen ligger det nära till hands att Torvbolaget återtar sina tidigare uppgifter med bränsleproduktion på torvbasis. Torvbolaget har upprätthållit sitt kunnande på torvområdet genom att fortsätta produktionen av frästorv för jordförbättringsmedel och odlingssubstrat för trädgårdsodlingen. har bolaget vidareutvecklat tekniken och maskinutrustningen så att bolaget står väl rustat för att med rationella arbetsmetoder ta upp produktionen av torvbränsle. Det helstatliga bolagets, AB Svensk Torvförädling, i stora kunnande på torvområdet bör därför utnyttjas för en snabb satsning på torv sorn energikälla inom och utom . AB Svensk Torvförädling i bör därför få i uppdrag att tillsammans med intresserad kommun bygga ett torveldat värmeverk för vidare studium och utveckling av en effektiv torvförbränning. Satsning på etanolproduktion i Karpalund Vid sockerbruket i Karpalund är man nu redo att inrikta verksamheten på produktion av etanol efter tre månaders försöksdrift vid en pilotanläggning. En fördel med att framställa motorbränsle ur sockerbetor är att man därmed, trots en handelsbetingad import av socker, kan hålla den betodling uppe som erfordras av beredskapsskäl. Etanoldrivna fordon blir i huvudsak avställda i ett militärt krisläge, och betodlingen kan därvid tjäna livsmedelsförsörjningen. Utbyggnad av gasteknikkunnandet vid Genom beslut vid kommer naturgas att tillföras det svenska energiförsörjningssystemet. Enligt nu gällande planer skall med början naturgas importeras från till ett sydsvenskt rörsystem. Som framhålls i näringsutskottets betänkande 1978/79:60 (s. 45) är det, om naturgas skall introduceras i , nödvändigt att forsknings- och utvecklingsverksamheten inom gasteknologin förstärks. Vid finns goda möjligheter att till förhållandevis låga kostnader utnyttja befintliga byggnader och institutioner på ett sådant sätt att de verkningsfullt skulle kunna bidra till uppfyllandet av ett svenskt utvecklingsprogram på gasteknologins område. F. Åtgärder för att stärka skånskt näringsliv Inte av landets trädgårdsnäring är lokaliserad till . Branschen arbetar under hårt tryck av konkurrens från klimatmässigt bättre gynnade länder. Problemen har förstärkts genom de stora oljeprisstegringar som har ägt rum . Förutsättningen för att trädgårdsnäringen skall kunna komma till rätta med sina lönsamhetsproblem utan ytterligare subventioner eller ökat tullskydd är att oljeförbrukningen i växthusen kan minska på olika sätt. Det behövs därför utökade forsknings- och utvecklingsresurser med speciell inriktning på att främja ökad energisnålhet inom trädgårdsodlingens olika led, alltifrån härdigare plantor, bättre odlingsteknik och energisnålare växthus. Ett samordnat forsknings- och utvecklingsprogram bör nu tas fram på Genom och i finns redan en bas för en sådan satsning, som skulle kunna bli av betydelse för trädgårdsnäringen. Styrelsen för teknisk utveckling bör ges i uppdrag att tillsammans med representanter för trädgårdsnäringen, växtförädlingsföretag, tekniska högskolan och ta fram ett samordnat åtgärdsprogram i syfte att minska växthusodlingens stora energikostnader. Redan på ett tidigt stadium uppmärksammades möjligheterna att utnyttja spillvärmen från kärnkraftverket i för att till låg kostnad värma upp stora arealer växthusodlingar, som då skulle lokaliseras till dess närhet. Denna möjlighet kvarstår f. ö. även efter hetvattenuttag till fjärrvärmeförsörjning. Tyvärr synes planerna på en växthusuppvärmning på detta sätt ha stannat upp, möjligen beroende på att saknat en förhandlingsmotpart som kunnat samordna och tala för ett tillräckligt stort antal intresserade växthusodlare. Mycket stora växthusarealer skulle på detta sätt kunna värmas upp i närheten av . Det borde vara ett starkt allmänintresse att detta stora växthusodlingsprojekt kunde komma till stånd . Regeringen bör uppdra åt lantbruksstyrelsen att ta upp diskussioner i frågan med representanter för och trädgårdsnäringen. Stöd till vidareförädling inom livsmedelsindustrin Basen för skånsk livsmedelsindustri utgörs av en omfattande jordbruksproduktion. Regionens andel av den totala sysselsättningen inom livsmedelsnäringen uppgår till en dryg fjärdedel. Den skånska andelen borde - mot bakgrund av de goda naturliga förutsättningarna - kunna öka ytterligare. Trots att vi totalt sett har ett överskott på jordbruksprodukter i importerar vi en hel del livsmedelsprodukter. Ansträngningar borde därför sättas in för att förbättra försörjningsbalansen genom att bjuda importen konkurrens med bra och billiga vidareförädlade dagligvaror, framställda inom landet. Det finns några sektorer av hemmamarknadsindustrin, där en sådan satsning synes speciellt näraliggande. Det gäller fiskberedningsindustrin och fiskkonservindustrin samt bageriindustrin och köttvaruindustrin. Det är alla områden, där har överskott på råvaror. Speciellt i , som har vikande sysselsättning och där det är nära till råvarorna, nära till institutionerna för livsmedelsforskning och till viktiga livsmedelsindustrier som behöver beredda livsmedelsråvaror men f. n. importerar dessa, borde detta vara möjligt. Vi föreslår att hemställer till regeringen att man genom omfördelning ökar det centrala och regionala stödet och stimulerar till satsningar inom livsmedelsindustrin som genom vidareföräldling av svenska råvaror kan minska den utländska importen. Om skogsbruket och skogsindustrin, som har stor lokal betydelse i norra , väckte vi en motion. De farhågor vi då hyste för utvecklingen av den träbaserade industrin har under rådande lågkonjunktur besannats i övermått. Vi upprepar därför våra krav. Byggnadsverksamheten måste öka i landet om inte stora delar av trä- och möbelindustrin skall gå under. Det är därför ofrånkomligt att regeringen stimulerar till ett ökat bostadsbyggande. Det är också viktigt att den knappa vedråvaran inte eldas upp som existerande massaföretag får slå igen på grund av brist på råvara. Plast- och gummitekniskt institut till De senare årens mycket snabba omstrukturering av gummiindustrin stärker de krav som förs fram i en annan s-motion till årets riksdag på ett program för den svenska gummiindustrin och ett statligt ökat engagemang i denna. För att bl. a. stimulera en fortsatt utveckling av den kraftigt krympande svenska gummiindustrin har ett Plast- och gummitekniskt institut, PGI, bildats. Det administreras f. n. från styrelsen för teknisk utveckling i . Vi ser det som angeläget och nödvändigt att bygga ut detta institut, inte minst då det gäller dess sammanhållande och administrativa kapacitet. En förläggning närmare produktionen och forskningen skulle vara till fördel för branschen. Institutet bör lokaliseras till , eftersom är den dominerande regionen när det gäller gummiindustri i . En lokalisering till skulle betyda att institutet både kan dra fördel av närheten till den tekniska högskolan i och av närheten till en stor gummikoncern. De skånska underleverantörsföretagens situation En utredning av småföretagens ställning i som underleverantörer m. m. som skall syfta till att bevara och utveckla dessa företag är befogad inte minst mot bakgrund av den snabba omställningen av den skånska storindustrin. bör därför hos regeringen begära en skyndsam utredning av småföretagens i ställning som underleverantörer m. m. i syfte att bevara och utveckla dessa företag. Åtgärder för att stärka sydkustfisket och fiskberedningsindustrin Genom de nya fiskegränserna i ökar sydkustfisket i betydelse och omfattning. Detta ger välkomna möjligheter för framför allt Simris hamns kommun, som under en följd av år haft en besvärlig sysselsättningssituation. Med hänsyn till de goda betingelser som föreligger även är det angeläget att staten i ökad utsträckning engagerar sig i Östersjöfiskets problem och bidrar med aktiva insatser. Dessa insatser bör i första hand bestå av dels ökade statliga medel för utbyggnad av fiskehamnarna på sydkusten, dels förbättrade möjligheter att erhålla lån till utbyggande av beredningsindustrin. Som det nu är exporteras en betydande del av den fisk som skånska fiskare fångar till förädlingsindustrier i andra länder. Ett ytterligare sätt att stödja fisket är att de producentkooperativa organisationerna på fiskets område ges möjligheter att spela en större roll vad gäller beredningen och försäljningen av fisk. Även forskningen om fisket och beredningen av fisk bör byggas ut.