ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G502912 · 1981-01-01 00:00:00 — m. fl. Rätt till schablonavdrag vid inkomsttaxeringen för ägare av icke börsnoterade aktier Det svenska skattetrycket är i ett internationellt perspektiv mycket högt. I vissa speciella avseenden blir skattetrycket extremt. Detta gäller särskilt företagsbeskattningen. En rimlig beskattning av företagen och avkastningen på investeringar i företag är en grundförutsättning för ett dynamiskt och växande näringsliv och därmed en hög och trygg sysselsättning. Utredningen angående de små och medelstora företagens finansiering redovisar i sitt betänkande Tillväxtkapital (SOU 1981:95) skattebelastningen på avkastningen på kapital som placerats i företag. Nettobehållningen efter skatt på avkastning som betalats i form av utdelning är, enligt betänkandet, följande i några länder: intar som framgår av tabellen en unik bottenposition. I skattebelastningen generellt och i synnerhet i konsekvenserna av dubbelbeskattningen finns en stor del av förklaringen till de mindre och medelstora företagens problem med egenkapitalförsörjning och soliditet. Företagen har ingen möjlighet att på rimliga ekonomiska villkor ge avkastning till externa aktieägare. Följden blir att även företag med god lönsamhet har svårigheter att dra till sig kapital för expansion. Företagen förmår inte att betala den utdelning som är nödvändig för att locka externa finansiärer att satsa medel i form av aktiekapital i företaget. Kapitalbasen begränsas därför till de personer som är direkt verksamma i företagsledningen och kan ta ut ersättningen för satsat kapital i form av lön i stället för i form av utdelning. En förutsättning för expansion och tillväxt är ofta en förstärkt kapitalbas. Många företag med goda utvecklingsmöjligheter har så låg soliditet att de knappast kan bära en tillväxt utan ökat eget kapital. Genom ändringar av inkomstbeskattningsreglerna fr. o. m. medges numera ett visst avdrag på fysiska personers deklaration, ett avdrag som motsvarar en schablonmässigt beräknad del av den skatt ett utdelande börsnoterat företag betalat för utdelningen. Denna rätt gäller emellertid ej icke börsnoterade aktier vilket innebär en direkt diskriminering av denna företagsgrupp i skattehänseende. För att komma till rätta med denna diskriminering bör man genomföra en ändring av skattelagstiftningen så att börsnoterade och icke börsnoterade företags skattesituation och möjligheter att generera aktiekapital på kapitalmarknaden utjämnas. Detta bör ses som ett första steg på vägen mot ett fullständigt avskaffande av dubbelbeskattningen. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag att ägare till icke börsnoterade aktier medges ett schablonavdrag från utdelningsintäkter av samma storlek som gäller för aktier i börsnoterade företag. () () PER () () ()
mot · G502967 · 1981-01-01 00:00:00 — och om varningsmärken på läkemedel Enligt en nordisk överenskommelse skall alla läkemedel som sätter ned trafikanternas omdöme förses med en röd varningstriangel. Reformen skall träda i kraft . har i uppdrag att undersöka vilka läkemedel som har denna effekt. I anledning av detta uppdrag har begärt . hos regeringen för att genom TV och trycksaker sprida kunskap om vad varningstecknet betyder. Denna anslagsansökan har avslagits av kostnadsskäl. Om vi inte får informera kan varningstecknet lätt missförstås, säger . Det finns emellertid enligt vår uppfattning en långt effektivare åtgärd än information via trycksaker och TV. I har apoteken ålagts uppgiften att informera kunderna vid all expedition av medicin försedd med varningstriangel eller andra varningsanvisningar. Vi anser att en sådan informationsskyldighet bör införas även vid våra apotek. Härigenom aktiveras apotekens informationsverksamhet i överensstämmelse med Apoteksbolagets avtal med staten och i anslutning til! Apoteksbolagets uttalade målsättning. En information av detta slag blir också personlig och bör skapa trevnad för såväl kunder som personal. Med stöd av ovanstående hemställs att uttalar sig för Apoteksbolaget åläggs att vid all expedition av medicin försedd med varningstriangel eller andra varningsanvisningar lämna information i enlighet med vad som angivits i motionen.
mot · G4021922 · 1981-02-04 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:91 med vissa bestämmelser om hemtillverkning av vin fastslås i , på kongresser och konferenser att alkoholmissbruket är vårt lands största sociala problem. På olika sätt söker samhället också att komma till rätta med missbruket. Emellanåt tar man emellertid till metoder som är mera löjeväckande än effektiva. I proposition 1980/81:91 läggs nu förslag om åtgärder mot s. k. snabbvinsatser i syfte att stävja att bl. a. ungdomar, i strid mot de restriktioner som annars gäller på alkoholområdet, genom snabbvintillverkning får tillgång till stora kvantiteter alkohol. Traditionell hemtillverkning med frukt och bär som råvaror är däremot enligt propositionen så omständlig och kräver därutöver t. o. m. ett visst mått av intresse och sakkunskap att den bör vara tillåten även i fortsättningen. Verksamheten betecknas dessutom såsom närmast av hobbykaraktär. Vare sig intresse eller sakkunskap tycks däremot behövas när det gäller snabbvinsatser och de bör därför förbjudas. Bakom snabbvinsatserna finns dessutom enligt propositionen enskilda vinstintressen och därutöver talar även fiskala intressen mot snabbvinsatserna. Någon övertygande argumentation av alkoholpolitisk karaktär förs inte i propositionen. Föredragande statsrådet finner trots allt inte att det är oundgängligt att i införa förbud mot essenser o. dyl., vilka är avsedda att ge vin en viss smak men förordar att ges befogenhet att utfärda föreskrifter även i fråga om sådana tillsatser. bör rimligtvis ha viktigare uppgifter att syssla med. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att avslår proposition 1980/81:91 med vissa bestämmelser om hemtillverkning av vin. () ()
mot · G4021924 · 1981-02-03 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:91 med vissa bestämmelser om hemtillverkning av vin Alkoholmissbruket är vårt lands största sociala och medicinska problem och alla åtgärder som är ägnade att minska eller förhindra ett sådant missbruk bör självfallet underkastas en saklig prövning. Sedan motboken slopades torde den genomsnittliga spritkonsumtionen per vuxen varit i stort sett oförändrad i vårt land medan ungdomen använder mer sprit . Volymmässigt svarar vinkonsumtionen för den största ökningen och särskilt lättvinförsäljningen har haft en kraftig uppgång. De s. k. snabbvinerna motsvarar mindre än en procent av systembolagets alkoholförsäljning. Vid en internationell jämförelse ligger långt ner på listan över total alkoholkonsumtion per invånare. Iproposition 1980/81:91 föreslår regeringen förbud mot försäljning avs. k. snabbvinsatser medan det alltjämt skulle var tillåtet att tillverka eget vin med frukt och bär som råvara. Däremot får som råvara inte användas köpt saft och extrakt eller koncentrat av saft. Skälet till förbudet är dels att man vill försöka minska möjligheterna för speciellt ungdomen att på ett enkelt sätt få tillgång till alkohol och dels att enskilda vinstintressen i denna hantering inte bör få förekomma. Enligt vår uppfattning bör avslå propositionen av följande skäl: 1) Det har inte kunnat göras troligt att ett förbud är ägnat att minska alkoholkonsumtionen hos de verkliga missbrukarna eller hindra ungdom från missbruk. 2) beslöt om ett förbud att vid hemtillverkning av vin använda extrakt och koncentrat. Lagen blev verkningslös eftersom tillverkarna snabbt ersatte extrakten med ren fruktsaft. Redan nya lagförslaget har heller inte förutsättning att minska den icke önskade hemtillverkningen eftersom de olika ingredienser som ingår i vintillverkningsprocessen alltjämt kommer att finnas i handeln. Priserna på systembolagets produkter är ju dessutom avsevärt högre. 3) Människor kommer att i stor utsträckning uppleva förbudet som klåfingrigt och löjeväckande. 4) Det blir självfallet helt omöjligt för polisen att kunna kontrollera om vid hemtillverkning av vin man använder förbjuden saft i stället för tillåten frukt. Det är utomordentligt viktigt att polisens knappa resurser i stället används till mera angelägna uppgifter såsom att stävja langning till minderåriga och hålla efter rattonyktra. Den föreslagna tidpunkten för ikraftträdandet är dessutom illa vald. Många människor som har ännu inte använda snabbvinsatser med 12 månaders hållbarhet måste kasta bort dessa för att inte bli lagbrytare. Ett eventuellt förbud mot hemtillverkning borde därför inte träda i kraft förrän 12 månader efter saluförbudet. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs 1. att avslår proposition 1980/81:91 om vissa bestämmelser rörande hemtillverkning av vin, 2. att därest yrkandet under 1. icke bifalls, beslutar att förbudet om hemtillverkning av vin träder i kraft först 12 månader efter saluförbudet. () BO () () ()
mot · G4021928 · 1981-02-10 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:67 om vissa frågor angående stålindustrin, m. m. Hur svensk stålindustris framtid kommer att gestalta sig är direkt avgörande för ett 30-tal kommuner i vårt land där stålindustrin svarar för en betydande del av sysselsättningen. Inom berörs inte mindre än sju av länets elva kommuner. Den socialdemokratiska riksdagsgruppen har avgivit en motion med anledning av proposition 1980/81:67, där vi till alla delar stöder såväl beskrivningen av svensk stålindustris allvarliga läge som propositionens hemställan. Som ett komplement till denna motion vill vi aktualisera ytterligare tre krav, vilkas genomförande är mycket angeläget för . I samband med beslut att lägga ned driften vid masugnen i Spännarhyttan och stålverket i beslutades även om en nedläggning av Bondgruvan i . Då vi delar uppfattningen att tillräckligt utredningsunderlag för en sådan drastisk åtgärd ej förefinns, ter det sig ansvarslöst att nu vattenfylla Bondgruvan. Vi ser det därför som nödvändigt att Bondgruvan upprätthåller driften, alternativt länspumpas till dess att den i den socialdemokratiska gruppmotionen begärda undersökningen angående stålindustrins samlade behov av tackjärn och förutsättningarna för en samlad lösning runt Spännarhyttan genomförts. I propositionen föreslås att lokaliseringsstöd skall utgå för uppförande av kommunala industrilokaler i . som vi stöder detta förslag vill vi framhålla att utvecklingen inom stål- och gruvorterna , , och nu är så allvarlig att lokaliseringsstöd för uppförande av industrilokaler även bör utgå till dessa kommuner. I propositionen redovisas bl. a. en framställning till regeringen från i . I framställningen framhålls vikten av att utvecklingsfonden i erhåller ökade resurser för att kunna genomföra speciella insatser för länets mest drabbade bruksorter. Vi anser att möjligheter finns att inom propositionens ramar tilldela utvecklingsfonden i ett extra administrationanslag på . för detta ändamål. Med stöd av det anförda hemställer vi 1. att uttalar sig för att Bondgruvan i inte får vattenfyllas, 2. att hos regeringen begär att lokaliseringsstöd för att uppföra kommunala industrilokaler förutom till skall utgå till , , och kommuner, 3. att hos regeringen begär att ett administrationsanslag på . utgår till utvecklingsfonden i inom propositionens angivna ramar. () () () () ()
mot · G4021933 · 1981-02-10 00:00:00 — 7. att uttalar att en ny plan för framtidsinriktning bör utarbetas, vilken grundas på samhällsekonomi, integrerad produktion, ny teknik, förädling och i övrigt enligt vad i motionen anförs, 8. att hos regeringen begär förslag till investeringsmedel till för att tillverka granuler (mikropellets) i , 9. att hemställer hos regeringen om att vidta erforderliga åtgärder för att trygga gruvbrytningen i gruvor i , och , varvid ingen gruvbrytning bör tillåtas upphöra förrän malmen är utbruten och ersättningsjobb anskaffats, 10. att hemställer hos regeringen om erforderliga åtgärder för att stoppa nedläggningen av Spännarhyttan och ytterligare nedläggningar och avskedanden inom specialstålsindustrin i avvaktan på att en samhällsekonomiskt grundad plan för framtida verksamhet och råvaruförsörjning presenterat, 11. att hemställer hos regeringen om att framlägga en krispian för de mindre handelsstålverken, med målsättning att rädda stålindustrin och sysselsättningen på de berörda orterna, 12. att hemställer hos regeringen om att ta initiativ för att samordna metallurgikapaciteten för handels- och specialstålsindustrin för att minska andelen importerat skrot och säkerställa behovet av malmbaserad metallurgi, 13. att hemställer hos regeringen om att ta initiativ för att de nya reduktionsprocesserna uppförs i full skala enligt vad i motionen anförs. (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk) HANS (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G4021935 · 1981-02-10 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:91 med vissa bestämmelser om hemtillverkning av vin I proposition 1980/81:91 föreslås förbud mot hemtillverkning av snabbviner. Vi är medvetna om att det i vissa kretsar är populärt att föreslå förbud i alla lägen. När förbudet är fastställt kan- man slå sig till ro och tro att problemen är lösta och att alkoholproblemen kommer att minska. Mellanölsförbudet och förbudet mot koncentrerad saft vid framställning av snabbviner visar att det är helt andra åtgärder som måste till för att klara problemen. Många männskor funderar över politikers omdöme och anser oss ganska löjliga när det stiftas lagar som ingen har förståelse för, lagar som inte ger effekt och som inte går att kontrollera. Regeringsförslaget om förbud mot s. k. hemtillverkning förbättrar inte människors omdöme om politiker. Hur skall man exempelvis kunna kontrollera om saften till vinet är tillverkad hemma (tillåtet) eller om den är köpt (förbjudet)? Hur skall man kunna kontrollera om man gör vinet på färska äpplen (tillåtet) eller om det är köpt äppeljuice (förbjudet)? För att klara alkoholproblemen i samhället krävs stora insatser med förebyggande verksamhet, alkoholfria miljöer, ökade resurser för vårdbehandling, förbud mot alkoholreklam - samt det viktigaste, nämligen att se till att människor får arbete och trygghet i stället för arbetslöshet. Man löser inte människors alkoholproblem genom att förbjuda Medelsvensson att tillverka snabbvin. Mot bakgrund av det anförda föreslås att avslår regeringens proposition 1980/81:91 med vissa bestämmelser om hemtillverkning av vin. AXEL () () 1* 1980/81.
mot · G4021936 · 1981-02-10 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av proposition 1980/81:91 med vissa bestämmelser om hemtillverkning av vin I proposition nr 1980/81:91 föreslår departementschefen att snabbvinsatserna skall förbjudas i handeln. Som skäl anföres bl. a. att den totala alkoholkonsumtionen skall nedbringas samt att stävja att bl. a. ungdomar, genom snabbvinstillverkning får tillgång till stora kvantiteter alkohol. Vi motionärer tror att man gör en felbedömning om man räknar med att den totala alkoholkonsumtionen påverkas av ett förbud att saluföra snabbvinsatser i handeln. Det är tyvärr så att den totala alkoholkonsumtionen, med några få undantag, håller sig ganska . Kan man inte genom hemtillverkning av snabbvin tillgodose sina behov så skaffas alkoholen på annat sätt. Att ungdomar skulle vara stora hemtillverkare av vin finns det så vitt vi vet inget belägg för. Många familjer har denna tillverkning som en kombination av hobby och egen vinförsörjning. Att en markant ökning kunnat noteras torde främst bero på de prisökningar som genomförts på systemets varor men säkerligen också på den standardförsämring som löntagarna fått vidkännas . Att förbjuda hemtillverkning av snabbvin kan innebära att den redan ansträngda hushållskassan ytterligare brandskattas. För att få en återgång till mera traditionell vintillverkning så vill departementschefen att , om det behövs, skall utfärda närmare föreskrifter som förhindrar att påskyndande beredningsämnen används vid hemtillverkning av vin. Sådana kemikalier finns av många olika slag och nya kommer säkerligen att dyka upp om förbud införs. Det kan inte vara rätt att skapa lagar som är omöjliga att övervaka. lagrådet inte fått granska förslaget innan propositionen framlagts förefaller märkligt och är ytterligare ett skäl för att avslå propositionen. Med hänvisning till vad ovan sagts hemställs att beslutar avslå propositionen 1980/81:91. HANS () i () () () () () ()
mot · G4021937 · 1981-02-10 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:93 om överlåtelse av statens aktier i till Telefonaktiebolaget m. m. I proposition 1980/81:93 föreslås att godkänner och anslår medel för att staten skall överlåta huvuddelen av sin andel i till LM . föreslås att återstående del av statens aktieinnehav i Datasaab - - skall överföras till bolag . Detta innebär följaktligen att får en ägarandel i LM . Skälen för detta statliga delägarskap anges inte närmare i propositionen. Där sägs att en rad starka skäl talar för att på olika sätt bör ges möjlighet att effektivt bidra till introduktionen av ny, modern informationsteknik i vårt land. Detta är självfallet riktigt. Men därav följer inte att bör äga en del av ett av de företag som konkurrerar på marknaden. kan självfallet som kompetent beställare spela en stor roll för utvecklingen av dataindustrin i . är risken uppenbar att det faktum att är delägare i ett av flera konkurrerande dataföretag leder till snedvridning i konkurrenssituationen. möjligheter att stimulera utveckling och pressa priser minskar genom den hårda uppknytningen till ett av företagen. Med tanke på att har monopol på vissa av de produkter som är avgörande för modern informationsteknologi, t. ex. modemer, förefaller det än mer olämpligt att blir inblandat i ett privat företag som verkar inom konkurrenssektorn. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att avslår propositionen i vad gäller en höjning av aktiekapitalet i samt bemyndigandet till regeringen att medge att teckna borgen för ; 2. att hemställer hos regeringen om en ny förhandling med LM i syfte att företaget också skall överta de resterande aktierna i .
mot · G4021942 · 1981-02-17 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:87 om vissa frågor om hemslöjden I proposition 1980/81:87 läggs fram förslag till riktlinjer för det statliga stödet till hemslöjden. Jag delar den uppfattning om hemslöjdens betydelse från ekonomisk, kulturell och social synpunkt som kommer till uttryck i propositionen. Alldeles speciell betydelse har hemslöjden i skogslänen, t. ex. i , där den kan erbjuda meningsfull sysselsättning åt människor som av olika skäl har svårt att finna alternativa utkomstmöjligheter. Slöjdandet förefaller också vara mest utbrett i skogslänen, och en påfallande stor andel av saluslöjdarna finns just i dessa län. Här fyller hemslöjden uppenbarligen ett stort sysselsättnings- och inkomstbehov, bl. a. mot bakgrund av sysselsättningsutvecklingen inom jord- och skogsbruket. I detta sammanhang kan det finnas skäl att notera att slöjdandet har en speciell betydelse för kvinnornas sysselsättning, med tonvikt på det som oftast benämns som den mjuka slöjden. Vävningen har exempelvis expanderat kraftigt på många håll i landet. Speciella vävstugor har byggts, och som ett resultat av detta har vävning för såväl husbehov som för försäljning ökat markant . Hemslöjdsalster utnyttjas numera i ökad utsträckning för utsmyckning och inredning av offentliga lokaler. Hård slöjd för framsteg Slöjden kan i huvudsak delas in i två områden: Mjuk slöjd (textilslöjd, läder- och skinnarbeten m. och Hård slöjd (träslöjd, smide, näverslöjd, rotslöjd, metallslöjd m. Den hårda slöjden vinner alltmer terräng, och det är därför angeläget att de medel som ställs till förfogande för /82 för främjande av hemslöjden i första hand går till den s. k. hårda slöjden. Speciellt gäller detta utbildningen inom hemslöjdsområdet. Här bör det satsas på att utbilda konsulenter för den hårda slöjden. Det är angeläget att det finns hårdslöjdskonsulenter i alla län. Konsulenten har stor betydelse för regionalpolitiken och kan medverka till att människor i glesbygd får meningsfulla arbeten. De konsulenter som är verksamma är med några få undantag utbildade med tonvikt på den mjuka slöjden. Viktigt med kontakter med studieförbunden När det gäller hemslöjdsverksamhetens spridning i vårt samhälle bör studieförbundens stora insatser i det egna länet framhållas. Genom ökat informationsutbyte och ett utvidgat samarbete mellan å ena sidan studieförbunden och å andra sidan hemslöjdsorganisationerna och hembygdsrörelsen bör denna verksamhet kunna leda till ett större intresse för hemslöjdsarbetet hos ännu fler människor. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ett ökat samhällsstöd till hemslöjden i första hand ges till utbildning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att län med svåra sysselsättningsproblem prioriteras vid tillsättandet av tjänster som hemslöjdskonsulenter.
mot · G4021943 · 1981-02-17 00:00:00 — av med anledning av proposition 1980/81:93 om överlåtelse av statens aktier i till Telefonaktiebolaget m. m. Datasaabs utveckling har präglats av stor osäkerhet. Oro har bl. a. funnits för en koncentration till , vilket skulle innebära ett hot mot verksamheten i . En betydande del av Datasaabs verksamhet är förlagd till och huvudkontoret är placerat i . Med staten som hälftendelägare har dock en viss garanti ansetts finnas för att även regionalpolitiska bedömningar skulle vägas mot företagsmässiga kalkyler. Ett minskat statligt engagemang och ökat spelrum för privata kapitalintressen ökar riskerna för att snäva ekonomiska beräkningar kan bli ett hot mot verksamheten i . Med den ägarstruktur som föreslås i propositionen ökar riskerna för verksamheten i . I skulle Datasaab bli en förhållandevis liten enhet som inordnas i koncernens totala planer. Erfarenheterna från liknande fusioner visar att centraliseringssträvandena utgör ett hot mot mindre enheter. Farhågorna för en centralisering till förstärks av det faktum att LM har koncernledning och andra viktiga funktioner koncentrerade dit. En nedskärning eller avveckling av Datasaab i skulle få mycket negativa konsekvenser. Det krävs i stället medvetna satsningar för att utveckla alternativ till det militära beroendet i fråga om sysselsättningen. Förutsättningar bör också finnas för att skapa ett centrum för data- och elektronikindustri i regionen. För detta krävs dock planmässiga statliga åtgärder. kommunisterna har i en partimotion, utifrån allmänna datapolitiska utgångspunkter, yrkat avslag på propositionens förslag rörande ägandeförhållandena i Datasaab. I stället begärs ett förstatligande av Datasaab. I motionen, till vilken hänvisas, begärs också att uttalar sig för en klar målsättning för utvecklingen av svensk data- och elektronikindustri. Ett bifall till vpk-motionens yrkande utgör den säkraste garantin även för verksamheten i . Skulle däremot mot vpk:s yrkande bifalla propositionens förslag uppstår de risker som här påtalats. Därest propositionen antas är det därför angeläget att uttalar att förändringar rörande Datasaab inte får leda till att verksamheten i begränsas. Med hänvisning till det anförda föreslås att , därest proposition 1980/81:93 bifalles, som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs rörande Datasaabs verksamhet i .