mot · G402296 · 1981-01-14 00:00:00 — av m. fl. om kurdernas situation i Kurderna är en folkgrupp som har glömts bort, trots att de har utsatts för hårt förtryck i de flesta av de stater mellan vilka deras eget område, , är uppdelat. Det är ett märkligt förhållande, som dock är lätt att förklara, att en folkgrupp av den här storleken, ca tjugo miljoner, har kunnat fösas undan från den internationella uppmärksamheten. Kurderna är, i likhet med många andra folk i och , offer för stormaktspolitiken och har utsatts för en kolonial behandling, fastän de tillhör de folkgrupper som tidigt bildade stater i vad man från västerländskt håll brukar kalla Gamla världen. I modern tid inleddes övergreppen mot kurderna i smaband med frederna efter . Trots ett löfte om självständighet delades upp mellan i första hand , och . Det är också i dessa länder som de framför allt är i en mycket svår situation. De utgör där stora etniska minoriteter, i 10 miljoner, i 6 och i 3 miljoner, som av statsledningarna i resp. land betraktats som ett hot mot den nationella sammanhållningen. Kurderna har också gjort uppror mot förtrycket och långa tider utkämpat regelrätta krig för att hävda sina rättigheter att bli betraktade som en egen folkgrupp. Det har gällt rätten till eget språk och egen kultur och åtminstone något mått av inflytande i samhället inom de områden där de utgör majoriteten av befolkningen. Alla dessa försök har slagits ned, och förtrycket och förföljelserna har fortsatt. Kurdernas sak har inte förbättrats av att de områden de bebor har visat sig vara några av de mest oljerika i denna oljerika region. Speciellt gränsområdena mellan och , som är rent kurdiska, innehåller rika oljefyndigheter. De senaste årens händelser i har ytterligare förvärrat kurdernas situation. I erhöll kurderna visst självstyre 1970 efter ett helt decennium av hårda strider mot olika regeringar. Men när man 1974 skulle stadfästa detta ytterligare kunde man inte komma överens, och kriget mellan kurderna och regeringen utbröt på nytt. Detta utnyttjades av shahen i och av som stödde de irakiska kurderna, därför att de ville försvaga . 1975 gjorde emellertid shahen av och Baathregeringen i en överenskommelse bakom kurdernas rygg, där shahen lovade att upphöra med stödet till de irakiska kurderna i utbyte mot vissa landområden. Det är samma landområden som nu kräver tillbaka i kriget mot . På nytt blev kurderna en bricka i spelet mellan andra makter och förråddes. När den kurdiska revolten slagits ned började Baathregeringen i en hård och mycket barbarisk förföljelse av kurderna. 300 000 kurder deporterades till öknen i södra . I ett och bälte av land som gränsade till och brände regeringen ned byar och tvingade människorna att flytta. Brunnar cementerades igen och odlingar förstördes. Ca 1 200 byar har tömts på detta sätt, och det beräknas att tillsammans med de direkt tvångsförflyttade har över 600 000 kurder tvingats lämna de områden som bebotts av dem och deras förfäder. Motståndet har dock inte krossats, utan ett nytt gerillakrig bröt ut och pågår fortfarande. I deltog kurderna i kampen mot shahen och välkomnade Khomeinis regim. De inledde förhandlingar med den och krävde förbättringar av sin ställning i både politiskt och kulturellt. Den nya centralmakten ville int gå med på detta utan startade ett krig mot de kurdiska provinserna . Efter tre månaders strider, varunder flera uppmärksammade avrättningar av tillfångatagna kurder genomfördes, slöts ett vapenstillestånd . Kurdernas motstånd hade varit för starkt, och man var tvungen att söka andra utvägar. Det visade sig vara en taktisk reträtt, för anfölls kurderna igen, både med armé och flyg. Flera städer har bombats, tusentals människor har dödats och hundra tusen har flytt från städer och byar. Kriget fortsätter, och kurderna behärskar fortfarande stora områden trots angreppen. Krigsutbrottet mellan och har på ett direkt och konkret sätt drabbat kurderna. De blir , på båda sidor om gränsen, anfallna från två håll. Dels betraktas deras bosättningar som mål i kriget, dels blir de anfallna av centralmakten i sina egna länder, både i och i . Kurderna i båda länderna är emot kriget, som de ser som en tillfällig förstärkning av regimerna i båda de krigförande staterna, men som ett hot mot dem själva. I har situationen för kurderna försämrats på ett drastiskt sätt efter militärkuppen . Den har direkt inriktats mot vad militärjuntan kallar separatister och därmed avses i första hand kurderna. De har aldrig erkänts som en egen, etnisk folkgrupp i fastän de utgör av befolkningen utan betecknats som bergsturkar, som talar någon slags blandspråk utan egentligt värde. Detta har gällt under alla regeringar ända sedan tjugotalet fastän de i de flera provinser är i majoritet, trots ihärdiga försök av olika regeringar att utplåna den kurdiska kulturen och det kurdiska språket. Undantagstillstånd har rått i de kurdiska provinserna, men efter kuppen har kontrollen skärpts och militärkommendanterna i resp. område har den absoluta makten. Militärkuppen i måste fördömas från alla synpunkter men särskilt när den riktar sig mot nationella minoriteter och förföljer dem just på grund av deras nationalitet. Det finns all anledning för och den att uppmärksamma kurdernas situation. Det är dåliga argument som tidigare framförts att kurderna är splittrade och att det därför skulle vara svårt att ta sig an deras sak. Det är ett lika dåligt argument att hänvisa till att det politiska läget i regionen omöjliggör en aktion för kurdernas sak. bör ta initiativet till att, ensamt eller i samarbete med andra stater, föra upp den kurdiska frågan i FN och dess kommission för de mänskliga rättigheterna. bör också klart och tydligt fördöma övergreppen mot kurderna, var de än sker, precis som det har gjorts när det gällt förtryck av enskilda människor eller grupper i skilda länder. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att uttalar sig för att regeringen i samarbete med andra stater, eller ensam, tar initiativ till att föra fram den kurdiska frågan i FN och andra internationella organ, 2. att uttalar sitt fördömande av övergreppen mot kurderna i , och . (vpk) (vpk) HANS (vpk) i