mot · G50281 · 1981-11-10 00:00:00 — Motion 1981/82:81 av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:34 om åtal mot offentliga funktionärer m. m. Den s. k. ämbetsansvarsreformen av 1975 innebar införande av ett vidsträckt åtalsskydd mot 4000-5000 högre offentliga funktionärer. Denna reform passerade utan att dess sakliga innebörd klargjordes i propositionstexten, och den innefattades i en mycket utförlig proposition med titeln i vallagen m. m. Det var så den omdiskuterade undantagslagen i tillkom. har kommunisterna - ensamt bland de demokratiska partierna - företrätt krav på att denna särlagstiftning skall avskaffas. Vi har därvid fått stöd av ett ökande antal enskilda ledamöter från andra partigrupper. Diskussionen kring den aktuella lagstiftningen har riktat uppmärksamheten på dess betänkliga karaktär. Det är därför med tillfredsställelse vi noterar att proposition nr 34 föreslår avskaffande av de kritiserade bestämmelserna, detta helt i enlighet med den linje vi företrätt. En marginell anmärkning torde behöva göras till propositionens redovisning av den s. k. tjänsteansvarighetskommitténs förslag, som ju utgör grundvalen för propositionen. I redovisningen nämns inte att det fanns en reservation från en kommittéledamot (, vpk) mot att kommittémajoriteten i stället ville tillskapa andra möjligheter att avvälja åtal mot högre tjänstemän. Ett sådant omnämnande hade varit befogat, särskilt med hänsyn till att regeringen i sin proposition faktiskt avvisar kommitténs förslag och ställer sig på vad som i sak är reservantens linje. Denna senare linje hade också stöd hos ett flertal remissinstanser, inte minst de som representerade professionell juristkompetens. Det är naturligtvis för vpk utomordentligt glädjande att regeringens förslag i så eminent grad ansluter sig till vår partiståndpunkt. Man undanröjer därmed ett moment i svensk lagstiftning, som uppenbarligen varit ägnat att minska förtroendet för den högre förvaltningen och för rättssystemets innehåll. Den särskilda ansvarsordning som föreslås alltjämt råda för ett fåtal speciella befattningar föranleder inga invändningar från vår sida. Vi noterar emellertid att det finns en viss obestämdhet i propositionstextens motivering för att avvisa förslaget om nya typer av rättegångshinder. Föredragande statsrådet säger att man inte utan ytterligare överväganden bör införa ytterligare hinder för stämning. Han säger också att nu gällande bestämmelser inte innebär någon avgörande olägenhet i mål av här aktuell typ. Det framgår inte klart vilken inställning regeringen här Formuleringarna på s. 19 i propositionen kan tolkas som att regeringen anser att förenklad handläggning över huvud inte bör införas i just denna typ av mål. De kan emellertid tolkas så, att regeringen faktiskt förutser att förändringar skall ske men att dröjsmålet härmed inte skapar akuta olägenheter. Vi vill inte överbetona denna tolkningsfråga eller framföra den som uttryck för överdriven misstänksamhet, men det är önskvärt att ger sin mening till känna något klarare än vad som framgår av propositionens text. Utgångspunkten bör därvid vara att begränsande bestämmelser av den art tjänsteansvarighetskommitténs flertal föreslog icke heller bör införas. Detta utesluter inte att andra processuella förenklingar kan vara befogade. Mot bakgrund av vad här sagts föreslås att beslutar uttala att verkan av de i propositionen föreslagna förändringarna inte bör begränsas genom kommande förändringar i processuella regler. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)