mot · G4021283 · 1981-01-26 00:00:00 — av om medinflytandet i skolan I målen läroplan för framhålls att skolan har skyldighet att ge eleverna ökat ansvar och medinflytande i takt med deras stigande ålder och mognad. Vikten av detta framgår också av Brottsförebyggande rådets PM 1979:3 Elevinflytande och ansvar motverkar skadegörelse och skolk. BRÅ konstaterar bl. a. att elevdemokrati, medinflytande, ställer krav på eleven men gör skoltillvaron mer meningsfull. Dagens skola brottas med många problem. Larmrapporter om skolk, skolleda, mobbing och stress duggar tätt. Olika undersökningar visar att skoltrötthet - i alla dess skiftande former - accentueras ju högre upp i skolsystemet eleven kommer. Övervägande delen av eleverna på lågstadiet är positiva till skolan. Men som går avtar studiemotivationen. I årskurs 9 är en stor del av eleverna negativt inställda till skolan. Dessa elevers negativa attityd till skolan återspeglas sedan i deras studieresultat. Många elever lämnar utan slutbetyg på grund av långvarigt skolk eller disciplinproblem. Även inom lärarkåren påverkas man av den accentuerade skoltröttheten bland eleverna. Ju äldre elever en lärare undervisar desto jobbigare är det. Den första svenska undersökningsetappen av Arbete, hälsa och välbefinnande för lärare och skolledare inom samt inom barnomsorgen konstaterar sålunda: Gemensamt för de lärare som känner störst påfrestning i arbetet är att de undervisar på högstadiet. Medan förskollärare, lågstadielärare och mellanstadielärare har det förhållandevis bra. Att förstärka elevernas (och föräldrarnas) inflytande i grund- och gymnasieskolan måste med anledning av ovanstående ses som mycket angeläget. Medbestämmandet bör dock införas successivt. På låg- och mellanstadiet är det naturligt att föräldrarnas inflytande stärks. På mellanstadiet bör eleverna få visst medinflytande. På högstadiet och gymnasiet slutligen är det främst elevernas medbestämmande som måste förstärkas. Eleverna måste få känna sig som medansvariga och inte bara som föremål för påverkan. Grunden för detta är att eleverna ges ett reellt medinflytande och medbestämmande i skolan. Medinflytande föder medansvar. Försök där elever har fått ta ansvar för sin egen arbetsmiljö har utfallit positivt. Det viktigaste medinflytandet för eleven sker givetvis i klassrummet. Här finns redan denna rätt för eleverna. Men det finns också en mängd frågor som sträcker sig utanför klassens ram, där elever och föräldrar bör ha möjlighet att påverka. Det kan t. ex. röra budgetfrågor, utformning av fria aktiviteter, schemaläggning, lokalfrågor m. m. Ett organ med representanter för lärare, elever, föräldrar och övrig personal bör överta beslutsbefogenheterna i dessa och andra frågor som berör dessa grupper. har antagit en proposition om elevers och föräldrars medinflytande i skolan (prop. 1979/80:182). Denna träder i kraft . Detta är dock bara en delreform som stadgar viss samråds- och informationsskyldighet för rektor. En arbetsgrupp inom har tidigare föreslagit intressentsammansatta skolnämnder med beslutsbefogenhet som ledningsorgan för skolan. Skolminister skriver dock i propositionen att hon nu inte är beredd att ta ställning vare sig för eller emot detta förslag. Skolministern vill avvakta de utredningar som utreder medinflytandet för anställda och nyttjare av service sett i relation till den kommunala demokratin. (Kommunaldemokratiska utredningen och ). Ingen utredning har dock ännu granskat hela den problematik som ökat medbestämmande och medinflytande för lärare, elever och övrig skolpersonal innebär. Vikten av medinflytande för de i skolan verksamma motiverar en sådan utredning. Mot bakgrund av det ovan anförda föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om utredning och förslag för att ge berörda parter inom skolan möjlighet till medbestämmande och medinflytande över den egna arbetsplatsen.