mot · G4022005 · 1981-03-16 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:97 om skolforskning och personalutveckling Proposition 1980/81:97 innehåller vissa förslag om sektorsforskningen inom skolområdet, vilka bl. a. syftar till att skolforskningen i ökad utsträckning skall kunna utgöra underlag för den långsiktiga planeringen av skolans verksamhet. I propositionen hänvisas på flera ställen till proposition 1980/81:107 om den statliga skoladministrationen m. m., i vilken proposition det likaså ofta hänvisas till proposition 1980/81:97. Även om de båda propositionerna bygger på olika statliga utredningar är det uppenbart att de hör ihop. Regeringsförslagen har varit enklare att överblicka och värdera om de sammanställts i en och samma proposition. Det föreligger en risk att, om den i proposition 1980/81:107 föreslagna administrativa indelningen av () i sakområden blir avgörande för den fortsatta skolforskningens anknytning, denna forskning får en schablonmässig inriktning. Angelägna forskningsuppgifter som hamnar mitt emellan eller tvärsöver de anbefallda nya sakområdena kan komma på mellanhand. Den av SÖ dominerade bedrivna skolforskningen har vägletts av kortsiktiga bedömningar och inte av en övergripande, vetenskaplig och kritisk hållning. Det kan ifrågasättas om SÖ verkligen besitter tillräcklig forskningskompetens. Det forskningsunderlag som presterades inför LGr 80 var sålunda nära på lika med noll. I en skrift om uppdragsforskningens effekter anför t. ex. professorerna att en mot SÖ:s grundsyn kritisk forskning får inte stöd utan hindras Hindret ligger huvudsakligen däri att den kritiska forskningen inte kan inordnas i de av SÖ prioriterade problemställningarna. Frågan är om inte skolforskningen bör frigöras från SÖ. En del av medlen för forskning på skolans område torde t. ex. kunna tillföras de politiska partierna, förslagsvis med en miljon vardera till de fem riksdagspartierna. Detta med tanke på att skolforskningen även är politik. Det är viktigt att skapa utrymme för en kritisk och vetenskaplig skolforskning. Här borde också ett helt politiskt beredningsorgan, sammansatt av företrädare för samtliga riksdagspartier, inrättas för att på grundval av vederbörlig sakberedning garantera allsidigheten i den fortsatta skolforskningen. För att garantera att även lärarutbildningen kommer att kännetecknas av vetenskaplighet bör också i det nu inledda reformarbetet möjligheten att samordna lärarutbildningen inom landets högskolor beaktas. På det området finns en omfattande uppsplittring. En tänkbar modell för lärarutbildningens organisation är den lösning som valts vid med en enda institution. Möjligheterna att sammanföra högskolornas ämnesinstitutioner med motsvarande institutioner inom lärarutbildningen bör även tas till vara. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar avslå proposition 1980/81:97 i vad gäller a) riktlinjer för skölforskningsområdet, b) riktlinjer beträffande verksamhets- och planeringsformer för skolforskningen, 2. att uttalar att den fortsatta skolforskningen bör beredas av ett beredningsorgan parlamentariskt sammansatt med ledamöter från samtliga genom val representerade riksdagspartier, 3. att uttalar att möjligheterna att vidga skolforskningen utanför traditionella forskningsorgan, i enlighet med vad som anförs i motionen, bör klarläggas, 4. att uttalar att möjligheterna till samordning av lärarutbildningen inom de olika högskolorna bör beaktas. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)