mot · G4022159 · 1981-04-23 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:119 om miljösäkrare sjötransporter För oss båda, som under hela vår riksdagstid varit aktiva för att påtala brister i existerande oljeskydd och även lämnat konkreta förslag till förbättringar i olika avseenden, är det en stor tillfredsställelse att regeringen nu lägger fram ett samlat åtgärdsprogram för att minska oljeutsläppen till sjöss resp. reducera verkningarna av sådana utsläpp. Vi anser att förslagen i stort sett bör tillgodose rimliga krav på förbättringar, men vill på några punkter ge förslag till vissa kompletteringar och målsättningar. Detta för att trygga bästa möjliga utnyttjande av befintlig och kommande teknik liksom ett lämpligt och effektivt utnyttjande av de föreslagna anslagen. I motionen följer vi propositionens disposition. Vi delar föredragandens uppfattning att alla betydelsefulla egenskaper hos fartyg och last liksom kunnande hos besättningen måste vägas in, när skall bedöma om lots skall krävas eller ej. Mot denna bakgrund finns det anledning understryka vikten av att med största skyndsamhet överväger, om inte vissa brister hos fartyg skulle motivera lotstvång oavsett lastens art. Ty vid grundstötningar kan allvarliga oljeskador uppkomma, även om fartyget inte har vare sig olje- eller annan miljöfarlig last. Vi tycker oss ha observerat att ett oproportionerligt stort antal öststats- och äldre bekvämlighetsflaggade fartyg vållat oljeutsläpp av skilda slag. Vi delar även föredragandens uppfattning att en särskild avgift bör införas som premierar fartyg som uppfyller högre ställda krav på miljösäkerhet. Och vi delar därför också hans uppfattning att vissa i propositionen angivna fartygstyper bör befrias från den nya avgiften. Men man får dock inte bortse från att det inom överskådlig tid knappast kommer att finnas tillgång på tillräckligt antal av här aktuella fartyg för att klara den svenska importen, varför även äldre och - från miljösynpunkt - sämre fartyg kommer att utnyttjas i ganska stor utsträckning under det närmaste årtiondet. Avsikten med avgiften är ju inte primärt att öka statsinkomsterna utan att genom densamma stimulera till miljösäkrare transporter. Vi vill därför föreslå att 1 1980/81. får i uppdrag att pröva om inte nedsättning/befrielse skulle kunna ifrågakomma för äldre tankfartyg som lastats så att man har vissa barlasttankar i fören och på andra lämpliga ställen, varigenom riskerna för oljeutsläpp vid grundstötning reduceras och bärgning etc. underlättas. Tyvärr har man ju från svensk sida utan framgång pläderat för denna typ av barlasttankar inom IMCO. Men viss avgiftsmässig favorisering från svensk sida för på detta sätt miljövänligare tankfartyg borde kunna driva på utvecklingen åt rätt håll, även internationellt. Utöver vad som i propositionen föreslagits beträffande större mottagningsanläggningar, vill vi föreslå att alla hamnägare borde åläggas att på lämpligt ställe i hamnområdet ställa upp en container, där främst fritidsbåtar men även det mindre kusttonnaget kunde hälla sin spillolja. Det rör sig ofta bara om /båt, men de stelbenta rutiner som mångenstädes tillämpas, när det gäller att lämna dessa förorenade oljeskvättar, gör att kostnaden kan springa , och dessutom blir väntetiderna långa. Därför väljer många den förkastliga metoden att stjälpa ut spilloljan i farlederna till stor nackdel för miljön. Vi menar att kostnaden för dessa gratistjänster från hamnarnas sida är försumbara i jämförelse med de miljövinster som vi räknar med skulle uppkomma genom den smidiga lösning vi här förordar. Vi delar och vill understryka uppfattning att man bör avvakta resultatet av pågående forskning, innan man tilldelar medel för någon större utökning av materiel och fartyg. Viss ersättningsanskaffning måste naturligtvis ske kontinuerligt, men även vid den bör man beakta de resultat som redan framkommit vid undersökningar som gjorts på olika håll i världen. Vi vill speciellt varna för ytterligare anskaffning av s. k. BP-länsor (Seapack etc.), eftersom dessa uppenbarligen inte fyller rimliga krav på effektivitet ens vid ganska måttlig sjöhävning. Att fastnat för denna länsa och anpassat sin organisation till densamma får enligt vår mening inte innebära att man negligerar internationella erfarenheter, som styrkt misstankarna om dessa länsors ineffektivitet. Vi ber att få hänvisa till bl. a. tester, som utförts vid i , vilka tyder på att man i stället bör övergå till system av exempelvis det svensktillverkade svepsystemet, som kan anpassas till i stort sett vilken båt som helst med tillfredsställande tanksystem. redovisades f. ö. en rapport från ett fullskaleförsök med ett liknande norskt system. Det norska svarar för rapporten, som är positiv till svepsystemen. STU har ju i sin programplan avdelat 30 milj. kr. med början 1980/81 för att testa oljeskyddskomponenter. har sedan presenterat en Provningsmetodik för länsor och upptagare, där man också redovisar vilka provningsresurser som finns såväl i som i utlandet (främst , och ). Man informerar också om den norska rapporten års tester. Mot denna bakgrund menar vi att endast oundgängligen nödvändiga ersättningsanskaffningar av båtar och annan materiel hos bör ske, innan man haft möjlighet att tillgodogöra sig erfarenheterna av nu pågående försök i och utomlands. Därtill kommer att statskontoret i sin utredning noterat att det kommer att bli ett stort överskott på båtar vid en eventuell sammanslagning av och (lotsarna). Inte heller bör man glömma att totalförsvaret har tillgång till ganska många fartyg, helikoptrar m. m. som med fördel kan utnyttjas vid oljeuppsamling till sjöss. Vi anser dock att ett antal s. k. babytruckar för strandbekämpning bör anskaffas, eftersom det uppenbarligen inte nu finns tillgång till lämpliga båtar för detta viktiga oljeskyddsarbete. Kommunministern har inte funnit skäl lagfästa kommunernas resp. åligganden i samband med att löskommen olja nått stränderna. Detta kan vi acceptera, men det är då ytterst angeläget att regeringen resp. kommunförbundet och statens brandnämnd lämnar utförliga rekommendationer om vilka åtgärder som bör vidtas i fredstid, dvs. innan oljan drabbat kusten. För att bekämpnings- och saneringsarbetet skall löpa smidigt och effektivt är det viktigt att kommunerna har en plan för hur - och av vilka den berörda kuststräckan skall kunna avpatrulleras, hur påslagen skall bedömas efter en enhetlig skala etc. Detta för att man sedan på ett snabbt och effektivt sätt skall kunna sätta in sina resurser på de kustavsnitt där oljepåslaget beräknas medföra de allvarligaste miljöpåkänningarna. Av samma skäl bör man i förväg ha avtalat med båtägare och åkare om på vilka villkor man kan få utnyttja deras båtar, fordon och containers m. m. Att under ett bekämpningsskede behöva förhandla om sådant leder till tidsutdräkt och ökade kostnader. Vid bör någon form av jourlistor finnas upprättade, så att larmcentralerna vet, vem som skall kontaktas för att man snabbt skall kunna få tillgång till material i de regionala förråd som statens brandnämnd nu skall lägga upp. Enligt vår mening bör det alltid finnas en jourhavande räddningsbefälhavare (exempelvis visst brandbefäl), som har befogenhet att dela ut materiel från dessa förråd liksom rätt att i kritiska lägen utnyttja militära resurser för snabb transport av förnödenheter ut till de drabbade kustavsnitten. Samma person bör ju för övrigt kunna ha liknande uppgifter i anknytning till den beredskap som behövs vid våra kärnkraftsanläggningar. Även inom resp. kommuner bör man ha utsett vilka personer som skall leda oljebekämpning/sanering, så att dessa får utbildning och möjlighet att planera sitt agerande vid ett oljeutsläpp som drabbar deras område. Beredskap för oljebekämpning till havs m. m. Som vi redan tidigare påtalat, är vi ganska tveksamma till att får utökade anslag för att anskaffa båtar och materiel för oljebekämpning, eftersom vi ännu endast har några få provningsresultat tillgängliga beträffande den beslutade utvärderingen av de aktuella hjälpmedlen. Enligt vår mening bör dessa anskaffningar minimeras i avvaktan på resultaten av den beslutade utvärdering av oljebekämpningsutrustningar som skall ske för 30 milj. kr. I varje fall måste anskaffningen ske på sådant sätt att man inte nu ytterligare läser sig till föråldrade och ineffektiva medel och organisationer. Vi förordar däremot anskaffning av några s. k. strandbekämpningsbåtar. Vi har heller inget emot att kustbevakningsledningen får en extratjänst för lämplig konsult men förutsätter att man då utnyttjar någon utomstående person för detta. Detta är viktigt för att undvika en ytterligare fastlåsning vid nuvarande teknik och bekämpningsorganisation, som vid alltför många tillfällen visat sig ej fungera vid även måttliga vindstyrkor, eller när oljan är spridd över stora ytor, något som ju närmast är regeln. Engelska och norska erfarenheter pekar på att de nya svepsystemen är betydligt effektivare, men dessa har svenska myndigheter inte visat något som helst intresse för. Under hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande 1. lotsningspliktens utformning, 2. miljösäkra fartygs avgiftsbeläggning, 3. skyldighet att ta emot spillolja från småbåtar m. m., 4. provning av oljebekämpningsanordningar m. m., 5. beredskapsåtgärder i allmänhet, 6. anslagen till Beredskap för oljebekämpning till havs.