mot · G4022164 · 1981-04-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:184 om ändringar i reglerna för tillträde till högskoleutbildning m. m. I propositionen återkommer regeringen till sin redan inledda politik för att, som det heter, garantera en direktövergång från gymnasieskolan till högskolan. I resonemangen bakom dessa nya strävanden har hänvisats till den s. k. 16-årspuckeln, dvs. att antalet utexaminerade gymnasieskolelver med behörighet till antagning till högskolestudier temporärt skulle vara ovanligt stort under . De egentliga skälen för den nya antagningspolitiken torde dock snarare vara ett försök att ytterligare rasera det tidigare genomförda vidgade tillträdet, bl. a. behörighet genom arbetslivserfarenhet, föreningsmeriter m. m. attackeras dessa behörighetsgrunder, och garantin för direktövergång är ägnad att ytterligare decimera antalet studerande med arbetslivserfarenhet. Vpk håller fast vid sin positiva inställning till s. k. varvad utbildning och ställer sig därför kallsinnigt till den angivna omsorgen om det temporärt ökade antalet ungdomar. Garantiregeln blir där en kortsiktigt motiverad förändring, medan skadeverkningarna för äldre studerandegrupper med arbetslivserfarenhet eller annan värdefull erfarenhet blir djupare i samband med de nedskärningar av högskolans resurser och minskning av den totala antagningen som regeringen genomtrumfat . Vpk avvisar därför propositionen i vad gäller direktövergång. Beträffande kvotgruppen för sökande med allmän behörighet genom folkhögskolestudier finner vpk det anmärkningsvärt att regeringen nu föreslår att gällande ordning skall bestå. Bakgrunden är här att UHÄ föreslagit att sökande med behörighet från folkhögskolestudier skulle föras över till kvotgrupp IV, där poäng då skulle kunna ges, t. ex. för arbetslivserfarenhet. Fördelarna med detta förslag är bl. a. att studieomdömena inom folkhögskolan därmed skulle kunna slopas och att antagningssystemet genom ett slopande av kvotgrupp III och överförande till kvotgrupp IV sannolikt skulle gynna sökande med behörighet från folkhögskolestudier. För detta talar den utredning som UHÄ gjorde och där det visade sig att på 65 sökalternativ till högskolan inte kom in studerande med folkhögskolebehörighet - detta trots att deras studieomdöme har varit högt och deras arbetslivserfarenhet varit lång. Orsaken är att antalet sökande med folkhögskolebehörighet har varit liten. Detta har då fått den olyckliga konsekvensen att dessa högt kvalificerade studerande inte har fått någon plats på den sökta utbildningen. Studieomdömena inom folkhögskolan är till viss del sammankopplade med ett normeringsinstrument som skall nivågrupperna de svenska folkhögskolorna. De centrala proven för studieomdömen har år bojkottats av en förkrossande stor majoritet av eleverna. Såväl elever som lärare vänder sig emot att folkhögskolorna genom proven skall fås att konkurrera med varandra och kanske även konkurrera ut varandra. Förslaget i propositionen att behålla gällande ordning är mot den bakgrunden svårförståeligt. Förslaget innebär ett uppskjutande av problemen till nackdel för folkhögskolorna och deras elever. Frågan bör i stället utredas på nytt för att få fram en lösning på problemen. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att avslår proposition 1980/81:184 om ändringar i reglerna för tillträde till högskoleutbildning m. m. i vad gäller kvotering vid urval till högskoleutbildning, 2. att hos regeringen hemställer om en utredning om kvotgruppen för sökande med allmän behörighet genom folkhögskolestudier. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)