mot · G4021145 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om ändrade regler för fastighetstaxering fastighetstaxering är i stort sett genomförd. Den har tyvärr visat sig vara ett trubbigt instrument och konsekvenserna av taxeringen har sannolikt inte penetrerats ordentligt. Det finns vissa effekter som motarbetar det som alla politiska partier säger sig vilja sträva efter i andra sammanhang. Fastighetstaxeringen får effekter som inverkar menligt på t. ex. sysselsättningen i landet, handelsbalansen och energiförbrukningen m. m. Den fastighet som har svenskt trägolv på minst halva golvytan belastas med straffpoäng men inte den som t. ex. har golv av importerad italiensk marmor. Lägger man en heltäckningsmatta på trägolvet poängbelastas det inte längre. Finns det s. k. träpanel i innertaken så att de täcker minst halva ytan blir det ytterligare en poäng, men målar man panelen i ett rum eller täcker den med duk, plattor e. d. räknas det inte längre, om ytan därmed blir . Sådana regler missgynnar både sysselsättningen inom träindustrin och vår handelsbalans. En diskmaskin och ett torkskåp drar över 2 000 Watt, men det gör ingen skillnad i deklarationen. En bastu, som den händige villaägaren själv kan sätta ihop för en kostnad av , belastas också med straffpoäng, trots att dess energimässiga fördelar jämfört med karbad inte beaktats. Många fristående bastuanläggningar eldas med ved, medan badvattnet mera sällan värms upp med inhemska bränslen. Man kan också fråga sig, om det verkligen är partiernas mening att t. ex. braskaminer och öppna spisar för alternativa bränslen skall belastas med extrapoäng. Vill vi inte ha möjlighet att i ett krisläge, vid haveri i något fjärrvärmeverk o. d., hjälpligt kunna klara en del uppvärmning med braskaminer. Fastighetstaxeringens normer och bedömningar kommer sannolikt att bli ett - medvetet eller omedvetet - styrinstrument för hur bostäder skall utformas. Låt oss ta ett konkret exempel. I omröstningen om kärnkraft sade sig de flesta partier vilja arbeta för en lägre energiförbrukning i . har också genom beslut om att anslå medel t. ex. för att stimulera olika energisparåtgärder i bostäder markerat att vi vill ha ett lägre oljeberoende i landet. Vill nu någon fastighetsägare följa denna målsättning och sätta in treglasfönster i stället för dubbelfönster kommer fastighetstaxeringen att drabba honom hårt. Om vi utgår från ett vanligt typhus, byggt t. ex. 1975 med ca yta och 20-22 poäng enligt tabellerna över inredningen, är det Med treglasfönster och god isolering ökar värdet med , trots att den verkliga merkostnaden vid byggtillfället kan vara lägre än . Man kan fråga sig om det är rimligt att beskatta dessa högst . som för ett värde av . Räntor och amorteringar för denna ytterligare byggkostnad måste naturligtvis betalas och kan beräknas till 700 å . Det är tveksamt om denna ökade boendekostnad kan sparas in i minskad energiförbrukning. Fastighetsskatten för huset beräknar vi för statlig del till och för (s. k. garantibelopp) till . Är fastigheten högre taxerad blir procentsatsen också högre. Med en årsinkomst av . för fastighetsägaren blir skatteöknignen ca . i statlig och . Husets värde skall också läggas till i förmögenhetskolumnen i deklarationen! Ligger man då över minimigränsen ökar förmögenhetsskatten på , dvs. Vi är då uppe i /år i ytterligare skatt för att huset försetts med treglasfönster. Vill det sig illa påverkas också den äkta makens/makans B-inkomst med åtföljande skattehöjning även där. Fastighetsskatten gör alltså en energibesparande investering till en förhållandevis stor ekonomisk förlust för den enskilde! ambitioner att få in skattemedel motarbetar här effektivt strävan att på lång sikt minska vårt oljeberoende. Resonemanget kan också tillämpas för flerfamiljshus, där fastighetsskatten belastar fastighetsägaren, medan ökade energikostnader belastar hyresgästerna. Mot denna bakgrund kan man inte gärna vänta sig att fastighetsägare skall vara intresserade av att spara energi. Det kan naturligtvis hävdas att byggnaderna blir mer värda med treglasfönster, bastu, panel i taket e. d., men det saknar intresse så länge de inte säljs. De flesta som köper hus gör det som regel för att ha någonstans att bo. Vill man se över de eventuella realisationsvinsterna vid fastighetsförsäljningar bör det göras i ett annat sammanhang och inte blandas in i de fasta boendekostnaderna. Det finns inte heller någon garanti för att man vid en försäljning verkligen får ut det taxerade värdet av en fastighet. Mot denna bakgrund måste man ifrågasätta om 1980 års fastighetstaxering motsvarar de mål har satt upp i fråga om energihushållning, handels- och sysselsättningsmässiga insatser. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen hemställer 1. att ges i uppdrag att omarbeta nu gällande regler för fastighetstaxering så att trä som inredningsmaterial inte straffbeskattas, samt 2. att uttalade intentioner att stimulera fastighetsägare till energisparande åtgärder inte motverkas av fastighetsbeskattningen. () ()