mot · G402528 · 1981-01-21 00:00:00 — av m. fl. om ett reallöneanknutet pensionssystem Den allmänna pensioneringen skall tillförsäkra pensionärerna ekonomisk trygghet. För att pensionärerna skall få del i den allmänna standardutvecklingen i samhället är pensionerna anknutna till basbeloppet, vilket i sin tur baseras på prisutvecklingen (konsumentprisindex KPI). Därigenom värdesäkras pensionerna mot prisstegringar. Under 1960- och riktades kritik mot värde säkringen från bl. a. pensionärernas egna organisationer. Kritikerna visade på att pensionärerna hamnade efter i standardutvecklingen gentemot löntagarna genom att reallönerna steg snabbare än konsumentpriserna. En följd därav blev införandet av pensionstillskott till dem med ingen eller låg ATP. Dessutom utredde den statliga pensionskommittén (SOU 1977:46) förutsättningarna för att införa ett standardsäkringssystem. Kommitténs majoritet avvisade tanken på standardsäkring av pensionerna. Som motiv pekade man på de stora ekonomiska åtaganden som var att vänta inom äldreomsorgen för att möta en stark ökning av antalet pensionärer fram . Sedan pensionskommittén arbetade med standardsäkringsfrågan har landets ekonomiska situation försämrats. För att få ned det statliga budgetunderskottet och stärka näringslivet kommer de yrkesverksamma att få en långsam löneutveckling och kanske även sänkt reallön . Prisutvecklingen, mätt i KPI, har ökat snabbare än reallönerna för löntagarna. Därigenom har pensionärskollektivet varit en av de få grupper som kunnat öka sin relativa standard som det inte sker någon allmän ekonomisk standardökning i samhället. Dagens situation, som är närmast omvänd gentemot utvecklingen under 1960- och , har lett till nya orättvisor. Det kan med skäl ifrågasättas om det är rimligt att pensionärernas ekonomiska villkor förbättras mera än löntagarnas. De långsiktiga effekter som värdesäkringen av pensionen leder till har framhållits av bl. a. LO:s ordförande och ordförande . Den inbyggda konflikten mellan pensionärer och löntagare låg bl. a. till grund för den förändring av pensionernas värdesäkring som skett . 1 fortsättningen kommer vid indexuppräkning av pensionerna att bortses från höjningen av indirekta skatter och energipriser. Men denna förändring av pensionernas värdesäkring löser inte de grundläggande konflikterna mellan pensions- och reallöneutvecklingen. Endast i den hypote tiska situationen där reallöner och konsumentpriser utvecklas identiskt lika sker en neutral fördelning mellan löntagare och pensionärer. Enligt vår mening skulle stora fördelar vara att vinna med att anknyta pensionerna till den standardutveckling som kommer den yrkesverksamma delen av befolkningen till del. Därmed skulle pensionerna i då reallönerna stiger få del av den allmänna standardutvecklingen. I den motsatta situationen med sänkta reallöner skulle även pensionärerna solidariskt vara med och bära ekonomiska påfrestningar. är det mera motiverat än tidigare att anknyta pensionerna till reallöneutvecklingen. har den genomsnittliga pensionsnivån ökat starkt. Förutom höjningar av grundpensionen inom folkpensionen har allt fler pensionärer fått ATP. Ungefär hälften av landets ålderspensionärer har numera ATP, och successivt kommer ATP-pensionärerna att bli allt fler och få allt högre ATP-belopp. Många ATP-pensionärer har också pensioner som motsvarar löntagares årsinkomster av förvärvsarbete. Ålderspension med högsta ATP är f. n. () , vilket ligger betydligt över t. ex. den genomsnittliga inkomsten inom LO-kollektivet. Med ett reallöneanknutet pensionssystem uppnås ökad rättvisa mellan olika grupper. Det blir också ett mer lättförståeligt system för att förändra pensionerna. blir det också möjligt att i särskild ordning förbättra den ekonomiska standarden för de sämst ställda pensionärerna, t. ex. genom fortsatta höjningar av pensionstillskotten. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om ett reallöneanknutet pensionssystem. () MAJ ()