mot · G4021628 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om reformering av det statliga studiestödssystemet Utbildning borde i dagens samhälle vara en rättighet för alla och inte ett privilegium för ett fåtal. finns dock en rad hinder som härrör ur vårt samhälles karaktär av klassamhälle. Redan i den grundläggande utbildningen möts arbetarklassens och de lägre tjänstemännens barn av för dem främmande värderingar och språkbruk. Utgallringen sker successivt genom hela det svenska utbildningsväsendet, i förskola, grundskola, gymnasieskola och högskola. Betygen fungerar som utgallringsinstrument och gynnar huvudsakligen de elever som kommer från hem med s. k. studietradition, medan barn från arbetarhem slås ut. Antagningssystemen till gymnasieskola och högskola har en odemokratisk och skiktande utformning. Den sociala och ekonomiska situationen förvärrar problemen ännu mer. Trots detta beskriver en del dagens situation som rättvis och lanserar myten om att alla har möjlighet bara de satsar på sig själva. I skarp kontrast mot detta står de undersökningar som visar att den sociala snedrekryteringen till högskolan bara ökar. När det nuvarande studiemedelssystemet infördes var det meningen att studiemedlen gradvis skulle höjas så att man till slut hade infört studielön för alla. Avsikten var att göra det ekonomiskt möjligt för alla oavsett social och ekonomisk bakgrund att bedriva högre studier. Sedan studiemedelssystemet infördes har visserligen antalet studerande med arbetarbakgrund ökat, men andelen med arbetarbakgrund av de studerande ökade endast obetydligt och visar en tendens att minska. Ett enhetligt utformat studiestöd som gäller för alla är nödvändigt. Ett sådant system skulle också gynna dem som genomgår s. k. trappstegsutbildning, dvs. komplettering på grundskolenivå, som följs av gymnasium för att därefter avslutas med högskoleutbildning. Dagens lånesystem innebär inte enbart att den studerande drar på sig stora skulder. måste den studerande leva på en standard långt under genomsnittet. Regeringens sparplaner innebär en katastrofal försämring på det studiesociala området. Urholkningen av basbeloppet, som åstadkoms genom att höjningar av indirekta skatter och energiprishöjningar räknas bort från kostnadsutvecklingen, innebär med nuvarande ekonomiska utveckling i landet att studenterna kommer att få en real standardförsämring med . Vpk har i en annan motion ställt förslag om basbeloppets konstruktion. Förslagen att studielån i fortsättningen skall räknas som inkomst vid ansökan om bostadsbidrag, som bostadsbidraget försvinner för ensamstående med låg inkomst och hög hyra, försämrar de studerandes levnadsvillkor ytterligare. Dessa förändringar måste därför bestämt avvisas. Även denna fråga tas upp i en annan vpk-motion. För att överbrygga de utbildningsklyftor som finns är det viktigt att vuxenstudiestödet får en mer central roll inom det utbildningspolitiska området. För att ge reella möjligheter till studier för arbetarklassen spelar de studiefinansiella frågorna stor roll. Regeringen har med hänvisning till det statsfinansiella läget gett tilläggsdirektiv till i stort sett samtliga statliga utredningar. De nya direktiven innebär att den pågående studiestödsutredningen, vars slutbetänkande väntas , har förbjudits att föreslå andra reformer än sådana som kan finansieras inom ramen för de nuvarande anslagen till studiestödsområdet. Konkret innebär detta att utredningen i praktiken förhindras att föreslå någon genomgripande förändring av det nuvarande studiestödssystemet. Även om skulle finna att ett eventuellt genomgripande förslag från utredningen skulle vara svårt att finansiera, måste var och en inse det berättigade i att utredningen kan tänka mer långsiktigt än till nästa högkonjunktur. Förändringar av högskolan och därmed också det studiesociala stödet är ett arbete för långsiktiga förändringar . Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar sig för att det nuvarande studiesociala stödet ersätts av ett system där samhället bekostar hela uppehället , 2. att hos regeringen hemställer om förslag till en reformering av det studiesociala stödet enligt vad som anförs i motionen, 3. att hemställer hos regeringen att bevilja studiestödsutredningen frihet att i sitt slutbetänkande föreslå reformer utöver vad som kan finansieras inom nuvarande anslagsram för studiestöd. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)