mot · G4021638 · 1981-01-27 00:00:00 — av om ofödda barns rättsskydd Under en lång följd av år har demokratin i växt fram och genom positivt verkande reformer har den enskilda medborgarens trygghet och rättsskydd säkrats. Redan i regeringsformen är respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet inskriven (1 kap. 2 § första stycket). På samma sätt har i inledningen till sin stadga, andra stycket, infört tro på de grundläggande mänskliga rättigheterna och på den enskilda människans värdighet och värde. I den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna (declaration of human rights) talas i inledningens första stycke om det inneboende värdet hos alla medlemmar av människosläktet och om deras lika och oförytterliga rättigheter (the inheren dignity and of the equal and inalienable rights of all members of the human family). I artikel 25, moment 2 i samma förklaring står det: Mödrar och barn är berättigade till särskild omvårdnad och hjälp. Alla barn, vare sig födda inom eller utom äktenskap, skall åtnjuta samma sociala skydd (Motherhood and childhood are entitled to special care and assistance. All children, whether born in or out of wedlock, shall enjoy the same social protection). Tillämpningen av den angivna rättskyddsgarantin är olika i olika kulturer och livsåskådningar och varierar också hos oss. Att vara född eller att födas behöver inte nödvändigtvis begränsas till tiden sedan man lämnat moderlivet, men hos oss förhåller det sig så att barnet saknar ett individuellt rättsskydd mellan tillblivelsen och födelsen. Ett sådant rättsskydd fanns med abortlag men föll av någon anledning bort - säkert utan lagstiftarens mening - vid formuleringen av den nya abortlagen, som trädde 1975. Frågan har ju heller inte så stor aktualitet i fråga om barn som inte kommer att födas fram. Men för barn som är välkomna och efterlängtade - och det gäller väl ändå flertalet - och som på bästa sätt bör beredas för sin födelse är detta en mycket angelägen och allvarlig fråga. Vi har ju säkrat det ofödda barnets arvsrätt men har icke i övrigt säkrat dess individuella rättsskydd. På grund av skador före födelsen föds i gravt alkoholskadade barn med psykisk utvecklingshämning och ytterligare 200 - 300 barn får svåra men dock lindrigare skador. Detta är siffror, som vi får fram tack vare att vi har en omfattande alkoholforskning, men vi vet att mycket annat, inte minst narkotikan, skapar miljökriser för barnet i moderlivet och medför fysiska och psykiska skador, som blir uppenbara efter födelsen. Denna misshandel i livmodern (intrauterin misshandel) utövas i icke ringa omfattning, och den har kunnat ske i det fördolda. Detta har ju också fört med sig att allt fler barn har måst tvångsomhändertas på grund av missförhållanden i hemmet. Antalet sådana tvångsomhändertaganden var ca 8 700, en ökning med jämfört med året innan. Antalet berörda barn var 1979 ca 5 100 mot 4 1978. Den genetiska forskningen har gjort stora rön och därmed gett oss kunskaper, som vi inte hade ens . Bland dem som banat vägen för denna forskning och dess resultat finns tre immunologer, som föregående år (1980) fick dela i fysiologi och medicin, nämligen venezuelanen Baruj Benacerraf, fransmannen och amerikanen . Genom deras och andras forskning vet vi nu att det tillblivna barnet i moderlivet är en del av moderns kropp, utan modern och barnet har helt egna och särskilda strukturer var för sig, varvid moderns uppgift är att svara för vad barnet behöver av näringstillförsel m. m. Detta innebär att modern kan bli till skada för annan person då hon missbrukar alkohol eller narkotika som hon är med barn. På samma sätt har den moderna fosterdiagnostiken ställt oss i en helt ny situation, då vi nu med rätt enkla metoder redan i fosterlivets 15 - kan göra oss en bild av det ofödda barnets tillstånd genom ett prov på fostervattnet. Tekniken kan användas i syfte att förbereda förlossningen eller barnets situation efter födelsen, men den kan också missbrukas till ett urval av bra barn och utsorterande av mindre bra barn. I denna nya situation gäller det för oss att kunna möta det som sker med en ansvarsfull och medveten vaksamhet. Vi har nya och säkra argument för vårt handlande och en ny etisk motivering för vår lagstiftning. För oss här i gäller det nu att i ljuset av de nya forskningsrönen söka finna de sociala orsaker som åstadkommit vår nuvarande belägenhet för att kunna åstadkomma en förändring. En utredning härom bör komma till stånd utan dröjsmål. Med stöd av vad sålunda anförts hemställs att beslutar hos regeringen begära en utredning om rättsskyddet i syfte att 1. skydda det ofödda barnet för skadlig påverkan och säkra dess miljörätt, 2. pröva behovet av särskilda åtgärder och eventuell lagstiftning med anledning av den moderna fosterdiagnostiken och de nya möjligheter den ger, 3. pröva behovet av särskilda åtgärder och eventuell lagstiftning med anledning av den moderna genetiska forskningens klarläggande av att modern och det ofödda barnet har helt olika individuella strukturer med följd att barnet också behöver ett eget rättsskydd, 4. pröva huruvida icke fadern bör dela ansvarsbördan för det ofödda barnet med modern och därmed också inrymmas i rättsskyddet.