mot · G4021583 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81: 1583 av m. fl. om underhållsbidrag till barn Delvis och delvis samt i viss mån trädde nya regler om den familjerättsliga underhållsskyldigheten i kraft. Reformen innefattade en fullständig revision av de civilrättsliga reglerna i och men berörde också annan lagstiftning. Ett av huvudsyftena vad gäller underhåll till barn var att mildra underhållsbördan för underhållsskyldiga med svag ekonomi. Ett annat syfte var att få till stånd en mer enhetlig bedömning av bidragsfrågorna. Sedan reformen nu varit i kraft i ett å finns anledning att se över i vad mån intentionerna uppfyllts. Det gäller exempelvis huruvida de nya reglerna medfört lättnader i underhållsbördan för de underhållsskyldiga med svag ekonomi i den utsträckning som avsågs. Likaså finns det anledning att försöka bedöma i vad mån indexuppräkningen av underhållsbidragen med av basbeloppshöjningarna mot tidigare visat sig lämpligt avvägd. Reformen innebar rätt till underhållsbidrag och därmed till bidragsförskott även i fall då föräldrar som har del i vårdnaden inte båda varaktigt bor tillsammans med barnet. Även vad gäller detta nya system med underhållsbidrag och bidragsförskott vid gemensam vårdnad torde man behöva utvärdera både i vad mån det underlättat överenskommelser om gemensam vårdnad och huruvida det funnits tendens till missbruk av systemet. Det senare finns anledning att undersöka, eftersom avvisade regeringens förslag att främst med anledning av införande av rätt till bidragsförskott vid gemensam vårdnad göra bidragsförskottet behovsprövat. En annan nyhet 1979 var att underhållsbidraget nedsätts med 1/40 av månadsbeloppet per dag om barnet vistats hos den underhållsskyldige minst fem sammanhängande dygn. I enlighet med lagutskottets hemställan (LU 1978/79: 12) beslöt ge regeringen till känna vad som i motionen 1978/79: 36 anförts om vikten av att utvecklingen följs i fråga om vilka konsekvenser avdragsrätten kunde få för underhållsskyldiga att utöva umgängesrätten. Utvärderingar av hur reformen utfallit inom nämnda och andra områden för såväl underhållsskyldiga som underhållsberättigade bör lämpligen kunna ske i ett sammanhang. Av utvärderingen eventuellt föranledda förslag till ytterligare reformer får sedan givetvis bedömas med hänsyn till statsfinansiella möjligheter i den mån de skulle leda till att samhällskostnaderna ökar. Även administrationen m. m. av underhållsfrågorna behöver ses över. Många av dem som handlägger frågor om beräknande och fastställande av 1980/81: 1583 underhållsbidrag till barn domstolspersonal, advokater och tjänstemän vid socialförvaltningar har funnit att de nya reglerna och tillämpningsföreskrifterna medfört att handläggningen blivit mer kostnadskrävande och komplicerad samt att reglerna inte gett de enhetliga resultat som avsågs. Även de ökade möjligheterna till jämkning av fastställda underhållsbidrag anses ha medfört merarbete och därmed ökat personalbehov. När det gäller fastställande av underhållsbidrag under bidragsförskottsnivån (januari /månad) synes man praktiskt taget alltid stämma till tingsrätt även om parterna är ense, eftersom man inte vet om godtar enbart ett avtal. Godtas inte avtalet reduceras nämligen vårdnadshavarens bidragsförskott. Enligt advokater och domstolspersonal kan flertalet fall t. o. m. betraktas som skenprocesser. De nya reglerna anses därigenom bl. a. leda till förseningar i fastställande av underhållsbidrag, vilket medför ekonomiska problem för vårdnadshavaren, eftersom bidragsförskott inte utbetalas förrän underhållsbidrag fastställts. Rättegångskostnaderna verkar även mycket fördyrande för den part som måste svara för dessa. Vad gäller fastställande eller jämkning av underhållsbidrag borde ett system övervägas som medger en avsevärd minskning av antalet processer inför tingsrätt. En möjlig lörning är att avtal som upprättats under medverkan av advokat eller tjänsteman vid socialförvaltning normalt bör godtas av , såvida inte några nya omständigheter tillkommit. En annan lösning skulle kunna vara att redan innan avtalet slutgiltigt träffas får en annan roll än . Det nämnda får endast ses som exempel på förhållanden som det riktats kritik emot sedan de nya reglerna börjat tillämpas och som inte ser ut att endast utgöra problem i initialskedet. Väsentligt är att det administrativa förfarandet vad gäller underhållsbidrag ses över, i syfte att bl. a. förenkla och förbilliga såväl för samhället som för de berörda personerna genom bl. a. en mindre byråkratisk handläggning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av dels en utvärdering av de nya reglerna om underhåll till barn, dels en översyn av administration m. m. av underhållsfrågorna. () () ()