mot · G502124 · 1981-11-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 /73-1975/76 hade SJ en relativt stabil ekonomi, vilket innebar kostnadstäckning och att i genomsnitt ca tre fjärdedelar av förräntningskravet kunde uppfyllas. /76 har SJ:s resultat försämrats kraftigt och har SJ redovisat betydande underskott, som för den senaste femårsperioden uppgår till ca Underskottet för /81 (inkl. förräntningskravet) var ca 614 milj. kr. Regeringen föreslår nu att skall bevilja ett särskilt anslag på 437,4 milj. kr. för att täcka underskottet (exkl. förräntningskravet). Riktlinjerna för SJ:s verksamhet har lagts fast trafikpolitiska beslut och strukturplan för . Järnvägsnätet skall enligt det trafikpolitiska beslutet utgöra stommen i person- och godstrafiken. Enligt beslutet är det väsentligt att satsningen på järnvägen sker så att dess förutsättningar att göra sig gällande på ett samhällsekonomiskt sätt ökar. Det trafikpolitiska beslutet innebär att SJ inom av samhället uppdragna ramar och med av beslutade ersättningar för avgränsade tjänster skall drivas efter företagsekonomiska principer. Det ekonomiska målet för SJ innebär att intäkterna från verksamheten inkl. driftersättningen för trafiken på det ersättningsberättigade bannätet skall täcka verksamhetens kostnader inkl. avskrivningar samt därutöver ge förräntning på det nedlagda statskapitalet. Med tanke på de kraftiga konjunkturvariationer som normalt präglar SJ:s trafik gäller förräntningskravet som ett genomsnitt för en konjunkturcykel. Om SJ, som har skett , under en alltför tillåts driva sin verksamhet med stora underskott blir de negativa konsekvenserna påtagliga. Enligt vår mening måste statsmakterna därför skärpa sina krav på SJ när det gäller att uppfylla det uppsatta resultatkravet. måste statsmakterna å sin sida ge SJ förutsättningar att klara detta mål. Regeringen bör i budgetpropositionen lämna en redogörelse för vilka åtgärder regeringen har vidtagit i detta syfte. Detta bör av ges regeringen till känna. I det fortsatta rationaliseringsarbetet bör ges ökad tyngd åt införandet av ny och bättre teknik och organisatoriska och administrativa förändringar. bör ges en sådan utformning att man når en ökad effektivitet, smidigare och mindre byråkratiskt arbetssätt och en delegering av ansvaret. Investeringsfrågorna måste drivas effektivare och utbildningsverksamheten ges en långsiktig inriktning. a. måste SJ få tillräckliga investeringsmedel för att bygga ut sin kapacitet och förbättra sin service. Investeringarna bör vidare ges en sådan inriktning att de utgör en stimulans för industrin och att de leder till lägre transportkostnader för näringslivet. Godstrafiken svarar f. n. för av SJ:s totala trafikintäkter. En förutsättning för att SJ skall kunna förbättra resultatet inom godstrafiken är att investeringsmedel ställs till förfogande, bl. a. för nya godsvagnar och för att bygga upp funktionella terminalsystem. resurser måste i ökad utsträckning tas i anspråk för utveckling av en bättre transportteknik med inriktning på kombinerade transporter. Men det är också viktigt att SJ:s prispolitik på godstrafikområdet leder till ett förbättrat resultat. SJ bör därför ges förutsättningar att genomföra marknadsmässigt motiverade taxehöjningar. Fraktavtal måste tecknas på företagsekonomiska grunder så att någon osund konkurrenssituation gentemot andra transportsystem inte uppstår. Vi anser, som vi tidigare framhållit, att bör ställa hårdare krav på SJ att minska det totala underskottet. bör därför uttala att SJ kan påräkna ett anslag för underskottstäckning (exkl. förräntningskravet) för /82 på högst 200 milj. kr. Detta bör av ges regeringen till känna. I propositionen föreslås en omläggning av taxan för godstransporterna till och från . Vidare redovisas den försämrade resultatutvecklingen för Rederiaktiebolaget färjetrafik. Resultatutvecklingen för trafiken har varit sådan att anspråken på transportstöd har blivit allt högre. uppgick stödet til 32.5 milj. kr. I bolagets budget har stödbehovet beräknats till mer än det dubbla, eller drygt 75 milj. kr. Till en del kan det ökade transportstödet förklaras av statliga beslut, såsom anpassning till SJ.s lågpriser och införande av genomgående taxor för godstrafiken. Utöver det kraftigt ökade transportstödet har indirekta statliga stödåtgärder kommit företaget till del genom statligt stöd till färjebeställningar och för ombyggnad av hamn. Olika åtgärder bör vidtas för att minska anspråken på statsbidrag till trafiken. Den nu föreslagna taxeomläggningen kan ses som ett led i ett sådant åtgärdsprogram. Vi accepterar det framlagda förslaget, men kan konstatera att det innebär en diskriminering av den södra linjen genom den taxehöjning som där sker. Vidare vill vi erinra om att regeringen gav tillfälligt trafiktillstånd för ett annat företag till sommartrafik mellan och . Det innebar visst bortfall för Gotlandsbolagets trafik på andra linjer och bidrog till den försämrade resultatutvecklingen för Gotlandsbolagets färjetrafik som i sin tur ledde till anspråk på högre statsbidrag. Enligt vad vi erfarit föreligger nu även ansökan hos staten om bidrag från det företag som 1981 bedrev sommartrafiken mellan och . Om denna trafik bedöms som önskvärd, bl. a. med hänsyn till turisttrafiken, är det enligt vår mening naturligt att den sköts av Gotlandsbolaget. Vi vill mot bakgrund av bl. a. resultatutvecklingen och frågan om trafiktillstånd för Gotlandstrafiken ånyo ta upp frågan om i vilka former staten skall ta ansvar för Gotlandstrafiken. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte en särskild utredning för att överväga huvudmannaskaps- och ägarförhållandena i vad avser färjetrafiken mellan och fastlandet. Bakgrunden till detta var bl. a. den kraftiga ökningen av statsbidragen som skedde 1974 och som innebär att en mycket betydande del av företagets totala inkomster kommer från staten. Innan utredningen hann få fram några resultat återkallades den av den första borgerliga regeringen. Ett särskilt skäl till varför vi nu åter aktualiserar denna fråga är att bolagsstyrelsen på nytt har beslutat en höjd utdelning på Gotlandsbolagets aktier - . En sådan höjning måste bedömas som helt orimlig med hänsyn till de företagsekonomiska realiteterna i företaget, landets ekonomiska situation och det allmänna pris- och löneläget. Det statliga bidraget uppgår till av bolagets omsättning. Den höjda utdelningen får helt betalas av statliga medel. Enligt vår uppfattning kan det knappast vara rimligt att ett företag som i så stor utsträckning är beoende av statliga bidrag driver en utdelningspolitik av detta slag. Vi kräver således en samlad översyn av statens ansvar för Gotlandstrafiken varvid särskilt skall belysas huvudmannaskaps- och ägarförhållandena för Gotlandsbolaget. Detta bör av ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att beslutar beträffande Underskottstäckning vid uttala att SJ skall inrikta sin verksamhet ptå att minska sitt underskott på sätt som anges i motionen, 2. att beslutar begära att regeringen i budgetpropositionen lämnar en redogörelse för de åtgärder som regeringen har vidtagit för att SJ skall kunna klara det av statsmakterna uppsatta resultatkravet, 3. att beslutar beträffande Transportstöd för hos regeringen begära en samlad översyn av statens ansvar för Gotlandstrafiken. () () () () () () () () () ()