ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G402395 · 1981-01-20 00:00:00 — av m. fl. om fortsatt utbyggnad av vattenkraften I energipolitiska beslut framhålls nödvändigheten av att ersätta olja med uthålliga, helst förnybara och inhemska energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Denna beskrivning torde kunna gälla vattenkraft i allmänhet, men framför allt den vattenkraft som inte är undantagen från utbyggnad enligt riksdagsbeslut. Det finns dock en uppenbar risk för att den begränsade vattenkraftsutbyggnad som pågår kommer att ytterligare minska och troligen helt upphöra . Därmed skulle den volym för vattenkraftsproduktion, ca , , om vilken politisk enighet tycks råda, inte komma att uppnås. Den nu rådande restriktiva synen på fortsatt utbyggnad av vår vattenkraft grundlädes då andra förutsättningar på energiområdet gällde. God tillgång på billig olja och kärnkraft beräknades ge betydande möjligheter att producera el till låg kostnad. Genomförandet av den fysiska riksplaneringen resulterade i att betydande resurser av vattenkraft undantogs från utbyggnad. Trots att våra energipolitiska förutsättningar radikalt förändrats till det sämre kvarstår en restriktiv inställning till fortsatt vattenkraftsutbyggnad. Detta har även medfört att de kraftproducerande företagen blivit alltmer passiva och är beredda att satsa resurser på utbyggnadsprojekt som ej bedöms som helt säkra. Utvecklingen har skett trots att värdet av utbyggbar vattenkraft ökat påtagligt till följd av kraftigt höjda oljepriser och det beslutade kärnkraftsstoppet. Även statsmakterna bör ha uppmärksammat detta ökade värde. Den nu rådande situationen på vattenkraftsområdet måste brytas. De skadeverkningar som eljest blir följden kan bli omfattande. Förutom samhällsekonomiska och försörjningsmässiga förluster kan en fortsatt avtrappning av vattenkraftsutbyggnaden innebära förlorad kompetens inom projektering och byggande av sådana anläggningar. Kompetens och konkurrensförmåga skulle också gå förlorade i industri som tillverkar utrustning för kraftproduktion och hos företag som inom denna sektor vänder sig till marknader utanför vårt eget land. Det är därför ekonomiskt, energipolitiskt och industripolitiskt angeläget att uttalar sig för att målsättningen för den fortsatta vattenkraftsutbyggnaden skall vara skall kunna produceras . Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vattenkraftens utbyggnad. () ()
mot · G402405 · 1981-01-21 00:00:00 — 1980/81 405-412 av och i om avbetalningstider vid köp av bilar m. m. Många förvärvsarbetande är för sitt arbete i hög grad beroende av egen bil. Det gäller framför allt människor som bor i glesbygd och ej har tillgång till kollektiva kommunikationsmedel. Bilen är en förutsättning för att arbetstillfället skall kunna utnyttjas. Med nuvarande priser på såväl nya som begagnade bilar vållar emellertid finansieringen av bilköp många bekymmer. I synnerhet för ungdomar utan tillgångar är vanliga banklån ofta oåtkomliga. Otvivelaktigt har i vissa fall avsaknad av bil förlängt arbetslöshetstiden. En väsentlig bidragande orsak till finansieringssvårigheten är den korta avbetalningstid som stadgats för bilköp. Många har ingen möjlighet att klara avbetalningarna ens på en billig begagnad bil och än mindre på en ny. Ofta skulle det bästa för arbetsutövaren vara att inköpa en ny bil eller i varje fall en begagnad av god kvalitet. Men med nuvarande kreditrestriktioner blir lösningen i alltför många fall en dålig begagnad bil som genom dyra reparationer blir kostsammare än vad en ny bil skulle ha blivit. Dessutom förekommer inte sällan privata högräntelån som komplettering till den korta avbetalningstiden. Nuvarande kreditrestriktioner för bilköp bidrar även till att den okontrollerade handeln med begagnade bilar ökar alltmer. I motsats till för bilar finns mycket liberala eller inga kreditregler alls för och fritidsbåtar. Vi anser det motiverat med en översyn av avbetalningsreglerna för såväl bilar som och fritidsbåtar. Målsättningen bör vara att minska skillnaderna i avbetalningstider genom vid köp av bil, förslagsvis 36 månader, och kortare tider vid köp av husvagn och fritidsbåt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att begär att regeringen, med den utgångspunkt som anges i motionen, ser över kredittiderna för bilar, och fritidsbåtar. () ()
mot · G402407 · 1981-01-21 00:00:00 — av i om avskaffande av lokalkontor har bett ett konsultföretag om hjälp för att hitta på arbetsuppgifter för bankens 23 olika kontor. Det verkar finnas andra lösningar på problemet. att som sin mening uttalar att lokalkontor bör avskaffas.
mot · G402408 · 1981-01-22 00:00:00 — om kommunernas skattskyldighet för inkomst av rörelse och fastighet Enligt gällande skatteregler skall kommunerna erlägga inkomstskatt för inkomst av rörelse och fastighet. Storleksordningen av den kommunala skatten är begränsad med hänsyn till att överskottskällorna oftast uppvägs av motsvarande underskottskällor. Huvuddelen av skatten går sedan tillbaka till den egna kommunen, en mindre del går till och den kyrkliga kommunen. Som skäl för kommunernas skattskyldighet har bl. a. anförts att kommunerna bedriver verksamhet som skall beskattas på samma sätt som av näringslivet bedriven verksamhet. Eftersom kommunerna f. n. endast betalar kommunalskatt medan juridiska personer i övrigt betalar såväl som statlig skatt föreligger ingen likformighet . Deklarationsskyldigheten för kommunernas olika rörelsegrenar är administrativt betungande. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om konsekvenserna av en befrielse från skattskyldighet, och därmed deklarationsskyldighet, för kommunerna för inkomst av rörelse och fastighet. () ()
mot · G402409 · 1981-01-20 00:00:00 — om beskattningen av intäkt från uppfinning Uppfinnare som skattar efter kontantprincipen saknar möjlighet till avdrag för utgifter för uppfinnarverksamheten som uppkommit under tidigare beskattningsår. Att i efterhand kunna åstadkomma en för skattemyndigheterna godtagbar redovisning för att styrka hur stora kostnaderna varit ter sig svårt. Detta illustreras av ett uttalande i riksdagsdebatten : Det finns nämligen förfärligt många människor, som bedriver en hobbyverksamhet, som de med fog kan kalla uppfinnande och alltså yrka avdrag för. Vi skulle få våldsamma underskottsavdrag från andra inkomster, om vi skulle gå med på ohämmad avdragsrätt. Det finns f. n. inga praktiska möjligheter att medge uppfinnarna avdragsrätt, då detta skulle kräva betydande resurser i taxeringsnämnderna och leda till ökat antal besvär. Då man av erfarenhet vet att endast av alla uppfinningar som går till patent blir ekonomiskt lönsamma måste uppfinnandet med fog kunna jämföras med ett lotteri. Vid lotterier är skattskyldigheten dock under det att beskattningen av intäkt från uppfinningar, till följd av att avdrag inte får göras, i praktiken kan bli . Man har inte fått dra av de tidigare gjorda utgifterna. För att stimulera tillkomsten av nya produkter till vår industri bör därför jämföra uppfinnarverksamheten med lotteri. Den som sätter upp en rörelse med anledning av en uppfinning som han gjort som privatman på fritid bör därför ha rätt att uppta särskilt ingångsvärde för uppfinningen motsvarande dess verkliga värde. Detta ingångsvärde kan beskattas och jämföras med lotteri. Alla de som inte fått göra avdrag för uppfinnarverksamheten har i verkligheten betalt till detta lotteri, och den lindriga beskattningen utgör en stimulerande vinst till dem som deltar i det lotteribetonade uppfinnararbetet. Detta kan jämföras med vad andra äger rätt att åtnjuta som påbörjar rörelse och tillför inventarier från hemmet till rörelsen. Dessa inventarier får som bekant tas upp i ingående balans till det verkliga värdet. Uppfinnaren skulle således få ta upp uppfinningen till dess verkliga värde när han startar sin rörelse såsom skattepliktigt ingångsvärde. Härigenom skulle man uppnå att hobbyuppfinnare får skälig rättvisa utan de nackdelar som tidigare påtalats i . Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär ändring av bestämmelserna så att uppfinning får upptas till sitt allmänna saluvärde som ingångsvärde när rörelse påbörjas och att detta värde beskattas .
mot · G402410 · 1981-01-20 00:00:00 — om införande av distributionsskatt på direktreklam distribuerar postverket direktreklam i konkurrens med övriga företag till distributionskostnader som ligger avsevärt under vanligt porto och de avgifter som tidningsföretagen betalar. Genom att införa en distributionsskatt på direktreklam så att dess portokostnader jämställs med vanligt brevporto eller tidningsportot kan det sneda konkurrensförhållandet minskas och statskassan tillföras ökade intäkter. Den nya skatten skulle få till följd att tidningsdistribution inte diskrimineras genom höga portokostnader. Skatten minskar även arbetsbördan på postverkets personal, som tvingas dela ut mindre viktig direktreklam. Härigenom kommer det att bli möjligt att öka servicen och distributionssäkerheten i hanteringen med för landets näringsliv viktig post. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om införande av distributionsskatt på direktreklam.
mot · G402413 · 1981-01-20 00:00:00 — 1980/81 413-421 om rätten till avdrag för underhållsbidrag vid inkomstbeskattning Det är viktigt att barn som inte sammanbor med båda föräldrarna även får tillgång till en god kontakt med den förälder som inte har den direkta vårdnaden. Ett hinder för denna förälder att kunna utnyttja umgängesrätten till fullo kan reskostnaderna vara. Avstånden mellan föräldrarnas bostadsorter kan vara så stora att utnyttjande av flyg är enda möjligheten för att över huvud taget kunna hinna träffas. Barnets ålder är därvidlag naturligtvis av betydelse. Barn klarar knappast själva en resa med tåg , varför flyg är enda möjligheten i många fall av resor. Även om lågprisflyg utnyttjas blir kostnaden kännbar, och om umgängesrätten gäller syskon kan enbart reskostnaderna röra sig om ca /gång. För att underlätta något för den förälder som vill utnyttja umgängesrätten med sina barn och har höga kostnader för utnyttjandet av denna rätt skulle en förhöjd avdragsrätt för underhållskostnaderna underlätta till viss del. Med hänvisning till det anförda hemställs att anhåller att regeringen lägger fram förslag till ändring av reglerna om avdrag för underhållsbidrag så att förälder med höga kostnader för umgängesresor får viss del av dessa avdragsgilla.
mot · G402414 · 1981-01-21 00:00:00 — av om ändrad tidpunkt för avlämnande av självdeklaration Deklarationsavlämnandet skall ske och för rörelseidkare . Detta är alltför små tidsmarginaler, som upplevs besvärande. Många av de kontrolluppgifter som kompletterar det bokföringsmässiga grundunderlaget för deklarationens upprättande kommer ofta deklaranten till handa först . Deklarationsblanketter och anvisningar har inte varit klara för utdelning förrän i senare delen av januari. Detta ger en betydande osäkerhet ända fram till före avlämnandet då allt skall vara klart. får vi i frågor som gäller om man kan förlänga fristen, om man kan förändra rutiner och blanketter, vad som händer om en person kommer någon dag för sent med sin deklaration, osv. Under sådana förhållanden vore det rimligt, om man kunde förlänga den tid inom vilken deklarationerna skall inlämnas, så att man kunde undvika den nuvarande snäva tidsmarginalen. De flesta löntagare och pensionärer har oftast på sig för att få deklarationen upprättad och avlämnad. Många känner betydande osäkerhet även om det rör sig om relativt enkla deklarationer. Därför anlitar åtskilliga människor någon sakkunnig medhjälpare för deklarationens upprättande. Då medför denna snäva tidsram betydande svårigheter, eftersom tillgången på den personliga deklarationsservicen är ganska begränsad. Rörelseidkare som redan nu får vänta med deklarationsavlämnandet till har svårigheter att klara detta datum. Denna grupp får i betydande utsträckning dispens att avlämna deklarationen . Dispens kan numera i vissa fall beviljas ändsa fram till . Då vore det mera rationellt att inlämningsdatum redan från början senarelades för alla med en månad. Dispensansökan till är mera regel än undantag och beviljas också ganska generellt. Från och med har taxeringsnämndernas arbetstid förlängts från till , då samtliga deklarationer skall vara färdigbehandlade och avlämnade för registrering. Detta innebär att det numera också är praktiskt möjligt att i viss utsträckning senarelägga deklarationernas inlämningsdatum utan att taxeringsarbetet därför försvåras. Taxeringsnämndernas granskningstid har alltså förlängts . Då borde det också vara självklart att den vanlige deklaranten får sina nuvarande för deklarationens upprättande förlängda. Här är det utöver praktiska synpunkter också principiellt viktigt att den enskildes tidsbehov i detta sammanhang inte körs över när byråkratin breder ut sig. Det är nödvändigt att det finns tillräckligt med tid vid deklarationens upprättande för ett grundligt och väl planerat arbete med möjligheter till den sakkunniga hjälp som i det enskilda fallet kan önskas. Den allmänna deklarationstiden bör förlängas med från till , och för rörelseidkare bör den förlängas med en månad från till . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till ändring av taxeringslagen innebärande att sista inlämningen för självdeklarationer ändras från till och för rörelseidkare från till att gälla från och med och avseende .
mot · G402415 · 1981-01-21 00:00:00 — av i och om momsbefriad försäljning på flygplatser Genom ändring i mervärdeskattelagen infördes totalt förbud mot mervärdeskattefri försäljning till turister när försäljningen skedde från butik på flygplats som butiker utanför flygplats fick avsevärt ökade möjligheter att för export sälja varor mervärdeskattefritt till turister. Redan när flygplatsförsäljningsförbudet infördes framhöll vi i motion att det var ett misstag som bl. innebar att butiker på flygplatser särbehandlades i förhållande till andra affärer i landet. Därigenom uppkom en diskriminering som inte kan accepteras i . Vi förutskickade även att förbudet medförde stor risk för att flygplatsbutikerna måste upphöra med sin verksamhet med åtföljande friställning av personal och försämrad service på flygplatserna. Våra farhågor har flygplatsförsäljningsförbudet varit i kraft tyvärr visat sig vara blott alltför riktiga. Vissa flygplatsbutiker har fått se sin omsättning minska med hälften, och nedläggningar av flygplatsbutiker är förestående om flygplatsförsäljningsförbudet inte upphävs. Den befarade snedvridningen i konkurrensen mellan butiker på och butiker utanför flygplats ökar ständigt, då allt fler butiker ansluter sig till de numera etablerade systemen för hantering av mervärdeskattefri försäljning till turister som tillfälligt gästar vårt land. Flygplatsförsäljningsförbudet har också varit föremål för NO:s kritik på den grunden att förbudet otvivelaktigt innebär en uttalad diskriminering i konkurrenshänseende av flygplatsbutikerna. Det enda skälet för införande av flygplatsförsäljningsförbudet var att det ingick som en del i en nordisk överenskommelse om gränshandeln mellan de nordiska länderna. För vidkommande skulle överenskommelsen möjligen medföra vissa positiva effekter särskilt i gränsområdena mot . å sin sida ställde flygplatsförsäljningsförbudet som ett oavvisligt krav för att ingå i överenskommelsen. Av det skälet, och endast av det skälet, biföll förslaget om flygplatsförsäljningsförbudet. Den nordiska överenskommelsen skulle träda i kraft efter det de avtalsslutande länderna vidtagit de lagändringar som behövdes för överenskommelsens giltighet. Sedan väl infört flygplatsförsäljningsförbudet i lag har helt enkelt struntat i att vidta någon som helst åtgärd för att få den nordiska överenskommelsen gällande. Det finna heller ingenting som tyder på att skulle komma att vidta sådana åtgärder. har alltså inte fått något positivt i utbyte mot flygplatsförsäljningsförbudet. Däremot har man under fått dras med dess negativa effekter för innehavarna av flygplatsbutikerna, passagerarservicen på flygplatserna, den utländska turismen och landets förmåga att upprätthålla storflygplatser av internationell standard. Under nuvarande förhållanden skulle ett bibehållande av flygplatsförsäljningsförbudet te sig helt obegripligt och undergräva förtroendet för regering och riksdag. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller att reglerna för momsfri försäljning ändras så att även butiker på flygplats har rätt att sälja varor till turister för utförsel från landet på samma villkor som övriga affärer i . HANS () i
mot · G402416 · 1981-01-21 00:00:00 — om rätt till avdrag för fackföreningsavgifter vid inkomstbeskattningen De fackliga organisationerna och arbetsgivarorganisationerna är ideella föreningar och bör självfallet på ett likvärdigt sätt betraktas som sådana. Ändå råder stora skillnader mellan organisationerna beträffande beskattningen av de medel som går till medlemsavgifter. Medlemmar i fackföreningar har inte avdragsrätt för erlagda medlemsavgifter. Däremot får medlemmar anslutna till sina medlemsavgifter avdragsgilla i beskattningen. Arbetsgivarna tar kostnaden för medlemsavgiften ur produktionen och får därmed en avdragsberättigad kostnad i rörelsen. I , och har frågan lösts genom att medlemmarna i de fackliga organisationerna har avdragsrätt för fackliga avgifter. Naturligtvis upplever sig fackföreningsmedlemmarna orättvist behandlade i detta hänseende, eftersom den fackliga avgiften är en kostnad för medlemmen för löneintäkternas förvärvande. I beskattningshänseende lever den gamla synen kvar på fackföreningsavgiften som en personlig levnadskostnad. Det är därför dags för en omprövning av nuvarande avdragsregler i vad avser fackföreningsavgiften. Avdragsrätten för medlemmarnas kostnader för det fackliga medlemskapet bör fastläggas och ses som en kostnad för inkomsternas förvärvande. Avdrag för fackföreningsavgift från inkomst av tjänst bör godtas. Detta strider i sig inte mot kravet på en restriktiv inställning till avdrag som inte hör samman med löneinkomsternas förvärvande. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om likvärdig behandling av medlemsavgiften till arbetsgivarorganisation och fackförening i avdragshänseende.
mot · G402417 · 1981-01-21 00:00:00 — om åtgärder för att stimulera banksparandet Nuvarande system ger den som deklarerar inkomst av kapital möjligheter till skattefria inkomster av kapital på . för ogift och . för samtaxerade personer. Effekten utav dessa bestämmelser är naturligtvis ganska olika beroende på vilket ränteläge man rör sig med. har man sett över bestämmelserna för aktiesparande för den som har mindre aktieposter i syfte att stimulera till ett ökat aktiesparande. Men det torde finnas lika stor anledning att stimulera den som sparar i bank, något som torde vara fallet för de flesta s. k. småsparare. Naturligtvis kunde detta ske genom en direkt uppskrivning av de aktuella beloppen, men jag ställer mig ändå tveksam om det är den bästa metoden. Det vore kanske i stället bättre att man band sig för att befria kapitalavkastningen på bankmedel från skatt upp till en viss nivå av sparandet. När nuvarande bestämmelser infördes torde . ha motsvarat räntan på ca 15 000 å . Med dagens diskonto och ty åtföljande höga inlåningsräntor motsvarar . inte avkastningen på mer än 6 000 å . Mycket talar därför för att man borde ändra reglerna till att gälla avkastningen på ett visst belopp knutet exempelvis till basbeloppet. Om man exempelvis haft en regel som hade sagt att ensamstående skulle vara befriad från skatt på en kapitalavkastning som motsvarade förräntningen enligt genomsnittliga diskontot på basbeloppet för oktober månad så skulle kunna ha gjort en uträkning av detta belopp och avrundat till närmaste hundratal kronor. Beloppet torde då ha blivit . För sambeskattade torde den skattefria avkastningen ha blivit . Man borde därför kunna överväga att fastställa att för en ensamstående årsavkastningen på en förmögenhet uppgående till basbeloppet för oktober månad inte beskattas om den inte överstiger vad medeldiskontot skulle ge . För samtaxerade borde den fria avkastningen gälla två basbelopp. Man måste ta medelsdiskontot för att ge tid att göra sina beräkningar och få in dessa i de deklarationsblanketter som skall finnas till hands för deklarationsskyldiga . Detsamma gäller i fråga om att ta basbeloppet för oktober månad som utgångspunkt. Under hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande översyn av nuvarande regler för stimulans åt småspararna.
mot · G402425 · 1981-01-20 00:00:00 — av m. fl. om fördömande av militärregimen i Situationen i är alarmerande. Förtrycket är massivt. Enbart solidaritet med förtryckta leder till fängelse. Tystnaden inför den omänsklighet som pågår måste brytas. som den nya diktatorn hyllas i en makaber personkult kastas mängder av oliktänkande i fängelse eller arbetsläger. Dödsdomarna mot och en rad andra som kämpar för demokrati och rättvisa kvarstår. Arbetarrörelsen har systematiskt krossats, och presscensuren är total. Alltsedan USA:s- under FN-flagg bedrivna - krig mot har varit i våld. Även om den maktrollen till stor del har övertagits av är motvilligt att avstå från sin kontroll över området. strategiska läge är fortfarande mycket viktigt för , och det finns över 30 000 amerikanska soldater i landet. har förtrycket hårdnat ytterligare, och folkligt motstånd har slagits ner med en näst intill ofattbar terror. Många människor - däribland många barn - har urskillningslöst mördats av regimens militära hantlangare. I har många uttryckt sin oro inför utvecklingen. Detta är emellertid otillräckligt. Det är viktigt att uttalar stöd för de demokratiska krafterna i och verkar för ett fredligt återförenande av som helhet. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att av regeringen begär att denna inom verkar för att militärdiktaturen skarpt fördöms samt verkar för ett fredligt återförenande av . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)