ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021237 · 1981-01-26 00:00:00 — om lokalisering till av försöksverksamhet med psykiatrisk vård för invandrare 1 en gemensam arbetsgrupp har och statens invandrarverk utrett möjligheterna att främja den psykiatriska vården för invandrare och flyktingar. Arbetsgruppen föreslog bl. a. att tvåspråkig personal knyts till de psykiatriska klinikerna i de landsting som har hög andel invandrare. I en psykiatrisk vård för invandrare bör tolkservicen utökas och invandrare som vårdas på psykiatriska sjukhus bör ges kontakt med landsmän bland både övriga patienter och personal. Sjukvårdspersonalen bör också få utbildning i invandrarfrågor. anser att det är väsentligt att man prövar olika modeller för att ge förbättrad psykiatrisk vård åt invandrare. En försöksverksamhet bör därför komma till stånd. Vid riksdagsbehandlingen av socialutskottets betänkande 1980/81:2 beslöt på utskottets förslag att försöksverksamhet med psykiatrisk vård för invandrare bör komma till stånd. Utskottet anförde bl. a. följande: Utskottet vill därför förorda att får i uppdrag att ta upp diskussioner med , sjukvårdshuvudmän, statens invandrarverk samt representanter för invandrar- och personalgrupper syftande till att en sådan försöksverksamhet skall komma till stånd. Vid beredning av frågan om försöksverksamheten bör bl. a. klarläggas försöksverksamhetens organisation och innehåll samt förutsättningarna för finansiering av densamma. Kostnadsansvaret för psykiatrisk vård för invandrare liksom för andra grupper i samhället ligger visserligen på sjukvårdshuvudmännen men eftersom det här är fråga om en försöksverksamhet bör det undersökas i vad mån finansieringen kan ske genom bidrag från de anslag eller fonder från vilka stöd till forskning och utvecklingsarbete m.m. på de sociala och arbetsmarknadspolitiska sektorerna kan utgå. I första hand synes därvid böra undersökas vilka möjligheter som finns till bidrag från anslaget till forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet på huvudtitel samt från anslaget till åtgärder för invandrare på huvudtitel. I flera kommuner i är så mycket som en fjärdedel av befolkningen av utländsk härkomst. Dessutom kan nämnas att inom hälsooch sjukvårdsnämndens personalstat i finns ca 9 000 invandrare anställda. borde därför vara ett lämpligt försöksområde för psykiatrisk vård för invandrare. Försöksverksamheten skulle kunna kopplas till ett redan befintligt psykiatriskt team eller till det 1 1980/81. invandrarteam sorn inrättas under innevarande år i . Med anledning av vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär att den av beslutade försöksverksamheten med psykiatrisk vård för invandrare förläggs bl. a. till . () ()
mot · G4021238 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1238 av och om mammografi får nio till tio kvinnor bröstcancer i . Vaije dag dör fyra kvinnor i sjukdomen. För kvinnor i åldern (dvs. i den ålder då kvinnor i regel har ett vårdansvar för barn) är bröstcancer den vanligaste dödsorsaken. Olika metoder används för att upptäcka bröstcancer. Självundersökning är den vanligaste om än den minst effektiva. När kvinnan själv eller läkare kan känna cancerknölen är den i regel så stor att det bara är chans att den inte redan har hunnit sätta dottertumörer. Det är främst dottertumörerna som leder till döden. Mammografi (= bröströntgen) är den framgångsrikaste metoden att tidigt upptäcka bröstcancer. Erfarenheter från pågående försök är goda. Men det finns totalt bara 60 mammografiapparater i , dvs. en apparat per 65000 kvinnor, vilket betyder att de allra flesta kvinnor som drabbas av bröstcancer kommer att upptäcka det . Det betyder också, att bara de kvinnor som har ork, mod och förmåga att ställa krav på röntgenundersökningar kommer att få det. Bröstcanceroperationer är, om de innebär att brösten eller bröstet måste amputeras, psykologiskt smärtsamma och ångestfyllda. Det är smärtsamt för såväl äldre som yngre kvinnor. Bröstcancer innebär svåra påfrestningar inte enbart för den enskilda kvinnan, utan lika mycket för familjerna. Det finns någon anledning att dröja med att bygga ut mammografiundersökningar till en del av de allmänna hälsoundersökningarna. Mammografitester kan genomföras tillsammans med cellprovtester för tidig upptäckt av livmodercancer. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om mammografi. () ()
mot · G4021240 · 1981-01-26 00:00:00 — Motion 1980/81:1240 om statsbidrag till kommun till följd av den assyriska/ har kommun i princip erhållit täckning från staten för sina extra kostnader för den assyriska/syrianska invandringen, vilken som bekant varit av mycket stor omfattning. Regeringen har gått ifrån denna princip. Det är orimligt att, som regeringen i motiven för borttagandet av det särskilda stödet gjort, inteckna eller inräkna det inomregionala stöd som kommun erhåller via . Detta stöd har inget direkt samband med den assyriska/syrianska invandringen och de särskilda kostnader som uppstår i samband därmed. Av invånare är invandrare, och assyrierna/syrianerna utgör bara ungefär en femtedel av invandrarna i kommunen. Genom regeringens ändrade ställningstagande har det blivit en kraftig nedskärning av det statliga stödet, och det har i sak inneburit en övervältring av statliga kostnader till kommun och dess invånare. De extraordinära kostnader som varit förenade med den assyriska/syrianska invandringens stora omfattning och speciella karaktär motiverar att kommun även i fortsättningen erhåller statligt stöd i små omfattning som . Problemen i samband med invandringen är lika stora, och behovet av statligt stöd är lika stort som tidigare, även om invandringstakten avtagit. De nya regler som gäller för statlig ersättning till kommunerna för hjälp till flyktingar m.fl. behandlades av 1980. uttalade därvid att det med hänsyn till den assyriska/syrianska invandringen fick anses föreligga särskilda skäl för statsbidrag till utöver bidrag enligt de generella riktlinjerna. Detta uttalande bör stå fast då det i sak inte skett någon förändring av förhållandet som kan motivera minskat statligt stöd. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statlig ersättning till kommun för särskilda kostnader till följd av den assyriska/syrianska invandringen. (vpk) (vpk)
mot · G4021246 · 1981-01-26 00:00:00 — Motion 1980/81:1246 av m. fl. om behandlingen av rapporten i Från den av regeringen tillsatta prostitutionsutredningen (S 1977:01) har publicerats en rapport (Ds S 1980:9) Prostitutionen i . Rapporten har tagits fram av utredningens sakkunniga och sekreterare. Rapporten är mycket grundlig och genomarbetad och belyser prostitutionen utifrån en rad olika aspekter. Efter vad vi har kunnat förstå är avsikten att utredningens ordförande skall presentera ett betänkande med förslag till åtgärder. Enligt kommittéberättelse beräknas också utredningens arbete vara avslutat underförstå . I den fortsatta behandlingen av frågan remissbehandling av utredningen och framtagning av regeringsförslag till - är det viktigt att underlaget är så brett och omfattande som möjligt. Även om utredningens ordförande i sitt betänkande inte finner skäl att ta med allt material från ovan nämnda rapport måste detta material finnas med i den fortsatta behandlingen av frågan. Vi anser därför att bör uttala sig för att rapporten (Ds S 1980:9) Prostitutionen i ingår i det material som kommer att sändas ut på remissbehandling från prostitutionsutredningen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående behandlingen av rapporten (Ds S 1980:9) Prostitutionen i . INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) )vpk)
mot · G4021247 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1247 av m. fl. om anordnande av en tillnyktringsklinik i Det primära syftet md ett omhändertagande enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m. m. (LOB) är att bereda dessa personer adekvat vård och förhindra dem att förvärra sitt tillstånd genom t. ex. ytterligare konsumtion av berusningsframkallande medel. Mot denna bakgrund är det ytterligt allvarligt att man i en så stor stad som är nästan helt hänvisad till att förvara omhändertagna berusade personer i polisarrest. Det har nämligen visat sig att inte av dessa måste placeras i en sådan arrest. var antalet omhändertagna i I UK). 1 de angränsande polisdistrikten och var motsvarande siffror 275 resp. 110. I budgetpropositionens bilaga 8 föreslår socialministern att 8.2 milj. kr. anslås till försöksverksamhet med tillnyktringsenheter. Vi anser att en del av de pengarna skall gä till för att i första hand bygga upp en tillnyktringsklinik. Detta bör ske i samarbete med . Skulle detta inte vara en framkomlig väg. bör eventuella pengar användas för att på ett eller annat vis knyta sjukvårdsutbildad personal till arrestenheten i . att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förbättrade möjligheter till vård av personer som omhändertagits enligt lagen om omhändertagande av berusade personer (LOB) i med omnejd. () ()
mot · G4021254 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1254 om åtgärder mot prostitutionen har prostitutionen alltmer uppmärksammats som ett samhällsont. Det har skett jämsides med att kunskapen om dess omfattning och utbredning blivit bättre kartlagd. Prostitutionen är såväl en orsak till som en följd av socialt otillfredsställande förhållanden. Dess samband med annan kriminalitet är väl känd. Den människohandel ett slag i ansiktet på strävandena till ökad jämställdhet - som det här är fråga om är den lätt skönjbara delen av en företagsamhet som knappt tål dagsljuset. Den leder till social utslagning för många, inte minst ungdomar, som lockas in i den. Den finns inte bara i de större städerna, där man sedan gammalt med jämnmod och resignation betraktat den som en naturlig del av gatu- och nöjeslivet, utan också pä mindre orter. Bakom vissa klubbar och institut, hotell och kaféer har prostitutionen haft stora möjligheter att nödtorftigt dölja sig. Myndigheters förvirring och osäkerhet om hur man skall handskas med en verksamhet halvt om halvt legaliserad, har gett marknadskrafternas utnyttjare praktiskt taget fria händer. Att prostitutionen alltmer uppmärksammats beror, förutom ökad kunskap, också på en förändrad syn på verksamheten. Sextiotalets sexliberala låt-gå-mentalitet har börjat lämna plats för en något mer eftersinnande inställning. Insikten om att prostitutionen är ett yttryck, inte för de inblandades frihet utan för ett djupt beroende och fångenskap, har efter hand förändrat bedömningen och sättet att se på "kärlekshandeln". När den demaskeras avslöjar den sig som krass samvetslös kommersialisering. Kampen blir därför en nödvändighet ju mer uppenbart det blir att en omfattande brottslighet har samband med och ogenerat suger sin näring ur prostitutionsverksamheten. Det s. k. är ett försök att bekämpa prostitutionen och motarbeta dess skadeverkningar inte utan viss framgång (att döma av publicerad statistik). Vad som krävs för en fortsatt attack mot det sociala onda det här gäller består förutom av ekonomiska medel för förebyggande, uppsökande och social rehabiliteringsverksamhet av skarpare, mer ändamålsenliga juridiska instrument för den böldoperation som måste till. Som förhållandena nu är upplever allmänheten med stegrad förvåning, bestörtning och vrede hur hanteringen av prostitutionshandeln kan bedrivas av den stora skaran av fräcka handhavare och profitörer utan att samhället gör särskilt mycket för att stoppa eller ens störa den. 1980/81: 1254 Därför bör en lagskärpning ske som innebär att all medverkan som profiterar på prostitutionen beivras. Koppleriparagrafen måste vidgas så att den går att tillämpa på de grupper som medvetet i vinningssyfte utnyttjar prostitutionen. Av detta följer att verksamheten vid s. k. sexklubbar kriminaliseras samt att polisen prioriterar sin uppsökande verksamhet så att det blir möjligt att kontinuerligt statuera exempel på prostitutionens hejdukar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående insatser för att komma till rätta med prostitutionen.
mot · G4021255 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1255 De ständigt ökande sjukvårdskostnaderna har alltmer initierat intresset för och kraven på förebyggande åtgärder. Man vill satsa mer på friskvård, dvs. på åtgärder som främjar hälsa och förebygger ohälsa. Aktiviteter för att minska alkohol- och tobakskonsumtion görs det propaganda för. Men i aktiv friskvård måste man också förbättra folkets kost- och motionsvanor. Intresset för detta har ökat men inte i tillräcklig omfattning. visade professorerna samt assistenten att den svenska kosten försämrats (i skriften folkkosten). Konsumtionen av fett och socker är för stor. är mekaniseringen i industri, lantbruk och hem samt bilismen orsak till att vi rör på oss för litet. tillsatte en medicinsk expertgrupp för kost och motion. Den skulle ta fram ett vetenskapligt underlag för en informationskampanj om bättre kost- och motionsvanor. Småningom startade denna verksamhet som leds av (h-nämnden). Inom ramen för denna informationsverksamhet samarbetar näringslivet och bl. a. i den till h-nämnd knutna rådgivande gruppen för näringslivsfrågor (N-KOM). I denna ingår representanter för , . , , , och . I en skrivelse av till chefen för skriver KF, LRF och : Efter en något trevande start bl. a. beroende på en viss ömsesidig misstro till följd av de olika synsätt som parterna hade på varandras sätt att arbeta - har utvecklats ett för alla parter positivt och konstruktivt samarbete inom området Kost och motion. I ovan nämnda skrivelse liksom i en annan skrivelse från SSLF, ICA och till socialministern pekas på olika projekt som haft stor betydelse. Ett exempel på konstruktivt samarbete mellan och näringslivet är den utkomna boken mat och dryck. Även livsmedelsverket och deltog i framtagandet av denna bok som kan användas som uppslagsbok i butiken liksom i utbildningsverksamhet. När samarbete i N-KOM alltmer fördjupats och förbättrats under senare år har det emellertid i samband med den pågående omorganisationen av blivit föremål för omprövning. Olika förslag diskuteras tydligen. Därför finns det anledning att instämma i de krav och önskemål som anförs i de ovan nämnda skrivelserna. Jag vill särskilt understryka kravet att den rådgivande gruppen för näringslivsfrågor N-KOM bibehålls och kan fortsätta sin verksamhet enligt hitills tillämpade grunder. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att samarbetet mellan hnämnd och industri, handel och idrott inom kost och motion får fortsätta i hittillsvarande former.
mot · G4021256 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1256 om öppnare former av psykiatrisk vård Den önskvärda utvecklingen mot öppnare vårdformer inom psykiatrin går på sina håll mycket trögt. Det finns många förklaringar till detta. a. finns stora resurser bundna i stora, ofta geografiskt isolerade, sjukhus. Andra skäl är svårigheter att ordna bostad och meningsfull sysselsättning på sjukhus. Allmänhetens fördomar gör ibland också att man blir osäker och rädd för att flytta ut. Patientinventeringar har visat att ca 10000 patienter skulle kunna skrivas ut till eget boende eller någon form av kollektivt boende. Alla ansträngningar måste göras för att detta skall bli verklighet. Det kan inte accepteras att människor enbart av sociala skäl tvingas vara kvar på sjukhus. Många landsting arbetar föredömligt med att utveckla den öppna vården så att man i så stor utsträckning som möjligt kan få hjälp och stöd på hemorten. Man får dock inte glömma kommunernas ansvar för sina invånare. Det är i regel kommunen som har ansvaret för bostadsförsörjningen och för sociala stödinsatser. När det gäller den viktiga frågan om rätten till arbete måste centrala politiska beslut till. Att bearbeta fördomar måste väl sägas vara alla inblandades uppgift. Det går att slussa ut människor även om de bott 10 eller på sjukhus. Samhället bör ge dem den chansen genom systematiskt planerade insatser från sjuk- och socialvård, arbetsvärd m. m. Ett sätt att påskynda utvecklingen i önskvärd riktning kunde vara att använda statsbidraget som styrinstrument. Behovet av särskild lagstiftning i likhet med den som finns för omsorgen om de utvecklingsstörda har diskuterats. Den ramlag som förbereds på sjukvårdsområdet och den nya lagstiftningen som skall träda i kraft om kommunernas sociala ansvar borde kunna medverka till förbättringar för här aktuella grupper. Detta bör dock följas med största uppmärksamhet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär översyn av statsbidraget till den psykiatriska vården i syfte att få en snabbare utveckling mot öppnare vårdformer.
mot · G4021259 · 1981-01-26 00:00:00 — Motion 1980/81:1259 av och om stöd till Marionetteatern i Marionetteatern i har i nuvarande form drivit verksamhet . a. genom att ägna sig åt en rad olika tekniker och även utveckla nya sådana tilldrar sig teaterns verksamhet stort intresse också utanför landets gränser. Utöver teaterverksamheten i , som vänder sig till både vuxna och barn, har teatern byggt upp museiverksamhet genom tillkomsten av . Även denna verksamhet tilldrar sig växande intresse såväl inom som utom landet. I museet finns dels en samling teaterdockor från olika kulturer, dels egna produktioner, som har bevarats . Vidare bedriver Marionetteatern utbildning inom dockteaterns område och ett omfattande internationellt kulturutbyte. Trots mycket små resurser har teatern kunnat utveckla sin mångsidiga verksamhet med förlitande främst på egna krafter. Verksamheten bedrivs i stadsteaterbolagets regi. Marionetteatern befinner sig emellertid nu i en ekonomisk kris som gör att teatern kan fungera, än mindre utvecklas, på ett meningsfullt sätt. De lokaler som använts, en tidigare biograf, har blivit direkt olämpliga, bl. a. ur säkerhetssynpunkt. De ekonomiska problemen har därtill gjort att teatern tvingats krympa och splittra sin verksamhet. Teatern har visat intresse för att inleda ett samarbetsprojekt med . Detta skulle dock kräva ytterligare personalresurser, och någon lösning i samarbetsfrågan är f. n. inte i sikte. Det är angeläget att Marionetteatern med sin betydelse för dockteaterkonsten i landets ges förutsättningar att fortsätta sin verksamhet. Utöver kommunala åtgärder till stöd för teatern finns det motiv för staten att aktivt söka medverka till att Marionetteatems verksamhet kan bedrivas vidare och utvecklas. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om angelägenheten av att Marionetteatern kan fortsätta och utveckla sin verksamhet. () ()
mot · G4021260 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1260 av och om idrottens inriktning På idrottens område har prioriteringsfrågorna fått ökad vikt. Såsom framhålls i budgetpropositionen är det ekonomiska läget sådant att stark återhållsamhet är nödvändig också när det gäller det statliga stödet till idrotten. Motsvarande situation råder ute i kommunerna. kan konstateras att behoven och önskemålen i fråga om sektorn idrott och friluftsliv ständigt ökar, inte minst för att fler människor skall få tillfälle till motionsverksamhet och aktivt friluftsliv. Vidare har behovet av friskvård och hälsovård kommit att uppmärksammas alltmer bl. a. i det vårdpolitiska arbetet som en förebyggande insats och som en grund för god livskvalitet. I detta läge har målsättningen idrott åt alla fatt en än viktigare innebörd för de prioriteringar som ofrånkomligen måste göras, inte minst inom den organiserade idrottsrörelsen själv. Det ter sig i denna situation angeläget att behovet av fortsatta satsningar på kvinnoidrott, handikappidrott samt bredd- och motionsverksamhet tillmäts stor betydelse. har härvidlag i sin uppgift att självständigt fördela de till idrotten utgående medlen ett särskilt ansvar genom sin uppslutning bakom målsättningen idrott åt alla. Att idrott och motionsverksamhet erbjuds alla människor över ett brett fält är också ett av de bärande motiven för att idrottsverksamheten åtnjuter och även fortsättningsvis skall åtnjuta ett omfattande samhälleligt stöd. De nya satsningar som gjorts på att få med fler kvinnor i idrottsverksamhet har gett ett mycket lovande resultat. Det arbetet måst få gå vidare. Även inom handikappområdet har det visat sig att mycket goda insatser kan göras, bl. a. genom ett ökat engagemang från idrottsorganisationernas sida. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regerningen till känna vad i motionen anförs om fortsatta satsningar på kvinnoidrott, handikappidrott samt bredd- coh motionsidrott. () ()
mot · G4021261 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1261 av och om det statliga stödet till konstnärer Frågan om ökat stöd till konstnärer är en av 1970-talets ännu inte genomförda reformer. Bidrag eller stöd till konstnärer utgår f. n. genom en rad olika statliga institutioner. Enligt vår erfarenhet gör den nuvarande splittrade organisationen att det är svårt att överblicka och på ett effektivt sätt planera stödet till konstnärerna. Inte minst upplever vi en risk att den önskvärda spridningen av stödet mellan konstnärer i olika delar av landet försvåras, vilket bidrar till konstlivets koncentration till storstadsregionerna. Bidrag och stöd utgår bl. a. som konstnärsbidrag genom konstnärsnämnden, som inkomstgarantier för konstnärer direkt genom regeringen, som inköp via , genom olika insatser via samt genom uppdrag från riksutställningar. Tillsammans disponeras närmare 40 milj. kr. för stöd, bidrag och uppdrag till konstnärer. Enligt vår mening skulle en utredning om organisationen för stödet till konstnärerna kunna vara ett verksamt bidrag till förbättrade villkor för konstnärerna. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar hos regeringen begära att organisationen för stödet till konstnärerna ses över. () ()
mot · G4021262 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1262 om lokalisering till av en särskild myndighet för turistoch rekreationsfrågor Vid högskolan i finns en 2-årig turism- och rekreationslinje. Den är inriktad på ekonomiska, personaladministrativa och planeringsuppgifter inom turistnärningen. Utbildningen är inriktad på kommuner, länsstyrelse och organ med motsvarande uppgifter. Andra avnämargrupper är enskilda företag och turistföreningar av olika slag. Den första utexaminerade gruppen från turism- och rekreationslinjen gick direkt ut på arbetsmarknaden inom turistnäringens olika organ. är vidare inkopplad i forskning och praktiskt utvecklingsarbete i Utvecklingscentrum Turism". Det är ett forskningsoch utvecklingsorgan, som leds av en stiftelse, där högskolan, och Norrlandsfonden är stiftare. Denna verksamhet har medel som garanterar en verksamhet framåt. har således redan god praktisk erfarenhet av utvecklings- och forskningsarbete på turism- och rekreationsområdet och har en väl uppbyggd organisation för att ytterligare kunna stå till tjänst med utvecklingsarbete inom denna sektor. Med hänvisning till motion nr 1668 i vilken föreslås en omorganisation av rekreationsberedningen till en central myndighet hemställs att hos regeringen begär att den nya myndigheten lokaliseras till . () ()