mot · G402920 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. I vår motion 1980/81:74 framhöll vi att regeringens förslag i proposition 1980/81:20 innebar betydande ingrepp i de studiesociala systemen. Den borgerliga regeringsperioden har över huvud kännetecknats av stagnation på det studiesociala området. För vuxenstudiestödens del är det t. o. m. fråga om en betydande urholkning. För socialdemokratins del har det alltid framstått som självklart att utbildningspolitiken måste inriktas både mot att erbjuda de studerande en kvalitativt sett god utbildning och att ställa tillräckliga ekonomiska medel till förfogande. I nuvarande statsfinansiella läge skärps därtill kravet på att de åtgärder som föreslås ges en fördelningspolitiskt riktig inriktning. De förslag vi lägger fram i det följande innebär en omfördelning av resurserna inom de studiesociala systemen men en annan fördelningspolitisk inriktning än regeringens förslag. 2.1 har uttalat sig för att en prioritering bör ske av studiehjälpen till elever i gymnasieskolan m. fl. Någon uppföljning härav har dock inte skett från regeringens sida. Tvärtom har man försämrat vissa ungdomars ekonomi genom den brådstörtade indragningen av beredskapsarbeten. Det är också betecknande att studiestödsutredningens betänkande, som skulle kunna utgöra en grund för en prövning av ett reformerat studiehjälpssystem, inte ens har sänts ut på remiss. De förslag som läggs fram i budgetpropositionen präglas alltså av mycket stark restriktivitet. Inackorderingstilläggen hålls oförändrade, vilket i realiteten är en minskning. Kostnaderna på budgeten för inkomstprövat tillägg fortsätter att minska. Vi lägger i det följande fram förslag som innebär att de studerande kan hållas skadeslösa för inflationen och att studiestödets värde därmed kan bevaras. 2.2 Regeringen föreslår i budgetpropositionen en uppräkning av det inkomstprövade tillägget med . och en höjning av inkomstgränserna med . Trots detta beräknar regeringen att utgifterna skall minska med 2,5 milj. kr. Enligt vår mening bör inkomstgränsen för det inkomstprövade tillägget räknas upp utöver regeringens förslag. För ensamtstående vårdnadshavare bör gränsen för oreducerat tillägg vara . (regeringen ). Vidare bör den övre inkomstgränsen fastställas till . Också för det behovsprövade tillägget bör en uppräkning ske i enlighet med CSN:s förslag, till . Vid ett bifall till dessa förslag kan en fortsatt urholkning av dessa båda tillägg förhindras. Förslagen kan beräknas medföra en ökning av utgifterna med ca 1,5 milj. kr. Någon höjning av inackorderingstillägget föreslås inte av regeringen. Med hänsyn till inflationen betyder det i realiteten att eleverna kommer att få minskade förmåner. Enligt vår mening bör inackorderingstillägget höjas til! Detta kan beräknas medföra en utgiftsökning med ca 8,5 milj. kr. Anslaget Studiehjälp m. m. bör höjas med (1,5+8,5=) 10 milj. kr. utöver regeringens förslag. 2.3 I propositionen tar föredraganden även upp utflödet av återbetalningspliktiga studiemedel till yngre elever i gymnasieskolan. Det anges att det i mycket stor utsträckning förekommer att de intyg som ligger till grund för bedömningen av om eleven skall anses vara frikopplad från föräldrarnas ekonomi utfärdas av jämnåriga studiekamrater. I anledning härav vill vi erinra om vad uttalade vid behandlingen av regeringens proposition (SfU 1978/79:20, s. 8): Ett villkor för att den studerande skall erhålla återbetalningspliktiga studiemedel utan prövning mot föräldrarnas ekonomi bör enligt utskottets mening vara att sambandet med föräldraekonomin brutits. I allmänhet torde detta vara fallet om eleven stadigvarande flyttat hemifrån. Den studerande bör genom en försäkran, styrkt med intyg, utlåtande eller dylikt från någon utomstående som har möjlighet att bedöma elevens situation, t. ex. skolkurator eller studierektor, klargöra att det nämnda villkoret är uppfyllt. Även om ändrade grunderna för rätten att få återbetalningspliktiga studiemedel i förhållande till regeringsförslaget, fanns det ingen skillnad i intygskravet mellan regeringens förslag och beslut. Vi utgår från att regeringen utan dröjsmål vidtar de åtgärder som krävs för att beslut efterlevs och inte sätts ur spel genom myndighetens tillämpning. Någon särskild utvärdering härav behövs inte. Detta bör ges regeringen till känna. 2.4 Regeringen föreslår (under bostadshuvudtiteln) att studiemedel skall räknas som inkomst vid prövning av bostadsbidrag. Som konsekvensändring därav anmäls att regeringen skall få rätt att avgöra om detta skall leda till någon förändring av reglerna för det inkomstprövade tillägget. Enligt vår mening bör det inte ankomma på regeringen att utan ledning från fatta detta beslut. Vad gäller sakfrågan kommer vi i punkt 3.2 att förorda att studiemedel till bör jämställas med inkomst vid prövning av bostadsbidrag. Motsvarande bör gälla i här aktuellt avseende. Detta bör ges regeringen till känna. 3.1 Studiemedlen utgår av basbeloppet. Denna procentsats har varit oförändrad . har ett nytt basbelopp införts som ger en sämre kompensation än dittills gällande regler. har beräknat det belopp som de studerande går miste om nästa budgetår till ca 30 milj. kr., dvs. per studiemedelstagare ca . Det finns i och för sig fog för en förbättring av de studerandes situation genom en höjning av studiemedlens maximibelopp. I sin anslagsframställning har CSN förordat en höjning . Detta skulle leda till en utgiftsökning om ca 100 milj. kr. I nuvarande läge måste dock ansträngningarna i första hand inriktas mot att ta tillbaka den försämring som det urholkade basbeloppet utgör. Vi konstaterar i detta sammanhang att regeringen nu biträtt vårt yrkande om höjt fribelopp för inkomst av förvärvsarbete m. m., något som vi naturligtvis tillstyrker. Fr. o. m. bör studiemedlen följa ett basbelopp som beräknas enligt de grunder som gällde . De närmare grunderna härför framlägger vi i en annan motion (om värdesäkring av pensioner och andra sociala förmåner). 3.2 Regeringen föreslår i budgetpropositionen () att studiemedel skall räknas som inkomst vid prövning av bostadsbidrag. I samband med proposition 1980/81:20 uttalade vi oss för att en samordning skulle ske, dock så att en studerande kan ha förvärvsarbete av normal omfattning och fortfarande vara berättigad till bostadsbidrag (motion 1980/81:74). Regeringen föreslår nu att för skall hälften av studiemedlen beaktas, hela beloppet. Enligt vår mening kan en sådan samordning som regeringen föreslår accepteras. Däremot skulle ett system att helt beakta studiemedlen leda till att knappast någon studiemedelstagare får behålla bostadsbidraget. Detta kan inte accepteras. Vid behandlingen av ansökningar från de studerande bör man också beakta att man inom studiemedelssystemet och bostadsbidragssystemet arbetar med två helt skilda inkomstbegrepp, inte bara sakligt utan också tidsmässigt. 3.3 Som vi inledningsvis nämnt är det nödvändigt att nu genomföra förbättringar inom de studiesociala systemen genom omprioriteringar. I motion 1980/81:74 föreslog vi dels ett återinförande av äkta-makeprövningen för tilldelning av studiemedel, dels en höjning av tilläggsavgiften för kvarstående avgift. Vi återupprepar nu dessa förslag. Vid prövning av studiemedel bör hänsyn tas till makes inkomst och förmögenhet enligt följande. Inkomst överstigande av basbeloppet per kalenderhalvår bör reducera studiemedel. I fråga om förmögenhet bör en fyrtiofemtedel av den del av makarnas sammanlagda förmögenhet som överstiger nio gånger basbeloppet beaktas. Studiestödslagens 4 kap. 17 § bör således i denna del återföras till lydelsen . Vidare bör tilläggsavgiften för kvarstående avgift vid återbetalning av studiemedel från utgå med per krona, dock . Vi förordade i nämnda motion att sistnämnda belopp skulle fastställas till . för att överensstämma med nivån för påminnelseavgiften. I budgetpropositionen anmäler regeringen nu sin avsikt att höja den senare avgiften , varvid dock något belopp inte anges. Minimiavgifterna bör följas åt och vi förordar att tilläggsavgiften utgår med lägst . 3.4 Återinförande av den fulla värdesäkringen av studiemedlen beräknas leda till ett ökat medelsbehov om 30 milj. kr. Äkta-makeprövningsreglerna leder till ett minskat utflöde med 40 milj. kr. Den avgiftsskärpning vi föreslagit medför ett ökat medelsinflöde med ca . Anslaget Studiemedel m. m. bör därför kunna minskas med . Vad vi anfört rörande studiemedel-bostadsbidrag tas upp i en motion av socialdemokraterna i civilutskottet. 4.1 Vi har vid skilda tillfällen, senast i motion 1980/81:74, redovisat hur den borgerliga regeringspolitiken lett till att vuxenutbildningsreform kraftigt urholkats. Det är betydande belopp som från början avsetts för studiestödsändamål som inte används i enlighet med de ursprungliga intentionerna. För det första får företagarorganisationerna medel till sina utbildningsåtgärder från vuxenutbildningsavgiften. Även om det rör sig om begränsade belopp strider det mot grundprincipen för finansieringen. För det andra slopade den borgerliga riksdagsmajoriteten fr. o. m. innevarande budgetår systemet att för vuxenstudiestöd skall disponeras de skattemedel som faller på de olika formerna av vuxenstudiestöd. Som vi visade i motion 1979/80:1174 rör det sig om belopp om 100-125 milj. kr. som rätteligen borde ha stått till förfogande för vuxenstudiestöd. För det tredje beslöts, också /81, att den ersättning som utgår till de deltagare i grundutbildning för vuxna som har förlorad arbetsförtjänst skall betalas av vuxenutbildningsavgiften. För det fjärde har i anledning av proposition 1980/81:20 godkänt att ytterligare 70 milj. kr. undandras från vuxenstudiestöden. Om den ursprungligen avsedda principen hade tillämpats skulle /82 ca 775-800 milj. kr. stå till förfogande för vuxenstudiestöd i olika former samt administrationen av dessa. Med tillämpning av regeringens principer blir beloppet i stället ca 570 milj. kr. Det är således ett belopp om ca 200 milj. kr. som tas ifrån löntagarna. Detta skulle givetvis kunna räcka till att bygga ut, i stället för att inskränka, de studiesociala insatserna för de vuxna. I nuvarande ekonomiska läge, skapat av en oskicklig borgerlig politik, har vi inte bedömt det som möjligt att föreslå att ytterligare medel anvisas för att täcka in denna brist. Vuxenstudiestöden går endast delvis till ändamål som löntagarna ensamma kan göra anspråk på. Särskilda vuxenstudiestöd och internatbidrag inom studiestödet kan utgå även till andra än löntagare. De medel (70 milj. som föreslås användas för att finansiera studiecirkelanslaget går inte heller till exklusiva löntagarändamål. Därtill kommer de särskilda anslagen till företagarorganisationerna för information m. m. En beräkning ger vid handen att ca 480 milj. kr. av de 670 som vuxenutbildningsavgiften bedöms inbringa 1981/82 går till ändamål där både arbetstagare och icke-arbetstagare har rätt att ta förmånerna i anspråk. Vi anser det mot denna bakgrund skäligt att inte bara löntagarna utan även egenföretagarna skall bidra till finansieringen av vuxenstudiestöden i den del dessa inte är avsedda enbart för arbetstagare. Egenföretagare bör därför erlägga vuxenutbildningsavgift. Den bör utgå från . Detta leder till ett ökat inflöde av vuxenutbildningsavgifter med 15 milj. kr. CSN har på regeringens uppdrag utrett frågan om tim- och dagstudiestöd till andra än arbetstagare () och därvid pekat på flera problem med att utsträcka dessa bidrag till nya grupper. Vårt förslag om att egenföretagare skall erlägga vuxenutbildningsavgift, dock ej fullt ut, innebär inget principiellt ställningstagande i nämnda fråga. 4.2 Det förslag vi här lagt medger således, utan en ökad statsfinansiell belastning, ett utrymme för att rätta till de värsta effekterna av den borgerliga politiken. Vi föreslår att medlen disponeras enligt följande. Ersättningen för timstudiestöd har hållits oförändrad av regeringen. Vi anser att en höjning bör ske till /timme. Som följd härav bör inkomstbidraget höjas till . och timersättningen för grundutbildning för vuxna höjas till . om det gäller förvärvsarbetande. Detta medför en utgiftsökning med ca 7 milj. kr. (6 milj. kr. under anslaget till vuxenstudiestöd och 1 milj. kr. under anslaget till timersättning vid grundutbildning för vuxna). Antalet dagstudiestöd har av regeringen föreslagits minska med 1 100. Vi föreslår att medel beräknas till 16 000 dagstudiestöd. I förhållande till regeringen är det en ökning med 1 100, vilket medför en ökad kostnad med ca 5 milj. kr. Återstående medel bör reserveras för ökning av det särskilda vuxenstudiestödets belopp. Ytterligare eventuellt ökningsbehov får täckas genom ett något färre antal särskilda stöd. bedriver de studerandes egna organisationer hälso- och sjukvård vid ett antal högskoleorter. Statsbidrag utgår till verksamheten med . per studerande intill ett antal av 10 000 och med . för varje ytterligare studerande. har ett utredningsarbete pågått om studerandehälsovården. En ny utredning har tillsatts . Detta förhållande använder regeringen som motiv för att hålla bidragen oförändrade. Detta är inte rimligt. En viss pris- och lönekompensation bör utgå, varför vi förordar att bidrag från utgår med . per studerande intill ett antal av 10 000 och med . för varje ytterligare studerande. Detta medför en höjning av anslaget Bidrag till hälso- och sjukvård för studerande med . Det torde få ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga författningsförslag. Hemställan avseende samordningen bostadsbidrag-studiemedel görs i en motion av socialdemokraterna i civilutskottet. Hemställan avseende återgång till tidigare grunder för basbeloppet görs i särskild motion. Med stöd av det ovan anförda hemställs att 1. beslutar om de grunder för inkomstprövat tillägg i studiehjälpen som anges i motionen, 2. beslutar om de grunder för behovsprövat tillägg i studiehjälpen som anges i motionen, 3. beslutar att inackorderingstillägget i studiehjälpen skall utgå med . 4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om intyg etc. för rätt till återbetalningspliktiga studiemedel för yngre elever i gymnasieskolan, 5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beaktande av studiemedel i samband med prövning av inkomstprövat tillägg, 6. till Studiehjälp m. m. () för /82 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av 1 , 7. beslutar att vid prövning av studiemedel skall äkta makes inkomst och förmögenhet beaktas i den utsträckning som gällde 8. beslutar att tilläggsavgiften för kvarstående avgift vid återbetalning av studiemedel skall utgå med per krona, dock lägst , 9. till Studiemedel m. m. () för /82 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . minskat förslagsanslag av 2 , 10. beslutar att egenföretagare från skall erlägga vuxenutbildningsavgift , 11. godkänner att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /82 används för att finansiera anslaget Vuxenstudiestöd m. m., 12. beslutar att timstudiestödet skall utgå med . 13. beslutar att inkomstbidraget inom dagstudiestödet skall utgå med , 14. beslutar att antalet dagstudiestöd fastställs till det antal som anges i motionen, 15. till Vuxenstudiestöd m. m. () för /82 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 16. beslutar att timersättning till grundutbildning för vuxna skall utgå med . för den som har inkomstbortfall, 17. godkänner att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften används för att finansiera anslaget Timersättning till grundutbildning för vuxna, 18. till Timersättning vid grundutbildning för vuxna () för /82 anvisar ett i förhållande till regeringen med . förhöjt förslagsanslag av , 19. till Bidrag till hälso- och sjukvård för studerande () för /82 anvisar ett i förhållande till regeringen med . förhöjt förslagsanslag av . () i Kumla () () () () ()