mot · G4021932 · 1981-02-10 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:67 om vissa frågor angående stålindustrin, m. m. I den perspektivplan för som hänvisas till i proposition 1980/81:67 omnämns utredningar som visar att tidigare strukturplan i allt väsentligt skall ligga fast. Vi har tidigare stött denna jämte de ytterligare krav som har framförts av de fackliga organisationerna. Vidare sägs att vissa modifieringar dock måste göras i fråga om några produktområden och projekt, i första hand i fråga om profiler, grovplåt, koksverk och gruvor. I anslutning därtill och vad som sägs i propositionen skall här först behandlas några problemområden av särskild vikt för men då det gäller metallurgin också av betydelse för de mindre handelstålverken och specialstålsindustrin. I ståltillverkningen svarar det metallurgiska ledet för av tillverkningskostnaderna. Hela verksamheten är därför beroende av att detta led är effektivt. I en socialdemokratisk partimotion yrkas på att utvecklingen på metallurgiområdet behandlas i en särskild kommission med sikte på att skapa underlag för en samlad bedömning med åtföljande åtgärder för att trygga en rationell och konkurrenskraftig produktion och för att säkra råvarutillgången under . Detta är en fråga för hela branschen. En uppdelning mellan företag som tillverkar handelsstål och sådana som producerar specialstål är omöjlig att göra då det gäller metallurgin. För del kan kontateras att de metallurgiska delarna är av högsta europeiska standard och väl kan möta de krav som bör ställas på en framtida konkurrenskraftig ämnesproduktion. Internationellt pågår ett intensivt utvecklingsarbete av LD-ugnen. Denna utveckling medger en kraftig kostnadsreducering till mycket ringa investeringskostnader. Vi understryker behovet av en hela branschen övergripande utvärdering av vad landet har av konkurrenskraftig och utvecklingsduglig metallurgi. Vi vill tillägga att en malmbaserad metallurgi i är av stor betydelse för de mellansvenska järnmalmsgruvorna. Likaså är en utveckling efter dessa linjer av betydelse för utnyttjande av TGOJ:s transportkapacitet mellan platserna för gruvbrytning och förädling av malmen. I perspektivplanen uppges företagna utredningar visa att tidigare lösningar beträffande bl. a. grovplåt inte är helt tillfredsställande. Det hävdas att t. v. bör nuvarande anläggningar brukas med små investeringar. Innan beslut om större satsningar kan fattas måste verksamhetens förutsättningar och inriktning klargöras bättre. 1* 1980181. Några viktiga förhållanden bör redan nu framhållas. I håller lärdomarna från lågkonjunkturen och varvskrisen på att omsättas i ett konstruktivt omstruktureringsarbete. Successivt sker en övergång från tillverkning av stora partier fartygsplåt i enhetliga storlekar och kvaliteter till betydande mängder industriplåtar i varierande småformat och i ett stort antal kvaliteter för att tillmötesgå så många kunders efterfrågan och önskemål som möjligt. En lovande utveckling är på väg och behöver ytterligare stimuleras för att successivt öka andelen plåt av högre kvaliteter, effektivisera materialstyrningen, förbättra ämnesplanering och sådan hantering, förbättra materialflödet och därmed avkorta genomloppstiderna, minska kassationerna, vilket ger större tillverkningssäkerhet och införa energibesparande åtgärder i ämnes- och normaliseringsugnarna. Redan nu kan positiva förbättringar noteras som resultat av omläggningen. Inom ett konkurrenskraftigt , till vilket omstruktureringen av företaget syftar, är grovplåtstillverkning av beskrivet slag ett oundgängligt inslag för att garantera en inhemsk försörjning till rimliga priser för den svenska verkstadsindustrin och kvarvarande varvsindustri. Satsningen på valsverket i är en riktig och framåtsyftande investering. Därvid är det en avgörande konkurrensfördel att man med en utvecklad, malmbaserad metallurgi i kan ta fram ämnen från stålverket och direkt överföra dem till valsverket. I detta sammanhang vill vi påpeka vilken central roll i en framtida planering som en rationell lösning av energifrågan spelar. Den svenska stålindustrin måste ha en stabil och billig energiförsörjning, och grunden för att man skall bli konkurrenskraftig är att man gör sig mindre beroende av oljetillförsel. Därför måste det fastslås att för ett integrerat stålverk av struktur är det livsnödvändigt med ett koksverk. koksverk togs i bruk och har en årskapacitet av ca 400 kton torr avstybbad masugnskoks. Enligt perspektivplanen ligger koksdivisions framtida problem i att har en återstående livslängd av endast . Flera olika alternativ för att trygga koncernens framtida koksförsörjning uppges vara under diskussion f. n., däribland ombyggnad i eller tillbyggnad i liksom även en kombination av dessa åtgärder. Vi vill erinra om att , som i princip ställt sig bakom, förutsatte att koksverk alltfort skulle finnas i . Utvecklingen på energiområdet har ytterligare understrukit kravet på en energiförsörjning för järnverket, byggd på kol. Nya metoder att förlänga livslängden på existerande koksverk har utvecklats. Det gör det möjligt, i motsats till vad man tidigare antog, att med relativt små reinvesteringar hålla koksverket i vid liv fram till dess att nya råjärnsprocesser blir kommersiellt brukbara. Nödvändiga satsningar på koksverket i kan därför göras utan att man föregriper de utredningar som skall ge underlag för en bedömning av det bästa långsiktiga alternativet i koksfrågan för . I den socialdemokratiska partimotionen anges att enligt motionärernas uppfattning måste förutsättningarna för kulsinterverk, järnsvamp- och järnpulveranläggning snabbt utvärderas av det företag som äger och därmed har ansvaret för gruvorna, nämligen . Vi vill inför denna prövning erinra om att i finns kapacitet för en produktion av järnsvamp enligt den s. k. Höganäsmetoden. Av denna produkt kan man framställa järnpulver. Denna möjlighet att utnyttja de råvaror som redan finns i måste rimligen tillvaratas i avvaktan på utredningar om investeringar i lämpligaste nya teknik. Specialstålsindustrin kämpar med stora problem. I utgör utvecklingen inom i ett talande exempel på detta. Företaget står inför avveckling av delar av verksamheten och stora personalneddragningar. Föredragande statsrådet medger att problem finns men redovisar inga som helst förslag till åtgärder. Samma passivitet präglade industriminister då han i samband med nedläggningsplanerna inom besvarade frågor i . Såsom framhölls i den debatten måste kraftfulla åtgärder vidtas för en omstrukturering inom branschen som ökar konkurrenskraften och därmed tryggheten för de anställda inom specialstålsindustrin. Vi stöder det krav som har framförts i den socialdemokratiska partimotionen både till föregående och innevarande om att en samordnad plan utarbetas för specialstålsindustrins utveckling. Med stöd av ovanstående motivering hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvecklingen inom handels- och specialstålsindustrierna. () () () () () ()