mot · G50257 · 1981-10-26 00:00:00 — Ränte- och amorteringsfria lån till allmännyttan kan beräknas till högst 900-1000 milj. kr. om kvarstående hyreshöjningsbehov efter underhålls- och förlustlånemöjligheter och viss justering vid förhandlingarna uppgår till . per m2 och år. Som redan understrukits ökar nu arbetslösheten så att den kommer att bli den värsta . Enligt AMS tyder allt på att uppgången av arbetslösheten kommer att fortsätta , då man brukar ha en gradvis sänkning av arbetslöshetstalen. Tillgången på arbete har minskat radikalt. AMS begärde i en skrivelse till regeringen av medel för att kunna motverka arbetslösheten. Bland annat begärde man en ytterligare förstärkning av anslaget till beredskapsarbeten med 1 945 milj. kr. Dessa pengar skulle kunna användas till olika arbeten, bl. a. offentliga byggnads- och investeringsarbeten, som skulle kunna igångsättas . Regeringen svarade på detta genom att bevilja endast 400 milj. kr. AMS har sedermera skrivit till regeringen och begärt ytterligare 600 milj. kr. för beredskapsarbeten åt ungdom - en begäran som när detta skrivs icke besvarats. För att på kort sikt motverka arbetslösheten borde AMS första begäran ha tillgodosetts av regeringen. Denna vill dock inte avskaffa arbetslösheten och dess vilja att motverka den är svag. bör därför korrigera minoritetsregeringen och uppdra åt regeringen att nu till beredskapsarbeten anslå de 1 545 milj. kr. regeringen tidigare prutat AMS begäran med. Detta är en nödvändig första insats för att motverka arbetslösheten. Regeringens skattepolitik är som visats fördelningspolitiskt reaktionär. Denna linje fullföljs i den föreliggande propositionenen. Genom att det s. k. inflationsskyddet tillåts slå igenom i sin helhet minskas progressiviteten ytterligare. Förslaget att lägga om skattereduktionen till ett ökat grundavdrag innebär försämrad ekonomi för kommunerna. Dessa förslag kan inte accepteras. En genomgripande förändring av skattesystemet är nödvändig. Målet bör vara att beskattningen till sin huvuddel tas direkt ur produktionen och att denna produktionsbeskattning kompletteras med en enhetlig progressiv statskommunal skatt. I detta sammanhang begränsar vi våra förslag till att säga nej till den föreslagna höjningen av grundavdraget vid den kommunala taxeringen och till slopande av den särskilda skattereduktionen samt att föreslå en annan utformning av skatteskalan för den statliga inkomstskatten. Den utformning av skatteskalan vi förordar innebär ett nej till indexregleringen genomslag på högre inkomster. Inga egentliga skattelättnader ges i inkomstlägen . I följande tabell återger vi utfallet av vårt förslag till skatteskalor för i förhållande dels till skalor, dels till regeringens förslag . Tabellen utgår från en utdebitering om . Skatt 1982 enl regeringen Skatt 1982 enl. vpk Förändring av skatten 1981-1982 . -6,9 -1,2 -4,1 -2,5 -4,2 -3,4 -4,5 -4,5 -2,7 -4,3 -0,8 -3,2 -2,5 204606 -3 414 -1,6 Regeringen föreslår en avtrappning av det extra avdraget för folkpensionärer. Detta kommer främst att innebära försämringar för pensionärer mot om avdraget behålls som . En total översyn av beskattningen av pensionerna bör göras i ett sammanhang och med beaktande av detta mål. Vi yrkar därför avslag på regeringens förslag i detta sammanhang och hänvisar i övrigt, vad gäller pensionärernas beskattning, till vad som anförs i motion 1980/81:1559, som skall behandlas i detta sammanhang. Regeringen föreslår att reglerna för investeringsavdrag för inventarier förändras. Vi anser att reglerna bör ändras så att investeringsavdraget avskaffas. Vi påpekade när nu gällande system infördes att avdragsmöjligheterna i den utformning de då hade ytterst syftade till att säkerställa bolagens vinster och aktieägarnas utdelningsinkomster. Avdragen, hävdade vi, skall ses mot bakgrund av de lättnader i aktievinst- och förmögenhetsbeskattning som genomfördes under dåvarande . Bidragens effektivitet kan ifrågasättas, när de sker på detta generella sätt. Om behov av investeringsstöd i enskilt fall skulle föreligga bör detta kunna komma till stånd efter samhällsekonomiska överväganden, varvid de fackliga organisationerna ges ett reellt inflytande över beslutsprocessen i företaget. Det nya systemet ändrar inget i grunderna för vår kritik. Vårt krav om slopande av avdraget kvarstår sålunda. Insättning av medel på vinstkonto Regeringen föreslår att insättning på vinstkonto skall göras även vinster. Detta kan godtas som ett sätt att öka investeringarna, men det bör kombineras med samhälleligt och fackligt inflytande över hur medlen används. Vidare bör reglerna ändras så att de insatta medlen skall kunna användas för att skapa nya arbetstillfällen även utanför de företag som gjort avsättningarna för så vitt dessa ej vill använda de insatta medlen på ett för samhället och de fackliga organisationerna godtagbart sätt. Regeringen bör få i uppdrag att skyndsamt inkomma med förslag till sådana ändringar i reglerna för vinstkontona. bör påpekas att de stora företagen har ett stort likviditetsöverskott. Uppskattningarna av överskottets storlek varierar beroende av värderingar av behovet av likvida medel. Storföretagen visar sig dock vara ovilliga att placera dessa medel i produktiva arbetsskapande investeringar. De använder dem i stället för spekulation. En extra bolagsskatt som riktar sig mot denna överlikviditet bör införas från den 1/1 1982. Enbart en så blygsam andel som av storföretagens likvida medel skulle ge som grundplåt till ett samhälleligt arbetsskapande program. De härigenom influtna medlen bör gå till en samhällsfond för skapande av nya samhällsägda industrier. Nej till utvidgad rätt att göra insättning på skogskonto! har flera åtgärder vidtagits inom skatteområdet för att stimulera enskilda skogsägare att höja avverkningsvolymen. Om dessa åtgärder har haft någon effekt torde dock svårligen kunna bedömas. Förslaget att nu ytterligare utvidga skogsägarnas möjlighet att få uppskov med beskattningen av likvid för avverkning kan inte godtas. Regeringens motivering för förslaget är dessutom märklig. Man säger att enskilda skogsägare annars kommer att minska avverkningen i avvaktan på att den aviserade sänkningen av marginalskatten är fullt genomförd. Tänk om samma resonemang skulle legitimera skattelindringar för andra grupper! Detta visar det orimliga i att rätten att äga landet naturtillgångar inte motsvaras av en skyldighet att bruka dem för samhällets bästa. Det ligger i sakens natur att en skogsägare bör ha möjlighet att över fa fördela sina inkomster från skogsmarken, i de fall denne vill koncentrera sitt uttag av skog. Men den rätten är redan tillgodosedd. Det nu föreliggande förslaget är direkt orättvist mot andra skattebetalare. Därför yrkar vi avslag på förslaget till lag om ändring i skogskontolagen. Inför moms på aktiehandeln! Momsen blir en regressiv skatt, bl. a. därför att de med låga inkomster måste använda en större del av sina inkomster på momsbelagda varor. Aktiehandeln är exempel på ett område där ingen omsättningsskatt förekommer och där de rika kan spendera pengar utan att erlägga indirekt Bara under de tre månaderna omsattes mer än på börsen. En omsättningsskatt på börshandeln är ett rättvisekrav. Ett argument som anförs mot omsättningsskatt på aktier är att en sådan skatt inte skulle ta hänsyn till de realisationsförluster som kan vara förenade med aktieförsäljning. Det argumentet är egendomligt. Det är ju köparen, inte säljaren, som erlägger den indirekta skatten. Det finns ju ingen momsbefrielse på övriga områden bara därför att säljaren eventuellt gör förlust. Vi har till förra rest kravet om omsättningsskatt på aktier. hänvisade då till andra - av utskottet avslagna - förslag från vår sida, som tillsammans med en oms på aktier påstods vara oförenlig med rådande ekonomiska system. Vi kan inte se detta som annat än argumentbrist. Det finns anledning att i nuvarande läge, med stor spekulation på börsen och ett stort behov av satsningar, inte minst för sysselsättningen, införa en omsättningsskatt på aktier. För att underlätta ett beslut om denna nya skatt föreslår vi nu att denna omsättningsskatt uttas av försäljningspriset på de sålda aktierna. Detta torde ge med nuvarande omsättning - mellan 1 500 och 2000 milj. kr. Sluta favorisera militärapparaten! Regeringen föreslår inom försvarets område en besparing på 200 milj. kr. Det är en löjligt liten summa i de sammanhang det här är fråga om. Dessutom rör det sig, liksom vid tidigare besparingstillfällen, inte om någon reell minskning, utan endast om en förskjutning eller omdisponering av medel. Effekten är lika med noll. Försvarsdepartementet gynnas av de regler som gäller för priskompensationen inom dess område . Kompensationen är knuten till nettoprisindex, vilket medför ersättning för inflationen. Men eftersom en stor del av utgifterna består av lönekostnader, medför detta att man i en situation med hög inflation och sjunkande reallöner får pengar över. Enkelt uttryckt får man kompensation för lönekostnader som man inte behöver betala ut. Inget annat departements område är garanterat så gynnsamma villkor som försvarsdepartementets. Med dessa fakta i bakgrunden framstår det som ett hån mot alla som hårt drabbas av nedskärningar och inskränkningar att låta försvaret slippa undan så billigt. När vi dessutom vet att av försvarskostnaderna spenderas på den militära organisationen blir det hela än mera oförsvarligt. Vpk har för /82 föreslagit en minskning av utgifterna till det militära försvaret med . Det är en minskning som den militära organisationen väl kan bära. För den del av budgetåret som återstår efter den 1/12 1981 bör . dras in av militärutgifterna. Nej till försämringar av folkpensionerna! Regeringen föreslår en förändring av tidpunkten för indexuppräkning av folkpension. Konkret innebär förslaget att fastställande av basbeloppet sker och det skall gälla från och under hela . Detta betyder att de basbeloppsberäknade sociala förmånerna kommer att ligga fast oavsett inflationen. Som jämförelse kan nämnas att basbeloppet enligt gällande regler höjdes vid fyra tillfallen, vaije gång levnadskostnadsindex höjts med . Regeringens förslag innebär med andra ord att nuvarande inkomstskydd i praktiken slopas. De nya reglerna som föreslås gälla från betyder att de redan beslutade prishöjningarna på livsmedel genom slopandet av ytterligare 500 milj. kr. av subventionerna och de höjningar som troligen blir en följd av ett nytt jordbruksavtal, inte påverkar basbeloppet förrän efter . Återgå till tidigare basbeloppsberäkning! Den förändring av basbeloppsberäkningen som infördes har inneburit ett relativt försämrat läge för folkpensionärer, förtidspensionärer, handikappade, de som uppbär vårdbidrag, studerande och andra. Allmänt slog förändringen mot grupper som redan hade låga inkomster. Vi motsatte oss denna förändring av basbeloppsberäkningen och vill nu att omprövar sitt beslut så att basbeloppet åter reflekterar den verkliga inflationen. Försämra inte KBT! De ändringar av reglerna för kommunalt bostadstillägg till folkpension som föreslås från är oacceptabla. Införandet av en nedre hyresgräns i KBT-systemet och en sänkning av statsbidraget för KBT från till innebär direkta försämringar för pensionärerna och kommunerna. I propositionen anges införandet av en nedre hyresgräns motsvara en begränsning av KBT-kostnaderna med totalt ca 600 milj. kr. för år räknat. Förslagen motiveras dels med nödvändigheten av att begränsa ökningstakten för de statliga utgifterna och dels med en påstådd önskvärdhet av att de två bostadsbidragssystem som finns närmas till varandra. Införandet av en nedre hyresgräns för KBT skulle alltså motiveras med några slags samordningsproblem i förhållande till de statskommunala bostadsbidragen till barnfamiljer m. fl. utgör i själva verket den skillnaden att det ena systemet - SKBB - har nedre hyresgränser med i underlaget för beräkningar av bostadsbidrag, medan KBT inte har det, inte några problem för vare sig beräkning eller utbetalning. Vpk vidhåller sin tidigare framförda uppfattning att några förändringar i KBT-systemet som innebär försämrade bostadstillägg inte skall genomföras. Likaså vidhåller vi tidigare förslag om att statsbidragsreglerna inte skall ändras så att kommunerna får betala en ökad andel av dessa kostnader. Slopa ej bosättningslånen! Förslaget om slopande av bosättningslånen, som också motiveras av påstådda besparingseffekter, kan vpk inte godta. De sociala aspekterna som i stort sett motiverat införandet och de förändringar som skett väger fortfarande lika tungt. Ett borttagande av denna lånemöjlighet slår direkt mot de svagare i samhället, mot dem som har den sämsta möjligheten att ordna bankförbindelser och rimliga krediter. Dessutom skulle ett genomförande av förslaget förmodligen inte få de besparingseffekter som man säger sig eftersträva. Låneformen som sådan är i själva verket ingen dålig affär för staten utan synes i själva verket ge ett överskott på ca 25 milj. kr. Nej till sämre studerande- och pensionärsrabatter vid SJ! Regeringen föreslår en försämring av nu gällande rabatter för pensionärer och studerande, varigenom SJ:s resultat beräknas bli förbättrat med 60 milj. kr. För vår del vill vi ifrågasätta denna beräkning eftersom en sådan höjning säkerligen kommer att innebära ett minskat resande. Detta gäller i hög grad pensionärerna, vilka gör någon enstakä resa och därvid måste betala . för att få någon rabatt. Transportstöd för m. m.! Syftet med transportstödet är att underlätta de regionalpolitiska strävandena genom en lindring av fraktkostnaderna. Härigenom kan en varuproduktion bibehållas inom stödområdet i det fall höga transportkostnader skulle stimulera till en flyttning av verksamheten till mera centralt belägen region. gällande regler fastställdes så sent som vid 1979/och då efter ingående utredningar. Det är anmärkningsvärt att regeringen nu föreslår ändring så snart efter riksdagsbeslutet. Vi har i motion 1979/80:2070 givit vår principiella syn på transportstödet. Regeringens förslag att höja det lägsta bidragsgrundande avståndet innebär en klar försämring. Vi vill hänvisa till Norrbottensdelegationens uppfattning att lägsta bidragsgrundande avstånd i stället bör vara . Vad gäller i propositionen förda resonemang om distributionstransporter av dagliga livsmedel och förslaget att undanta dessa från stöd, vill vi rekommendera stor försiktighet. Det görs i de nordligaste länen stora ansträngningar för att utveckla egen trädgårdsodling och egen livsmedelsproduktion inom länen. Denna strävan är värd all uppmuntran från samhällets sida. Vad gäller stöd till sjötransporter vill vi erinra om att sådant stöd finns i våra grannländer. Vi utgår från att pågående utredningar återkommer i denna fråga och då med förslag till stöd även för sjöfarten. I propositionen föreslås nu att transportstödszonerna minskas från 6 till Förslaget till nya bidragssatser i procent samt det förhållandet att ett antal kommuner flyttas till lägre stödzoner innebär mellan försämringar av fraktbidragen för företag belägna i dessa kommuner. Utan en sådan försämring hade man inte kunnat beräkna en besparing på 50 milj. kr. Vi vill medverka till en förenkling genom att helt enkelt ta bort zon 2, vilken enligt propositionen reserveras för . Vi föreslår att i stället förs till zon 3, varigenom en 5%-ig sänkning av bidraget undviks. De kommuner i , och som f. n. återfinns i zon 3 föreslås enligt propositionen bli flyttade till zon 1. Vi föreslår att dessa kommuner kvarstår i zon 3, varigenom en 15%-ig minskning av transportstödet kan undvikas. Vårt tidigare förslag (motion 1979/80:2069) om att och skall erhålla transportstöd vidhålls och dessa kommuner bör då tillföras zon 3. Skogsbruk och virkesförsörjning! De förslag som i propositionen förs fram under bilaga 5 om skogsbruk och virkesförsöijning innebär ökade bidragsramar och bidrag till skogsbruket med 165 milj. kr. Förslagen har positiva sysselsättningseffekter inom skogsnäringen. Vi kan därför godta förslagen under förutsättning att de finansieras genom avgifter på skogsindustrin vars vinster kraftigt ökat. Förslagen bör med andra ord inte påverka statsbudgeten. Förläng och effektivisera prisstoppet! Regeringen föreslår att prisregleringslagen skall fortsätta att gälla. Mot detta kan intet erinras. Däremot bör uttala att lagen bör tillämpas så att det prisstopp som gäller förlängs så att det kommer att gälla till den 20/12 1982, från vilket datum nytt beslut om giltighet av prisregleringslagen måste fattas. De undantag som beviljas p. g. a. devalveringen bör dock icke medges efter . bör stor restriktivitet visas mot beviljande av dispenser från prisstoppet. Försämra ej arbetsmöjligheterna för handikappade! De förslag till besparingar inom område som regeringen förordar innebär samtliga icke acceptabla försämring ar för de handikappades sysselsättning eller anställningstrygghet. Detaljplaneringsbidraget anses av regeringen ha obetydlig effekt, men dessa pengar skulle kunna användas på ett mera offensivt sätt, t. ex. för nya samhälleliga industriarbetsplatser. Försämringarna beträffande lönebidrag innebär ökad otrygghet. När det gäller minskningen av bidragen till motiveras dessa med en resultatförbättring. Men med tanke på att många handikappade går utan arbete finns det behov också att Samhällsföretags verksamhet expanderar. Bevara grunderna för tomträttslånen! De förändringar som föreslås då det gäller ändrade grunder för bostadslån till arbetskostnader vid ombyggnad av småhus och samordning av räntebidrags- och låneregler för garage kan accepteras. Däremot kan vi inte acceptera de förändringar som föreslås om att nu avveckla statskommunala bostadsbidrag till vissa folkpensionärer m. fl. Även om administrationskostnaderna är stora, har stödet stor betydelse för de flesta av de ca 6600 pensionärer som uppbär denna form av stöd. Möjligheten för pensionärer att i vissa fall få statskommunalt bostadsbidrag bör sålunda bibehållas även efter utgången av . Förslaget om ändrade grunder för lån till kommuner som upplåter mark med tomträtt för bostadsbebyggelse (tomträttslån) innebär ytterligare försämringar och svårigheter för kommunerna. Redan nu är, som vi tidigare framhållit, bristerna och svagheterna i låneformerna sådana, att dessa bör förändras och förbättras beträffande låneunderlag, tiden för lån och amorteringsfrihet osv. Vi kan därför nu inte gå med på de förändringar som föreslås. Inte heller kan vi godta den föreslagna avvecklingen av lånen till energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader. Det är väsentligt att kommunernas möjligheter att erhålla lån som syftar till energisparåtgärder och minskat oljeberoende kvarstår. Tvärtemot vad som påstås i propositionen hävdar vi att det skulle leda till betydande svårigheter för många kommuner att själva finansiera sådana investeringar och att det försvårar möjligheterna till en effektiv energibesparing i de byggnader det här är fråga om. Regeringens ekonomiska politik är en utpräglad klasspolitik. Dess grundtanke, att en mer otyglad och brutal kapitalism skall klara av vad en av statliga insatser och sociala reformer modifierad kapitalism inte klarar, kommer att medföra fördjupad kris och ökade klassklyftor. Skall ekonomi föras in på sunda banor krävs att storfinansens makt trängs tillbaka och att planmässigheten i utvecklingen ökar. Det kapitalistiska systemet är krisens grund. Detta system måste avskaffas. De konkreta förslag regeringen förordar går ut på lindrade skatter för de rika och ökade pålagor på dem som har det knapert. Förslagen i den föreliggande propositionen är främst ett generalangrepp på landets pensionärer. Genom försämringar i kommunala bostadstillägg, försämrade avdrag och ändrad tidpunkt för indexberäkning får pensionärerna stå för . av regeringens s. k. sparförslag. Vpk ställer upp en politik med motsatt klassmässig profil. Vi godtar inte de sociala försämringarna för dem med små medel och accepterar inte de stora skattelindringama för höginkomsttagare, aktieägare och bolag. Vi företräder en politik som är arbetsskapande, som försvarar de arbetandes levnadsstandard, som värnar de sociala rättigheterna och som befordrar social rättvisa. Utöver andra riktlinjer för den ekonomiska politiken framför vi konkreta alternativ till regeringens förslag. Budgetmässigt leder icke våra förslag i denna motion till ett större budgetunderskott än regeringens förslag. Våra konkreta yrkanden sammanfattas i följande tabell, vilken ger jämförelse med regeringens förslag. Vpk:s förslag i förhållande till regeringens förslag Nej till generell momssänkning Minskad momseffekt på mat Upphävande av beslut om sänkta Åtgärder för lägre hyror Ökade anslag till AMS Ändrade skatteskalor, slopad index Bevarade avdrag för pensionärer Avslag på ändring i skogskontolag Bevarad tidpunkt för indexberäkning Återgång till tidigare basbeloppsberäkning Finansiering av åtgärder inom skogs näringen genom avgifter på skogs Bevarade bidrag till Samhällsföretag Nej till avveckling av statskommunalt bostadstillägg för vissa pensionärer Bevarade grunder för tomträttslån Bevarade lån till energibesp. i kommuner och landsting * Minimibelopp, beräkningen osäker Utöver vad som redovisas i tabellen kommer förslaget om en extra bolagsskatt för att dra in delar av storföretagens överlikviditet till en samhällsfond för nya arbeten. Vidare har vårt avslag på förslaget om försämrade rabatter vid resor med SJ för pensionärer och studerande icke medtagits, då detta kommer på SJ:s budget och inte nödvändigtvis på statsbudgeten. I tabellen har hänsyn icke kunnat tas till att vår politik till skillnad från regeringens är arbetsskapande och sålunda ger högre statsinkomster och lägre utgifter för t. ex. arbetslöshetens verkningar. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att beslutar att avslå de i proposition 1981/82:30 förordade allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, 2. att beslutar att godkänna vad som i motionen anförs om tillämpningen av prisregleringslagen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) * Se även följdmotioner 1981/82: 58-65.