mot · G4021817 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om utbildning av företagare m. fl. Att leda ett företag har steg för steg blivit en allt svårare uppgift. Konkurrensen har hårdnat, kostnadsläget är högt i förhållande till de flesta andra länder, lagar och bestämmelser finns i massor, arbetsledningsfrågorna har blivit alltmer grannlaga, produktförnyelsen sker i allt snabbare tempo osv. Vi behöver emellertid nya företag både för att ersätta gamla och för att förverkliga nya affärsidéer. Det är helt enkelt så att skall vi kunna hålla sysselsättningen uppe inom tillverkningsindustrin så måste det bli en av de viktigare 1980-talsuppgifterna att få fram nya småföretag och nya småföretagare. Mot denna bakgrund kan ledningsproblemet ses från två utgångspunkter, dels utifrån behovet av ledning, bl. a. på grund av generationsskiften i existerande företag, dels behovet av entreprenörer, personer som startar helt nya företag. Utveckling av företagsledning i befintliga företag Alla som är någorlunda insatta i de mindre och medelstora företagens situation vet att dessa företag ofta har en ledning som inte hinner ägna sig åt att lösa alla de problem som dyker upp. Inte heller hinns planering med. är det så att kunskap av naturliga skäl saknas. Många av våra företag har startats av tekniker och goda sådana, medan kunskap om marknadsföring, ekonomisk planering och styrning etc. är bristfällig. lever dessa företagsledare i en ohållbar situation. De vet om att de själva och deras medarbetare behöver vidareutveckla sig, men de dagliga uppgifterna medger inte att de lämnar företaget för detta ändamål. Det skall också framhållas att de kurser som ledningspersonal kan välja bland inte ger önskvärt resultat. Inte för att utbildningen är dålig, utan för att man vid återkomsten till företaget inte har möjlighet att applicera de nya lärdomar man erhållit. Detta skulle kunna sägas vara ett enkelt planeringsproblem. Icke desto mindre är det fråga om en realitet i många företag . Speciellt påtaglig är den i glesbygdslänen med dess relativt begränsade industriella tradition. De regionala utvecklingsfonderna svarar genom sina utbildningsregioner för en del av den utbildning och utveckling som riktas mot de mindre och medelstora företagen. Av olika skäl - främst begränsade resurser - kan de regionala fondernas verksamhet inte tränga på djupet i mer än ett relativt litet antal företag. Fonderna skall kunna ge rådgivning till många företag, och det är då givet att insatsen per företag blir liten. En resultatgivande utbildningsverksamhet i de mindre och medelstora företagen måste i högre grad än bygga på omfattande insatser i det enskilda företaget. Omfattningen kan givetvis variera men bör vara sådan att varaktiga resultat erhålls, vilket erfarenhetsmässigt pekar mot av för insatsen. Utbildningen bör vara företagsintensiv. Därigenom kommer man att kunna ägna sig åt att lösa företagets problem som personal i nyckelställning vidareutbildas. De regionala fonderna skulle givetvis kunna svara för denna verksamhet, men det skulle innebära att fondens resurser riktades till ett ännu mindre antal företag. En kapacitetshöjning krävs för denna verksamhet, en kapacitetshöjning som skapas genom att konsulter utanför fonderna anlitas. Däremot är fonderna givna organ för att leda verksamheten. Fonderna känner företagen och de speciella förutsättningar som gäller i varje län. Något mer i detalj kan verksamheten läggas upp enligt följande mönster: o Den regionala utvecklingsfonden tar på basis av sin kunskap om företagens vilja och möjlighet till utveckling kontakt med ett antal företag och klarlägger intresset av möjligheten till personell och annan vidareutveckling av företagsledning, o De problemområden som skall ägnas uppmärksamhet klarläggs, och behovet av arbetsinsats beräknas. När man beräknar arbetsinsatsen måste beaktas att betydande del av arbetet i det enskilda företaget skall göras av den egna personalen. Konsulten skall verka genom att initiera, instruera och följa upp. o Utvecklingsprogram för enskilda personer fastställs. Här kan givetvis ingå externa kurser, o Utbildnings- och utvecklingsprogrammet genomförs. Fördelar som kan erhållas genom denna verksamhet är bl. a.: o Outnyttjade resurser - vad gäller investeringar, marknad, personal - tas till vara. o Utbildningen blir konkret genom att den koncentreras på företagets egna problem. o Personal inom företaget blir mer initierad genom att arbetsuppgifterna vidgas och görs mer intressanta. En verksamhet enligt ovan bör påbörjas i de fem Norrlandslänen samt i och . Inom varje län bör 2dföretag engageras och verksamheten bedrivas . Kostnaden för insats i varje företag beräknas till ca . Kostnaden för hela verksamheten kommer då att uppgå till . Utbildning av nya företagare/entreprenörer Det har successivt blivit alltmer komplicerat att starta nya företag. Samhället ställer större krav, men ännu mer torde komplexiteten ha påkallats av krav på hög rationalitet i tillverkning, effektiv marknadsföring m. m. Risken för misslyckande har därmed ökat. Utvecklingsfondernas etableringsverksamhet - bl. a. i form av den av industriverket stödda etableringskampanjen - har visat att många personer vill starta företag. I den kampanj som fonderna och SIND drivit har totalt 5 945 personer kontaktat fonderna och anmält sitt intresse att starta eget. I är speciella utbildningar till småföretagare, dvs. utbildningar som allsidigt tar upp de problem man möter när man vill dra i gång en ny verksamhet, av ringa omfattning och får anses helt otillräckliga. En högst begränsad verksamhet på området har bedrivits av utvecklingsfonden i i samarbete med Kommunala vuxenskolan och med stöd av . Trots den begränsade omfattningen har man rätt påtagliga resultat. Ett flertal utbildade är företagsledare eller arbetar i företagsledande ställning. I ett fortsatt perspektiv måste - både med hänsyn till regionalpolitiska mål och med hänsyn till näringspolitiska mål om ökad industriell sysselsättning utbildningen av företagare/entreprenörer komma i gång. Samhället måste stödja denna utbildning liksom all annan utbildning. Vad gäller frågan om den organisatoriska inplaceringen av denna utbildning är det av yttersta vikt att ändamålet med utbildningen beaktas. Så många som möjligt av deltagarna skall genom att de erhåller såväl utbildning som konkret hjälp kunna starta egen verksamhet. Det är därvid viktigt att de organ som arbetar med etableringsfrågor, dvs. de regionala utvecklingsfonderna, får spela en alldeles avgörande roll. Man kan inte förvänta sig att det reguljära skolväsendet skall kunna skaffa sig djup insikt om näringslivsfrågor. Å andra sidan arbetar fonderna redan nu med utbildningsfrågor gentemot näringslivet och samverkar regelmässigt med skolväsendet. Den nödvändiga kopplingen mellan teori och praktik i utbildningen och värvningen av dessa är också viktiga för att nå bra resultat. Sammanfattningsvis bedöms utvecklingsfonderna vara lämpliga organ för att leda och genomföra ovan beskrivna företagsledare/entreprenörutbildning. Kostnaden för att driva de ettåriga kurser som förekommit uppgår till . För att driva utbildningen i de sju fonder som tidigare nämnts blir årskostnaden . Med hänvisning till det anförda hemställs att de regionala utvecklingsfonderna i de ovannämnda sju skogslänen tillförs medel ifrån det regionalpolitiska ramanslaget för utbildning av företagsledningspersonal i företagen enligt de i motionen skisserade riktlinjerna, att genomföras försöksvis .