mot · G4021248 · 1981-01-26 00:00:00 — Motion 1980/81:1248 av m. fl. om statsbidrag till kommun till följd av den assyriska/ syrianska invandringen Regeringen har tillsatt en särskild arbetsgrupp med uppgift att ta initiativ till åtgärder avseende assyriernas/syrianernas sociala, kulturella och religiösa situation i samt underlätta deras bosättning i andra kommuner än . I arbetsgruppens rapport, , redovisas den assyriska/syrianska invandringens omfattning och karaktär. Av redovisningen framgår att invandringen började och att den skedde i reglerade former. Ar 1974 beräknades den assyriska/syrianska gruppen i uppgå till ca 800 personer. och ökade invandringen kraftigt. Bland orsakerna till denna ökning nämner arbetsgruppen dels kriget i , dels det invandringsstopp som införde . Även antas kunna ha haft betydelse för omfattningen av invandringen. Arbetsgruppen uppskattar att antalet assyrier/syrianer i var ca 7000. Den ökade spontaninvandringen innebar en ökad koncentration av assyrier/syrianer till . Spontaninvandringen dit har fortsatt efter 1977 och pågår fortfarande. Invandringen av assyrier/syrianer till har till största delen skett i oreglerade former. Antalet assyrier/syrianer i har successivt ökat och beräknas f. n. uppgå till ca 4500 personer. Vid en beräkning som gjordes i bestod gruppen av 3 200 assyrier/ syrianer som kyrkobokförts, 800 som sökt uppehålls- och arbetstillstånd och 500 som enligt polisens och kommunens uppskattning vistades i kommunen utan att ha sökt uppehålls- och arbetstillstånd. Genom två regeringsbeslut fick de turkiska assyrier/syrianer som då kommit till tillstånd att stanna av humanitära skäl. Regeringen har dessutom beslutat om en generösare bedömning av familjeåterföreningsfall inom den assyriska/syrianska gruppen. Det kan alltså konstateras att den ovan beskrivna invandringen till är en direkt följd av fattade regeringsbeslut. Vi menar därför att staten har ett stort ansvar gentemot kommunen för de konsekvenser som den assyriska/syrianska invandringen har medfört. Som en konsekvens av det statliga ansvarstagandet beslutade den socialdemokratiska regeringen att stödja kommun genom att via statsbidrag täcka kommunens särskilda kostnader för den assyriska/ syrianska invandringen. Principen om ersättning via särskilda regeringsbeslut om statsbidrag bibehölls efter regeringsskiftet. Dessa regeringsbeslut har normalt fattats en gång och omfattat ersättning för faktiskt redovisade kostnader för socialhjälp, tolkservice, utbildning, viss administration och speciella insatser inom barnomsorgen. Den ersättning som kommunen erhållit via särskilda regeringsbeslut har enbart avsett de kostnader som inte täcks av reguljära statsbidrag. De särskilda statsbidragen har varit av avgörande betydelse för kommun för att klara de påfrestningar som uppstått som en följd av den snabba och oreglerade invandringen. Omfattningen av dessa särskilda statsbidrag har varit följande: 1975 499.9 tkr. 1980 13 356,0' beräknas sådana kommunens merkostnader till drygt 14 milj. kr. Denna beräkning har bekräftats vid en genomgång med social- och utbildningsdepartementen. Ökningen av de ersättningar som utgått till kommuner beror huvudsakligen på att antalet assyrier/syrianer i kommunen successivt har ökat. Särskilt var tillströmningen stark. Den kraftiga ökningen av den särskilda statliga ersättningen är en följd av beslut med anledning av proposition 1979/80:38 om ersättning till kommunerna för hjälp till flyktingar m.fl. Beslutet innebar att reglerna för den statliga ersättningen till kommunerna för socialhjälpskostnader för flyktingar förändrades. Enligt de tidigare reglerna utgick statsbidrag för redovisade socialhjälpskostnader till flyktingar till dess att de erhållit svenskt medborgarskap. De nya regler som infördes innebär att ett generellt bidrag infördes som utgår då arbets- och uppehållstillstånd erhållits. I remissbehandlingen av den rapport som propositionens förslag om ändrade regler baserades på framhöll kommun att förändringarna av reglerna medförde stora ekonomiska konsekvenser. Detta beroende på att genomsnittstiden för vilken socialhjälp utgår till assyriska/syrianska invandrare väsentligt överskrider tvåårsgränsen. Faktorer som påverkar detta är gruppens ålderssammansättning, svårigheterna att inlemmas i arbetsmarknaden etc. 1 behandlingen av propositionen konstaterade att kommuns situation är extraordinär och att denna situation utgör grund för särskilt ekonomiskt stöd. En enig riksdag beslutade på förslag från socialutskottet (SoU 1979/80: 22) att den assyriska invandringen till kommun har medfört sådana exceptionella kostnader för kommunen att det måste föreligga särskilda skäl för statsbidrag till kommunen utöver det bidrag som kommer att utgå enligt de i propositionen angivna generella riktlinjerna I enlighet med beslut har regeringen som ovan angetts genom särskilt beslut ersatt kommun för de merkostnader som uppstått . Vi anser att den tolkning av riksdagsbeslutet som regeringen har gjort 1980 även bör vara vägledande för den fortsatta handläggningen av de särskilda statsbidragen, som beslutat om. När det gäller kommuns ersättning för har regeringen beslutat om ett extra skatteutjämningsbidrag på 3 milj. kr., som avses täcka merkostnaderna för den assyriska/syrianska invandringen. Det extra skatteutjämningsbidraget på 3 milj. kr. skall jämföras med den beräknade ersättningen på drygt 14 milj. kr. som utgått om tidigare principer om full kostnadstäckning tillämpats. 1 motiveringen till det låga extra skatteutjämningsbidraget har regeringen redovisat att effekterna av den inomregionala skatteutjämningen i har påverkat ersättningens storlek. Det måste emellertid framhållas att den s. k. invandrarfaktor som infört som en av beräkningsgrunderna i det inomregionala skatteutjämningssystemet inte har något direkt samband med den assyriska/syrianska invandringen och dess särskilda kostnader. kommun erhåller via invandrarfaktorn ett totalt stöd på ca 10 milj. kr. De kyrkobokförda assyrierna/syrianerna utgör av totala antalet kyrkobokförda invandrare i kommunen och svarar således för endast ca 2 milj. kr. i beräkningsunderlaget för invandrarfaktorn. Om hänsyn tas till effekterna av den inomregionala skatteutjämningen blir skillnaden mellan det av regeringen beslutade bidraget och de beräknade särskilda kostnaderna ca 9 milj. kr. kommun har utifrån regeringens besked om kraftigt minskad statlig ersättning undersökt möjligheterna att minska sina åtaganden gentemot den assyriska/syrianska gruppen. Det har då konstaterats att någon egentlig neddragning av kommunens insatser inte är möjlig utan att gällande lagar och förordningar åsidosätts. Det är därför enligt vår uppfattning nödvändigt att staten även fortsättningsvis ersätter kommunen för de särskilda insatser som är erforderliga för de assyriska/syrianska invandrarna. Sammanfattningsvis kan konstateras att invandringen av assyrier/syrianer till har medfört exceptionella kostnader för kommunen. Staten har påtagit sig ett ansvar mot kommunen och t.o. 1980 via särskilda beslut gett kommunen full kostnadstäckning för de särskilda kostnader som är en följd av invandringen. De skäl som har anfört för ett fortsatt särskilt ekonomiskt stöd till kommunen har inte förändrats. Vi anser mot denna bakgrund att kommun, till dess att situa tionen stabiliserats, bör få täckning för merkostnaderna för socialhjälp, socialvårdsadministration, undervisning och barnomsorg. Ersättningen bör utgå efter de principer som tidigare tillämpats, med justering för det inomregionala stöd som för den assyriska/syrianska gruppen 1981 uppgår till ca 2 milj. kr. Efter detta stöd och det tidigare beviljade extra skatteutjämningsbidraget kvarstår ett behov av statlig ersättning på ca 9 milj. kr. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att till Särskilt statsbidrag till kommun för /82 anvisar ett anslag av 9(XK). () () () () () () () () () () ()