mot · G4021931 · 1981-02-10 00:00:00 — 1980/81 1931-1933 av med anledning av proposition 1980/81:67 om vissa frågor angående stålindustrin, m. m. fastställde en övergripande strukturplan för företagets utveckling . Strukturplanen följdes av flera planer som skulle ange inriktningen för företagets olika divisioner dels i form av nedläggningar av vissa produktionsanläggningar, dels när det gäller fördelning av produktion och investeringar. De strukturplaner som upprättats sedan företaget bildades skulle ge ett ömsesidigt produktutbyte mellan stålorterna och . Hitintills har dessa planer genomförts på ett mycket otillfredsställande sätt, som skapat misstro bland företagets anställda. Ett exempel på detta är utvecklingen i . Sedan antogs har företagets produktionsanläggningar i till stor del anpassats till upprättade planer i de delar som förutsätter nedläggningar och flyttning av produktionsutrustning till de andra stålorterna. Det gäller t. ex. nedläggning av sinterverk, nedläggning av den skrotbaserade metallurgin, nedläggning av gjuteriet, bandverket, armeringsstålstillverkningen, götgjutningen m. m. Den produktion som enligt planerna skall överföras till har i många fall inte kommit tillstånd. Detta gäller bl. a. rälsproduktion, byggandet av ett nytt mediumverk och upprustning av det befintliga finvalsverket. Den nuvarande valsverksutrustningen vid finvalsverket är tungarbetad och delvis hårt nedsliten. Den har gått och passerar sin tekniska livslängd . Reinvesteringarna har legat på en låg nivå. En upprustning av nämnda verk skulle göra det möjligt för att finnas kvar inom det medelgrova dimensionsområdet av profiler. Vidare skulle en upprustning av finverket innebära att järnverket i har en chans att leva vidare med ett fungerande valsverk med möjlighet till vidareförädling. Utvecklingen inom har för Luleås del i stort resulterat i förhalningar av viktiga beslut beträffande valsverksinvesteringarna. Ett exempel på detta är frågan om ett nytt mediumverk. Om frågan om finvalsverket behandlas på ett liknande sätt kommer järnverket i inom en 3-4 årsperiod att helt sakna valsverkskapacitet. Enligt min mening kan medel för att täcka de första årens kostnader för ombyggnaden av finvalsverket, 120 milj. kr., tas ur de tidigare anvisade medlen på totalt 197 milj. kr. till i form av rekonstruktions- och strukturlån. Dessa medel har redovisat för projekt som är 1 1980/81. aktuella att genomföra. har tidigare uttalat att det är nödvändigt att bygga ut såväl råstålskapaciteten som valsverkskapaciteten vid järnverket i . är den landsdel som drabbats hårdast av arbetslöshet och tillbakagång i näringslivet och därför är det oerhört viktigt att uppgjorda planer fullföljs för järnverket i . I planer förutsätts ett genomförande av följande produktionssatsningar och projekt i : Full produktion vid de metallurgiska enheterna för att uppnå /år. Utbyggnad av befintligt koksverk samt miljöinvesteringar i verket. Investeringar för start av rälsproduktion. Upprustning och ombyggnad av fin valsverket. Utbyggd stränggjutningskapacitet genom byggandet av ny billetsmaskin. Projektering av fullskaleanläggning av Elredprocessen. Mot bakgrund av det anförda föreslår jag 1. att som sin mening ger regeringen till känna att en ombyggnad av finvalsverket i bör komma till stånd utan onödigt dröjsmål. Medel för de första årens kostnader för ombyggnaden, 120 milj. kr., tas ur de av tidigare anvisade 197,7 milj. kr. till som utgörs av rekonstruktions- och strukturlån. 2. att som sin mening ger regeringen till känna att de uppräknade åtgärderna för att fullfölja satsningarna vid järnverket i bör komma till stånd.