mot · G4021696 · 1981-01-23 00:00:00 — 1980/81 1696-1705 av m. fl. om forskningen vid högskolorna i , och Forskning och undervisning är i den högre utbildningen två oskiljaktiga begrepp. Utan forskning vid en institution - ingen kvalificerad och inspirerande undervisning. På samma sätt gäller att forskning vid en institution måste bäras upp av kvalificerad undervisning av viss omfattning. Dialogen forskning-undervisning är själva livsnerven i en högskolas arbete och utveckling och högskolans mest slagkraftiga redskap i arbetet med att skaffa sig en accepterad och respekterad roll i samhället. Den högre utbildningens historia genom tiderna ger otvetydiga belägg härför. ägde en medveten utlokalisering rum av vissa delar av den högre utbildningen. Vid sidan om de gamla etablerade universitetsoch högskoleorterna hade man för avsikt att bygga upp ett fåtal nya högskolor (filialer). Antalet orter begränsades med tanke på att varje ny högskola (filial) ändå måste ha en viss storlek för att verkligen garantera att undervisningen i kvalitetshänseende kunde benämnas som högre. Högskolorna i , och har utvecklats på ett glädjande sätt i enlighet med statsmakternas ursprungliga idéer om ett begränsat antal nya högskolor med kvalificerad utbildning. Av högskolor utan fasta forskningsresurser intar de ovannämnda en särställning. har successivt till dessa högskolor knutits en kvalificerad lärarkår med väldokumenterad forskningserfarenhet inom flera ämnen. En aktiv strävan från dessa högskolors sida att ämnesmässigt profilera sig har utvecklat en omfattande dialog mellan högskola och samhälle. Ur denna dialog har från näringsliv, fackliga organisationer och offentlig förvaltning vuxit fram en insikt om högskolan som resurs i regionen. En lång rad forskningsprojekt har sett dagens ljus som ett resultat av detta samspel - till stor nytta för den löpande undervisningen vid högskolan. Genomgående har forskningen finansierats via anslag från utomstående forskningsfonder och andra fria resurser, vilket tveklöst skapar särskilda problem vid en mer långsiktig forskningsplanering. Dessa problem gavs en ingående belysning vid en konferens i , i närvaro av riksdagsledamöter, universitetskanslern samt rektorerna vid universiteten i , och . Det bör mot bakgrund av ekonomiska situation och den snabbt växande insikten om kunskaps- och teknikfaktorernas växande roll för resurstillväxten vara en utomordentligt angelägen uppgift att stimulera och finansiera högproduktiv forskningsverksamhet där sådan kan bedrivas under ledning av väl kvalificerade forskare. Det bör rimligtvis - om den goda viljan existerar - finnas vägar och metoder att inom en given ram tillskapa forskningsresurser vid högskolorna i , och vid sidan om de mer traditionella av typ ordinarie forskartjänster och forskarutbildning. I det utrednings- och kartläggningsarbete som pågår inför den forskningspolitiska propositionen 1982 borde även ingå att finna former för och överväga sammanfattningen av ett stöd till forskningen vid högskolorna i , och . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående utredning av möjligheterna att stödja forskningen vid högskolorna i , och inför utarbetandet av den forskningspolitiska propositionen. () ()