mot · G50246 · 1981-10-26 00:00:00 — Rabatteringen skall gälla för de lägenheter som påbörjas och svara mot en sänkning av inflyttningskcstnaderna första året med eller /m2. Hälften av rabatteringen skall utgå som en generell subventionering av inflyttningskostnaderna oavsett var i landet produktionen sker. Resterande /m2 skall kunna utnyttjas till en extra rabattering inom orter med bostadsbrist, t. ex. , samt vid förtätnings- och kompletteringsbebyggelse efter särskild prövning av lånemyndigheten i det enskilda fallet. Hyresrabatteringen avtrappas sedan successivt . Detta betyder en maximal rabattering för första året med 60, andra året 40 och tredje året /m2. Villkoret för att hyresrabattering skall kunna utgå är att kostnadskontrollen skärps. Detta gäller inte minst den produktionskostnad som läggs till grund för statlig belåning samt det index, s.k. tidskoefficienten, som används för att anpassa beloppen för låneunderlag och pantvärde till den allmänna kostnadsutvecklingen inom byggsektorn. Den temporära hyresrabatteringen skall sedan avvecklas genom återbetalning med lika årliga belopp . Uthyrningsgaranti i nyproduktionen med den temporära hyresrabatteringen införs en statlig uthyrningsgaranti. Denna garanti skall gälla för statligt belånade lägenheter med hyres- och bostadsrätt i flerfamiljhus som påbörjats som hyresrabatteringen gäller. Garantin skall utgå från färdigställandet. Kostnaderna för den temporära hyresrabatteringen och uthymingsgarantin i nyproduktionen beräknas till 50 milj. kr. Underhåll och reparationer inom det allmännyttiga hyresbeståndet I anslutning till underhållslånens införande propostion 1978/79:63 framhöll bostadsministern att hyresutvecklingen är särskilt besvärande om inkomstutvecklingen blir mindre gynnsam . För många hushåll har de senaste årens hyresutveckling varit betungande. Vidare konstaterar hon att med hänsyn till den eftersläpning av periodiskt underhåll som finns samt det pågående utrednings- och utvecklingsarbete som förekommer bör lånestödet vara temporärt och utgå för vart och ett av . framlade bostadsministern förslag om förlängning av det statliga lånestödet till underhåll av vissa hyresfastigheter - proposition 1980/81:04. Hon inleder propositionen med att slå fast att från såväl samhällsekonomiska som bostadspolitiska utgångspunkter är det angeläget att bostadsbeståndet underhålls och repareras så att dess värde bibehålls. Vidare framhåller hon att i avvaktan på beslut om en långsiktig lösning av frågan om finansiering av underhållet, och eftersom det är angeläget från samhällssynpunkt att underhållsverksamheten fortsätter, måste underhållslånen även utgå . Vid riksdagsbehandlingen hemställde socialdemokraterna motion 1980/81:135 att som sin mening skulle ge regeringen till känna att förslaget om en socialt acceptabel avlösning av underhållslånen bör föreläggas i sådan tid att reglerna kan tillämpas fr. o. m. . Utskottsmajoriteten ansåg att syftet med motionen tillgodosetts utan ett uttalande eftersom regeringen enligt propositionen avsåg att presentera en långsiktig lösning av frågan om finansiering av underhåll vid hyresbostäder. Den situationen som vi befinner oss i karakteriseras av att inkomstutvecklingen fortsätter att vara starkt negativ, att hyresnivån i många fall mot bakgrund av de förestående hyreshöjningarna kommer att överstiga betalningsförmågan hos de boende, att risken för en förödande kapitalförstöring inom det allmännyttiga hyresbeståndet har blivit alltmer överhängande samt att den av bostadsministern utlovade långsiktiga lösningen av frågan om finansiering av underhåll inte föreligger. Mot bakgrund av den ovan gjorda sammanfattningen av dagsläget finner vi det nödvändigt att underhållslånen förlängs . Med hänsyn till det statsfinansiella läget anser vi dock att lånen skall utgå med högst /m2 bostadslägenhetsyta och år. För att uppnå en bättre anpassning av lånen till underhållsbehovet föreslår vi att lånen skall utgå till de hyresfastigheter som har uppförts med stöd av statliga lån , o. m. . Med hänsyn till den förmögenhetsomfördelning om ca 200 milj. kr. som regeringen genomförde till förmån för de privata fastighetsägarna i anslutning till upptrappningen av den garanterade räntan 1982 proposition 1980/81:118 skall underhållslånen endast utgå till det allmännyttiga hyresbeståndet. Kostnaderna för en förlängning av underhållslånen enligt vad som ovan angivits blir, om lånen utnyttjas maximalt, 253 milj. kr. 5.15 Kompensation för kommunernas ränteförluster beslutade att fr. o. m. lägga om rutinerna för utbetalningarna av kommunalskattemedel till den 18:e i , så att dessa sammanfaller med kommunernas inbetalning av preliminärskatter och arbetsgivaravgifter. Utbetalningen lades också om så, att den numera sker i stället för . ringar uppnådde man en begränsning av likviditeten i ekonomin. För staten innebar omläggningen dessutom en betydande räntevinst, som innebar motsvarande ränteförlust för kommunerna. 1 kompletteringsproposition utlovades att frågan om kompensation till kommunerna skulle tas upp i överläggningar med kommunförbunden. Regeringen föreslår nu i proposition 1981/82:30 en sänkning av mervärdeskatten som leder till kostnadssänkningar för kommunerna. Mot den bakgrunden anser regeringen det rimligt att det inte skall utgå någon kompensation från statens sida för kommunerna för de uteblivna ränteinkomsterna. I denna motion yrkar vi avslag på regeringens förslag om momssänkning. Skulle besluta i enlighet med vårt yrkande, skulle de kostnadssänkningar för kommunerna som följer av en eventuell momssänkning utebli. Därmed skulle frågan om kompensationen för uteblivna ränteinkomster för kommunerna återföras till det läge som rådde när fattade beslutet om omläggning av rutinerna. I konsekvens med vårt avvisande av momssänkningen kräver vi därför nu att regeringen tar upp förhandlingar med kommunförbunden om kompensation för ränteförlusterna till följd av de nya utbetalningsrutinerna. Det torde få ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med stöd av det anförda hemställs 1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en översyn av valutapolitikens utformning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om villkoren för kontokreditgivning, 4. att hos regeringen hemställer att förhandlingar tas upp med kommunförbunden om kompensation för ränteförluster till följd av de nya rutinerna för utbetalning av kommunalskattemedel. () () HANS () () () () () () i () () () () () () ()