mot · G4021744 · 1981-01-27 00:00:00 — Detta innebär att de svårigheter som råder att hålla vägnätet i försvarbart skick släpar med . Verksamheten är så hårdrationaliserad redan, att endast marginella effekter kan uppnås med teknisk rationalisering. måste därför tillgripa ytterligare reduceringar av sina personella och maskinella resurser. Eftersom vägservicen måste hållas uppe för att så långt det är möjligt garantera framkomlighet, kommer reduceringarna att drabba de åtgärder som på lång sikt är avsedda att hålla vägarna i skick, dvs. Från har lämnats följande exempel på sådana åtgärder som måste vidtas: Reducerat underhåll av beläggningar, underhåll av grusvägarna, beläggning av grusvägar med Y I G, punktförbättringar för att höja trafiksäkerhet, minskad sändning på trafiksvaga vägnätet, vilket innebär att endast punktvis sändning i vägskäl, kurvor etc. kan utföras. Minskningen av grusvägsunderhållet och beläggningsunderhållet medför att trafikanterna dels får acceptera en lägre standard, dels får bära ökade kostnader i form av ökad bränsleförbrukning och ökat fordonsslitage. De trafiksäkerhetsfrämjande punktvisa åtgärderna måste minskas från 50 milj. kr. till 20-30 milj. kr. Varje miljon kronor i trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder förhindrar minst 1,5 normalolyckor under åtgärdens livslängd. 20-30 milj. kr. i uteblivna trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder skulle ha förhindrat minst 300-450 normalolyckor. Den knappa medelstilldelningen gör det nödvändigt för att ytterligare reducera de egna personella och maskinella resurserna för att minska andelen fasta kostnader. Därför kommer sammanslagningar av arbetsområdena inom den lokala driftsorganisationen att intensifieras. Omlokaliseringar och sammanslagningar av driftens lokala enheter arbetsområdena - har aktualiserats på cirka 30 platser i landet. I samband med planeringar för ombyggnad eller väsentliga förbättringar av vägstationerna har sammanslagningar med angränsande arbetsområden och ändrade områdesgränser undersökts. Dessa ändringar av existerande arbetsområden utgör en svår uppgift för , då de i de flesta fall får regionalpolitiska och regionalekonomiska effekter som bl. a. är svåra att kvantifiera. Redan nu är ett stort antal arbetsområden i glesbygd föremål för nedläggningsprövning. Accepteras regeringens budgetförslag kommer än fler i fråga. Bland de områden som är aktuella kan nämnas: , , , , och (samtliga i BD län), (AC län), och (Y län), (W län) samt några områden i , och . Ett eftersatt vägunderhåll får många negativa konsekvenser. För dem som yrkesmässigt trafikerar våra vägar, innebär regeringens förslag en kraftig försämring av arbetsmiljön. Ett eftersatt vägunderhåll innebär vidare inte bara kapitalförstöring av vägarna utan även av de fordon som trafikerar dessa vägar. Det förtjänar även att påpekas att dåliga vägar leder till högre energiförbrukning, vilket strider mot de energipolitiska strävanden som Genom sämre vägunderhåll ökar transporttiderna och därmed transportkostnaderna. Detta har särskild betydelse för den tunga industrin i glesbygd och för skogsnäringen. Genom en ökad medelstilldelning till vägunderhållet bör de mest påtagliga negativa konsekvenserna för de anställda, för trafikanterna och för näringslivet kunna motverkas. Vi har i avsnitt III föreslagit en offensiv satsning med 50 milj. kr. på att bygga broar. Eftersom kommunikationsministern har förutsatt att sådana brobyggen skall komma till stånd och finansieras inom ramen för driftmedel frigörs med vårt förslag medel för traditionella underhållsåtgärder av storleksordningen 25 milj. kr. Härutöver föreslår vi att 20 milj. kr. anvisas för att klara de mest påtagliga negativa konsekvenserna av urholkningen av anslagen till vägunderhållet. Vi kan inte acceptera det kortsiktiga anslagstänkande som leder till att det nuvarande vägnätet slits ner i en allt snabbare takt med kraftigt försämrad trafiksäkerhet som följd, minskade arbetstillfällen för vägpersonal i glesbygd och påtagligt ökade transportkostnader för vår industri. De insatser som möjliggörs genom den av oss föreslagna ökade medelstilldelningen på totalt ca 45 milj. kr. bör inriktas på beläggningsarbeten, beläggning av grusvägar med Y I G, och punktförbättringar för att höja trafiksäkerheten. Därmed ges bättre förutsättningar för bl. a. skogstransporterna. Personal och maskiner kan utnyttjas bättre inom . På så sätt kan den panikartade nedläggningen av de lokala vägdriftenheterna förhindras. I och för sig är det helt klart att måste fortsätta sin rationalisering med nedläggningar och sammanslagningar som följd. Men detta måste ske så att samhällsekonomiska samt regional- och arbetsmarknadspolitiska synpunkter beaktas. Den kostnadsbesparing gör genom indragning av ett arbetsområde kan motsvara betydligt högre samhällskostnader om någon alternativ sysselsättning inte finns på orten eller i dess närhet. Går vi över till att se över hela vägbudgeten har regeringen dragit ner mer än på den programnivå som anbefallas trafikpolitiska beslut och 640 milj. kr. En mängd planerade byggen måste skjutas som en accelererande kapitalförstöring sker av vägnätet och servicenivån sänks. Som vi redogjorde för i inledningen av detta avsnitt innebar trafikpolitiska beslut att fick en fast grund för sin planering av vägbyggande och väghållning. Innan binder sig för en långsiktig neddragning av väganslagen på det i budgetpropositionen föreslagna sättet måste därför ges tillfälle att redovisa på vilket sätt man kan förändra gällande flerårsplaner och vilka effekterna blir på t. ex. sysselsättning, trafiksäkerhet, bostadsbyggande och kollektivtrafik i olika delar av landet. Vid en sådan revidering av flerårsplanerna bör särskilt beaktas dels kollektivtrafikens behov (se våra förslag under avsnitt I), dels att drift- och underhållsverksamhet tillförs erforderliga resurser. Enligt vår mening måste inriktningen för anslagsgivningen till vägväsendet vara att upprätthålla servicestandarden och vidmakthålla det i vägarna nedlagda kapitalet. En målmedvetet bedriven driftverksamhet med lämpligt avvägda resursinsatser utgör dels en garanti för trafikens framkomlighet under olika väderbetingelser, dels en av förutsättningarna för att hålla trafikolycksutvecklingen under kontroll. Vad vi nu anfört om en revidering av flerårsplaner bör av ges regeringen till känna. I vår motion 1978/79:645 utvecklade vi en lång rad skäl för att koncentrera de trafiksäkerhetsfrämjande insatserna på de oskyddade trafikanterna. Vi tog där upp en rad åtgärder, bl. a. trafiksäkerhetsinformationens inriktning, körkortsutbildningen, mopedisternas trafiksäkerhet, trafiksäkerhetsforskningen och brister i barnens trafikmiljö. Vi krävde att trafiksäkerhetsutredningens arbete skulle påskyndas så att ett mer samlat grepp kan tas kring de frågor som rör de oskyddade trafikanternas - och då främst barnens trafiksäkerhet. beslutade i huvudsak i enlighet med våra förslag. Trots detta har arbetet med trafiksäkerhetsfrågorna getts låg prioritet av regeringen. Behoven av informationsinsatser från trafiksäkerhetsverkets sida är stora. Ändå har i budgeten en kraftig real minskning skett av resurserna för informationsverksamheten. Barn i trafiken är en av de huvudkampanjer för 1980-talet, som därmed hotas. De övriga områden som har prioriterats av trafiksäkerhetsverket är människan och trafiken samt trafiknykterheten. Vi är övertygade om att trafiksäkerhetsverkets informationsverksamhet har stor betydelse för att förbättra trafiksäkerheten. För att upprätthålla informationsaktiviteterna - i första hand vad gäller de oskyddade trafikanternas trafikmiljö - bör ytterligare 1 milj. kr., utöver regeringens förslag, anvisas till trafiksäkerhetsverkets informationsverksamhet. Avvecklad tjänstebrevsrätt för icke-statliga organ har (proposition 1976/77:100, /77:11) godkänt riktlinjer för avveckling av tjänstebrevsrätten för icke-statliga organ. Skälet härtill var att det är angeläget att omfattningen av statligt ekonomiskt stöd till olika verksamheter kan kontrolleras och regelbundet omprövas samt att klara gränser skapas för vilka som skall ha tjänstebrevsrätt. Denna fråga aktualiserades då en särskild sakkunnig fick i uppdrag att utreda frågan om tjänstebrevsrätt för icke-statliga organ. Utredningen konstaterade att tjänstebrevsrätten har ett betydande ekono miskt värde, totalt drygt 50 milj. kr. Tjänstebrevsrätten omfattar 15 kyrkliga organ, 163 icke-statliga sjukvårdsinrättningar, de allmänna försäkringskassorna och 57 övriga organ. I den sistnämnda gruppen ingår bl. 13 akademier och lärda samfund, ett tiotal frivilliga försvarsorganisationer, distriktsläkare, besiktningsläkare enligt arbetarskyddslagstiftningen, distriktsveterinärer, vissa institutioner, fastighetsregisterförare, organ inom taxeringsområdet, överförmyndare, valnämnder, vissa föreningar samt kulturella och ideella samfund och fonder. Enligt besparingspropositionen (prop. 1980/81:20) förhandlar staten med om tjänstebrevsrätten för sådana sjukvårdsinrättningar som ägs av primär- och landstingskommuner. Tjänstebrevsrätten för kyrkliga organ bör enligt departementschefen t. v. vila i avvaktan på fortsatta överläggningar om det framtida förhållandet mellan staten och . För övriga tjänstebrevsberättigade icke-statliga organ kan tjänstebrevsrätten enligt riksdagsbeslutet prövas i samband med organisatoriska förändringar hos dessa organ, när verksamhetens inriktning ändras eller när det finns andra skäl till en omprövning. Enligt departementschefen finns det nu sådana skäl. Värdet av denna tjänstebrevsrätt (exkl. sjukvårdsinrättningar som ägs av primär- och landstingskommuner samt de kyrkliga organen) beräknas till uppemot 100 milj. kr. Departementschefen anger att avvecklingen bör genomföras skyndsamt med hänsyn till de positiva effekter som kan uppnås. Trots det sätts gränsen för när avvecklingen skall vara genomförd så sent som . Enligt vår mening kan beslut redan nu fattas om avvecklingen av de kyrkliga organens tjänstebrevsrätt. Tjänstebrevsrätten bör dock t. v. bibehållas för domkapitlen och för pastorsämbetena i fråga om ärenden som gäller folkbokföringen. För övriga icke-statliga organ bör en planmässig avveckling ske med början redan innevarande budgetår. Det ankommer på regeringen att fatta de konkreta avvecklingsbesluten. Regeringen bör i efterhand i budgetpropositionerna redovisa för hur avvecklingen genomförs. Detta bör av ges regeringen till känna. För /82 beräknar vi en sammanlagd besparing på 20 milj. kr. genom avveckling av dels de kyrkliga organens tjänstebrevsrätt, dels den första etappen av övriga icke-statliga organs tjänstebrevsrätt. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar 1. att sammanlagt . skall stå till kollektivtrafikberedningens förfogande för de utgifter som angetts i motionen, 2. som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om bidrag till cykelvägar, 3. som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om bidrag till spårtrafikanläggningar, 4. som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om prioritering av kollektivtrafikinvesteringar på lånemarknaden, 5. som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om en förbättrad samordning mellan de statliga trafikverken, 6. begära att regeringen tillsätter en särskild utredningsman för frågan om en bättre samverkan mellan SJ och postverket, 7. uttala sig för att broar skall byggas i enlighet med vad som anförts i motionen, 8. som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om en revidering av flerårsplaner, 9. uttala sig för att avveckling av tjänstebrevsrätt för icke-statliga organ skall ske i enlighet med vad i motionen anförts, 10. att till Bidrag lill byggande av kommunala vägar och gator för /82 under sjätte huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 11. att till Byggande av statliga vägar för /82 under sjätte huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 12. att till för /82 under sjätte huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av 1 , 13. att till Drift av statliga vägar för /82 under sjätte huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av 2 , 14. att till : Förvaltningskostnader för /82 under sjätte huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av , 15. att till Ersättning till postverket för befordran av tjänsteförsändelseriöv /82 undersjätte huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . minskat förslagsanslag av . () () () () () () () () () () ()