mot · G4021407 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om förbättrad information om näringslivets villkor m. m. Svensk samhällsekonomi brottas med en rad balansproblem. Importen är större än exporten. Konsumtionen är större än produktionen. De offentliga utgifterna är dramatiskt mycket större än de offentliga inkomsterna. En positiv utveckling av företag och näringsliv är den enda möjligheten att lösa de ekonomiska, sysselsättningspolitiska och balansmässiga problemen. Det är också genom företagens nytänkande och utveckling som produktionen kan anpassas för framtidens krav på resurshushållning och god miljö. Vi har alla ett gemensamt ansvar för näringslivets utveckling. Unga människor måste finna det stimulerande att ägna sig åt företagande och åt arbete i industri och näringsliv. Det framtidssamhälle verkar för - präglat av decentralisering och resurshushållning - utgår från detta gemensamma ansvar för näringslivet och produktionen. Det är viktigt med en förbättrad förståelse för företagandets betydelse, dess villkor och problem. Det är verksamheten i näringslivet som utgör grunden för vårt samhälles existens nu och . Några grundläggande faktorer bör i detta sammanhang särskilt uppmärksammas. Näringslivets huvuduppgift är att producera de varor och tjänster vi som medborgare vill konsumera. Svensk industri måste vara internationellt konkurrenskraftig för att fortleva och utvecklas och för att vi från andra länder skall kunna köpa varor som svårligen kan produceras här. Produktionen måste långsiktigt anpassas till kravet om hushållning med våra resurser. Alla människors möjlighet till arbete har ett mycket högt egenvärde. Det finns en bred politisk uppslutning kring målsättningen arbete åt alla. Att nå detta mål är i högsta grad beroende av att verksamheten i våra företag, i industrin, i servicenäringarna, i jord- och skogsbruk osv. kan öka och ge fler människor arbete. Nya jobb måste komma till inom den produktiva sektorn i stället för dem som med nödvändighet försvinner i strukturomvandlingen. Den offentliga sektorn. Arbetsuppgifterna i stat, kommun och landsting har numera vuxit sig större än den industriella sektorn. Här tillgodoses många nödvändiga ändamål för gemensam trygghet och service. De skatteintäkter som finansierar den offentliga sektorn grundar sig dock på landets samlande ekonomiska styrka. Utan ett effektivt lönsamt näringsliv skapas inga resurser att beskatta och inget ekonomiskt utrymme för reformer. Det är först genom att förädla våra råvaror och sälja våra produkter som vi får ett skatteunderlag för service och sysselsättning i den offentliga sektorn. Genom industriell expansion bidrar vi till att skapa balans i statens budget. Bytesbalansen med utlandet. I längden måste vi ha balans i handeln med utlandet, i annat fall utarmas vår ekonomi. Bytesbalansen påverkas av flera faktorer som turism, sjöfart och u-hjälp, men viktigast är dock varuutbytet. Vi måste öka vår export till utlandet, och vi måste möta importbehoven i större utsträckning med egna varor så att vi uppnår balans i utbytet med utlandet. En sparad importkrona är lika mycket värd som en ökad exportkrona. Här kommer näringslivets produktions- och konkurrensförmåga in på ett helt avgörande sätt. Näringslivet har en utomordentlig betydelse för att kunna åstadkomma balans i handeln med utlandet och förbättra vår ekonomi och upprätthålla en god levnadsstandard. Ett livskraftigt _ och mångsidigt näringsliv är en förutsättning för ett allsidigt och bra varuutbud. Konkurrensen mellan olika företag medverkar till prispress, kvalitet och service. De många små företagen har i detta perspektiv sin speciella betydelse. Näringslivet genomgår en kraftig strukturomvandling. Särskilt i branscherna stål- och gruvindustri, skogsindustrin, textil- och konfektion samt i varvsindustrin sker en nedläggning av äldre fabriker och produktionsmetoder. För att ersätta de jobb som rationaliseras bort erfordras nya produkter och nya företagsbildningar. Ökad nyetablering erfordras även i andra delar av näringslivet. Härigenom kan näringslivet behålla och utveckla vitalitet och konkurrenskraft och garantera den långsiktiga utbyggnaden. Obalansen mot utlandet kan räknas om till ett direkt behov av 100 000 nya industriarbetstillfällen. En sådan utveckling förutsätter bl. a. att det finns möjlighet att med lönsamhet driva en längre gående förädling av råvarorna. Lönsamhet ger näringslivet möjlighet att utvecklas Enligt mening är det nödvändigt att näringslivet och industrin utvecklas bl. o att ge meningsfull och tillräcklig sysselsättning, o att upprätthålla en god levnadsstandard med personlig valfrihet, o att skapa tillräckliga resurser för allmän service (vård, utbildning, kommunikation osv. ), o att åstadkomma balans i den statliga budgeten och i bytesbalansen med utlandet, o att medverka i en bättre hushållning med våra resurser. För att tillgodose dessa mål måste utbyggnaden ske i linje med decentralistiska syn. Utbyggnaden måste ske i alla delar av landet och därmed medverka till en god befolknings- och bebyggelseutveckling i de olika länen. Näringslivets utveckling skall ske i god samverkan mellan företagare och arbetstagare samt med samhällets olika organ. Därvid tillgodoses bäst också sociala och fördelningspolitiska målsättningar. Lönsamheten och förutsättningarna att driva en verksamhet med framgång har avgörande betydelse. Här finns drivkraften för näringslivets tillväxt. Det gäller såväl befintliga företag som hos dem som har intresse och idéer för nyskapande företagsamhet. Genom att skapa goda förutsättningar för näringslivet och genom en ramplanering i positiv anda kan samhället göra en väsentlig insats för social standard och hushållning med våra resurser. De mindre och medelstora företagen skall ägnas alldeles särskild uppmärksamhet. Småföretagens tillväxt är i regel den främsta förutsättningen för en decentraliserad och regionalpolitisk! En bra ekonomi, sysselsättningsgrad och service i alla delar av landet förutsätter en ytterligare satsning på att utveckla småföretagandet. Särskilt betydelsefullt är detta för de mindre orterna. Vinsten är en förutsättning för investeringar Ständigt nya investeringar behövs i ett land för att ersätta det som blivit förslitet, för att ta ny och förbättrad teknik i bruk och för att bygga ut produktionen inom branscher vars marknad ökar. Om investeringstakten blir för låg försämras konkurrenskraften gentemot andra länder. har börsföretagen bara tillförts 84 milj. kr. i nytt riskkapital från marknaden, mot ca 200 milj. kr. Med nuvarande inflationstakt finns ett behov av minst 2 000 milj. kr. i nytt riskkapital enbart för de börsnoterade företagen. Till detta skall också läggas behovet av riskkapital i mindre och medelstora företag. En undersökning vid i visade att det i genomsnitt krävdes en förräntning av totalkapitalet på för att antalet anställda skall öka. Vid en lönsamhet på minskade antalet anställda med . För att sysselsättningen skulle öka krävdes en lönsamhet på . Lönsamhet och vinst är således en förutsättning för sysselsättning och utveckling av näringsliv och ekonomi. Åttiotalets krav på resurshushållning fordrar positivt företagsklimat Resurshushållning är grundförutsättningen för en uthållig industriproduktion. Det gäller att nå en kvantitativt och kvalitativt uthållig avkastning av naturresurserna, dvs. en så långt möjligt fullständig återanvändning samt en utveckling mot mera hållbara, reparerbara och återvinningsbara produkter. En framgångsrik utveckling i detta avseende är en industriell chans och en möjlighet till nya marknader men också ett villkor för att industrin skall vara effektiv . löstes en rad angelägna frågor genom ianspråkstagande av resurser från den då betydande tillväxten i samhällsekonomin. Men den problemlösningen utgick ifrån tron på en nästan obegränsad tillgång på råvaror och framför allt billig energi. Tekniken skulle lösa alla problem och vara den verkliga garanten för ökad välfärd. Den ensidiga inriktningen på ökad konsumtion - och därmed ökad produktion och råvaruuttag - har tärt hårt på våra ändliga råvaror och belastat miljön mer än tillåtet. Dagens svåra ekonomiska balansproblem kan inte lösas enbart med ökad produktion och ökad export. Framtiden innebär krav på förändrade produktions- och konsumtionsmönster. Även när produktionen ökas måste den också anpassas till tillgången på råvaror och naturens förmåga att absorbera avfall. Konsumtionen måste inriktas på återanvändning i stället för slit och släng. Detta är ett långsiktigt effektivitetskrav. Ett av de snabbaste sätten att nå betydande ekonomiska resultat är att spara eller ersätta olja. En inriktning av produktionen utifrån ett resurshushållningsalternativ förutsätter decentralisering. Vi måste ha en regionalt väl utbyggd produktionsapparat med många små och medelstora företag. Med detta synsätt blir resurshushållningen ett dominerande inslag i ansträngningarna att återfå balans i ekonomin. Företagens och näringslivets positiva utveckling och anpassning till den rådande situationen är av avgörande betydelse för att vi skall lyckas lösa våra ekonomiska och ekologiska balansproblem. Därför måste det skapas goda förutsättningar för näringslivets utveckling. En mycket viktig del är att skapa ett allmänt positivt klimat för företagande och näringsliv, så att nyetablering, utbyggnad och reinvesteringar främjas. Initiativrika människor skall finna det stimulerande att ägna sig åt företagande och arbete i näringsliv och industri. Praktisk utbildning ger intresse för industriarbete som vi har viss arbetslöshet, särskilt bland ungdom och kvinnor, finns ett betydande antal lediga platser inom tillverkningsindustrin och andra industribetonade yrken samt jord- och skogsbruk. Härigenom utnyttjas produktionskapaciteten dåligt inom viktiga områden, vilket utgör ett allvarligt hinder för att förbättra vår ekonomi. Dessa problem måste samhälle, företag och fackliga organisationer snabbt och gemensamt lösa. Utbildningen inom näringslivets områden är otillräcklig. Ämnen med inriktning mot företagsekonomi och arbetslivsfrågor måste få en större tyngd i skolorna. Utbildning måste ske i bättre samarbete med eller inom näringslivet. har länge drivit krav om en mera praktisk inriktning av och en värvning mellan teori och praktik i gymnasieskolan. Sådana åtgärder kan medverka till att industrin anpassar sin utbildning och inskolning av ny arbetskraft efter ungdomens behov. Den möjlighet som öppnats inom gymnasieskolans ram till yrkesintroduktion är av stort värde i detta sammanhang. Förbättra insikten om företagens villkor och betydelse I det föregående har viktiga problem inom näringslivet belysts. Vi har också skisserat näringslivets framtida roll när det gäller att skapa ett decentraliserat och resursbevarande samhälle. Helt avgörande om samhället skall klara av den nödvändiga omställningen är att företagen förfogar över resurser och stöd i övrigt till detta. Först genom lönsamhet går det att få till stånd investeringar och nytänkande som innebär att samhälle och näringsliv positivt utvecklas. vill, som grundläggande förutsättningar för en positiv utveckling av näringslivet, ange följande riktpunkter: Företagsamheten måste kunna drivas med lönsamhet. Den ekonomiska situationen i landet måste stabiliseras med bl. a. en lägre inflation och ett i förhållande till omvärlden förbättrat kostnadsläge. Skattesystemet måste förbättras så att arbetsinsatser uppmuntras, företagandet stimuleras, skatteflykt effektivt motverkas och en rättvis och effektiv användning av skattemedel uppnås. Regionalpolitiken måste ge möjlighet till en positiv utveckling och ökad sysselsättning genom ett bättre resursutnyttjande i hela landet. Lagstiftningen anpassas så att byråkratin inom företagen kan minskas genom en mera praktisk och förenklad handläggning. Företagens kapitalförsörjning måste tryggas för att tillgodose nödvändigt riskkapital och angelägna investeringar. För den mindre företagsamheten är här utvecklingsfondernas kapacitet och verksamhet av särskild betydelse. Utbildningen måste vara i bättre samklang med arbetslivets villkor och förutsättningar. Provanställningar måste kunna ske också i de företag som inte är anslutna till arbetsgivarorganisation. Kunskapen om grundläggande ekonomiska fakta är svag. Vi måste skapa ett mera företagsvänligt klimat. Samordnade informationsinsatser måste komma till stånd för att i grundläggande avseenden förändra de allmänna attityderna till företagande i positiv riktning. vill särskilt peka på följande viktiga inslag i en sådan informationsverksamhet: Överläggningar mellan regering, opposition och arbetsmarknadens parter Det finns ett stort behov av information mellan regeringen, oppositionen och arbetsmarknadens parter. Vid sådana överläggningar bör ett ömsesidigt utbyte ske i vad gäller synen på näringslivets läge och utveckling. Dessa rundabordskonferenser bör dock inte bara ske inför varje avtalsrörelse utan kontinuerligt. Även om några direkta överenskommelser inte kan träffas är det i det ekonomiska läge befinner sig utomordentligt viktigt att en viss samsyn om de grundläggande ekonomiska problemen etableras. Sådana överläggningar kan undanröja många missförstånd och onödiga kontroverser och irritationer. Rimligen bör då också insatser för förbättring av näringslivets villkor och därmed de anställdas trygghet och förbättringen av landets ekonomi kunna drivas med större framgång. Fortlöpande och mer lättillgänglig information från statliga organ För att hos såväl allmänheten som massmedia, organisationer och politiska partier skapa en större kunskap om näringslivets villkor bör utökad fortlöpande information ske från statliga organ. Exempel på kompetenta och kunniga organ som kan bistå med bra material är industriverket, och de statliga långtidsutredningarna. och länsorganen har genom sina vidgade arbetsfält ett betydande ansvar för informationen. Det material som kontinuerligt arbetas fram måste självfallet publiceras i sådan form att det är tillgängligt för en bredare publik. Därför bör alla som arbetar fram grundläggande material också svara för upprepad pressinformation och lättillgängliga populärupplagor. Bättre faktamaterial hos massmedia och fler faktaprogram Massmedia har ett stort ansvar för att allmänheten bibringas objektiv och sakkunnig information om näringslivet. finns en del utmärkta exempel på ambitiösa initiativ, t. ex. Jobbet och Ekonomiska klubben i riksradion. Inför folkomröstningen presenterades en rad faktaprogram om kärnkraft av stort värde. Men det finns tyvärr många exempel på att det finns ett stort behov av bättre fakta- och bakgrundsmaterial hos massmedia. Vi anser att en massmedias faktabank bör inrättas. Framför allt måste faktamaterialet göras mer lättillgängligt för den stora allmänheten. Dessutom bör utrymmet för utbildning i ekonomi på landets journalisthögskolor öka. En sådan förbättrad ekonomisk utbildning bör kompletteras med pryoperioder för blivande och nuvarande journalister ute i näringslivet. Fortlöpande kontakter mellan massmedias företrädare och näringslivet och dess organisationer bör organiseras upp. Utvecklingsfonderna och bankerna bör bredda informationen En viktig del av informationen till olika företagargrupper och näringslivsorgan sker genom utvecklingsfondernas försorg och genom de till dem knutna utbildningsorganen. Denna informationsverksamhet bör kunna utökas även till andra delar av organisationslivet, skolor och institutioner. Ökade anslag bör utgå för dylik information om näringslivets villkor. Bankerna har genom sin dagliga verksamhet och kontakt med allmänheten goda förutsättningar att bedriva en sakkunnig information. Mer information från näringslivets organisationer Näringslivets egna organisationer, t. ex. SAF, SHIO och handelskamrarna, bör ta på sig ett större ansvar när dt gäller att öka allmänhetens kunskap om näringslivets betydelse. Ett sådant informationsarbete måste ske långsiktigt samt ha en realistisk och mångsidig uppläggning. Fackföreningsrörelsen har en alldeles särskilt viktig uppgift när det gäller att meddela information om näringslivets villkor till sina många medlemmar. Skolan måste lära ut mera om näringslivet Skall en väsentligt förbättrad förståelse för företagens villkor kunna åstadkommas måste upplysningen börja redan i skolåldern. Studieplanerna bör ändras så att ett större utrymme ges för undervisning om hur företagens ekonomi fungerar. Därvid måste särskild uppmärksamhet ägnas de små och medelstora företagens speciella förhållanden. Ett utökat samarbete bör ske mellan skolan och näringslivet. De teoretiska delarna av skolutbildningen bör varvas med arbete eller pryoperioder ute i företagen. Även studieförbunden bör med sin breda verksamhet kunna göra en stor insats genom att en större del av utbudet av studier ägnar sig åt företagandets villkor. Detta är inte minst viktigt för att stimulera och underlätta startande av nya företag. Med den breda kontaktyta studieförbunden har genom studiecirkelns möjligheter är denna form särskilt ägnad att medverka i en realistisk information härvidlag. Fler mäste bli delägare Ökat intresse och bättre förståelse för näringslivets villkor kan självfallet åstadkommas också genom en ökning av ägandekretsen. Härvid bör en stor mångsidighet eftersträvas. För det första bör det enskilda sparandet stimuleras, såväl i form av banksparande som i form av direkta investeringar i företagen, t. ex. genom köp av obligationer. Även nya former för sparande till företags finansiering bör prövas. Dessutom bör goda förutsättningar skapas för en avsevärd breddning av antalet aktieägare. Skattelagstiftningen måste utvecklas och anpassas så att den stora allmänheten stimuleras till meddelägande i näringslivet. Bättre förutsättningar bör skapas för personalägda och kooperativt ägda företag och de hittillsvarande erfarenheterna utvärderas. Slutligen bör behovet av en särskild bolagsform för mindre företag prövas som stimulerar till nyföretagande och satsning även på riskbetonade projekt. Den viktigaste förutsättningen för att lösa dagens ekonomiska, sysselsättningspolitiska och balansmässiga problem är en positiv utveckling av företag och närigsliv. Enligt mening är det nödvändigt att utveckla näringsliv och industri bl. o att ge meningsfull och tillräcklig sysselsättning, o att upprätthålla en god levnadsstandard med personlig valfrihet, o att skapa tillräckliga resurser för allmän service, vård, utbildning, kommunikationer osv., o att åstadkomma balans i den statliga budgeten och i bytesbalansen med utlandet, o att medverka i en bättre hushållning med våra resurser. För att åstadkomma detta erfordras en rad åtgärder: ökad lönsamhet i företagen sänkt kostnadsläge för industrin ökat intresse och engagemang för arbete i företagen flexiblare arbetsförmedling m. m. för att fylla de lediga platserna och ge ungdomen en god introduktion minskad byråkrati och förenklad handläggning av lagar och förordningar tryggad kapitalförsörjning och utökad service för företagen utbildning i bättre samklang med företagens och arbetslivets villkor och förutsättningar För att skapa politiska förutsättningar för genomförande av sådana åtgärder och skapa ett positivt klimat för näringslivet krävs en ökad förståelse från olika intressegrupper, konsumenter, anställda, organisationerna och den stora allmänheten. Denna ökade förståelse kan uppnås endast genom en bred, faktainriktad och fortlöpande information genom samhällets myndigheter, massmedia, näringslivsorgan, arbetsmarknadsorganisationer, utbildningsväsende och föreningsliv. Med hänvisning till vad ovan anförts och i syfte att skapa ett positivt produktionsklimat och förståelse för de åtgärder som krävs för att lösa aktuella problem inom ekonomi, sysselsättning och näringsliv hemställs att hos regeringen begär förslag om kraftigt ökade informationsinsatser om företagens betydelse och näringslivets villkor. () () () () ()