mot · G4021756 · 1981-01-27 00:00:00 — om åtgärder för att främja biologiska odlingssystem Allmänhetens efterfrågan på naturenligt odlade jordbruksprodukter är i stigande med samma ökningstakt som rädslan för gifter i födan tilltar. Den nuvarande odlingskapaciteten täcker inte behovet och då lagren från fjolårsskördarna är tömda. Men nya odlare tillkommer med sina olika uppfattningar om hur riktig odling bör ske. De naturenligt odlade produkterna är dyrare än de vanliga vegetabilierna men allt fler konsumenter har tydligen kommit till insikt om att det lönar sig - både för hälsan och ekonomin - att köpa välodlade och möjligast giftfria produkter. Och måste det ju få löna sig också för odlarna. Helt giftfria är naturligtvis nästan enbart sådana växter som har odlats i växthus under fullständigt naturenliga förhållanden. Allt som har odlats utomhus har ju - i mer eller mindre grad - fått en liten andel av de giftämnen som sprids med vindar och nederbörd. Men det är ändå en avsevärd skillnad mellan de grönsaker och spannmål som medvetet har odlats giftfritt och de som medvetet har konstgödslats och besprutats för att få fram en fin och lönsam skörd. Det är inte viktigast att en växt - eller dess frukt - blir stor och tung. Det är minst lika viktigt att den får ett riktigt näringsinnehåll och helst också fin smak. Många människor vet faktiskt inte hur gott exempelvis välodlade morötter eller tomater verkligen smakar. Den i sig själv underbara smaken försämras vanligen i hög grad genom ett onaturligt växt- och behandlingssätt. Därvid försämras ofta såväl näringsinnehållet som bevarandet av näringsvärdet under lagerhållningen. Den naturenligt uppväxta produkten har under hela tillkomstprocessen levt i en gynnsam biologisk samverkan med en nödvändig och aktiv mikrofauna i en levande jord. Det är denna samverkan som kallas symbios. I växtens rotområde (rizosfären) får växten hjälp av den biologiska aktiviteten i jorden till att uppta den rätta näringen i rätt sammansättning och i lagom takt för växtens optimala utveckling. Det gäller alltså för den naturenligt inriktade odlaren att försöka styra och aktivera den mikrobiella försörjningen av mineralnäring ur de i marken befintliga förråden. Olika inriktningar förekommer även bland den naturenliga odlingens förespråkare. Men för allmänheten har det mesta kommit att sammanfattas under benämningen biodynamiskt odlat. Att den benämningen blivit den vanligaste torde bero på att denna reformrörelse inom odlingen var först på plan med en väl organiserad odlings-, kontroll- och distributionsform. Då det i den allmänna debatten begagnas flera olika benämningar på förekommande odlingsmetoder - ofta utan att vederbörande känner till de verkliga definitionerna - tillåter jag mig att tynga motionen med ett försök till några begreppsförklaringar. Denna odlingsform är kanske den mest speciella med, enligt mångas uppfattning, något för mystikfyllda metoder. Men huvudsaken är ju att produkterna är näringsriktiga, giftfria och välsmakande. Detta garanteras genom som svarar för kontroll och distribution av landets biodynamiskt odlade produkter. Namnet Demeter härstammar från skördens och växtlighetens gudinna enligt den grekiska mytologien. Den biodynamiska odlingen i organiserad form omfattar av de globala alternativa odlingsformerna. Vad är det då för speciellt med den genuint biodynamiska odlingen då den utförs enligt den steinerska odlingskonstens alla regler? Upphovsmannen, österrikaren , har bl. a. på grund av naturvetenskapliga insikter och en säregen andlig klarsyn ansett sig kunna anvisa metoder att behandla odlingsjorden på särskilt gynnsamt sätt. , gödsel och grödor behandlas med specialpreparat som genomgått olika kraftförstärkande processer. Sådd och plantering sker enligt särskilda regler för att utnyttja gynnsamma impulser från övriga planeter inom vårt solsystem. De flesta människor får lätt uppfattningen att det vilar alltför mycket mysticism över den steinerska odlingsprincipen sådan den genomförs av de allra mest lärotrogna biodynamikerna. Men varför inte utnyttja alla praktiskt genomförbara naturmetoder för att - inom skälig kostnadsram - få fram högklassiga produkter. Demetermärket torde utgöra en pålitlig garanti för detta. Den svenska benämningen organisk odling kommer egentligen från den världsutbredda typen av produktsystem som kallas Organic Gardening and Fanning. Grundaren var den engelske jordbruksforskaren som var verksam i . Metoden bygger på att undvika kemiska tillsatser till jordbruket och att utnyttja det resursbevarande biologiska kretsloppet i jorden med hjälp av naturliga förmultningsprocesser. Det är ju i stort sett vad många hemmaodlare eftersträvar utan att ha någon kännedom om de i den engelsktalande världen välorganiserade odlingsföreningarna. av alla alternativa odlingsformer sker där enligt den s. k. organiska odlingsmetoden. Benämningen biologisk odling har kommit att bli ett sammanfattande namn för alla former av naturenlig odling. Som organisatorisk benämning kan den härledas i . Där grundade ett par franska jordbruksforskare och en odlingsteknik som gavs namnet Agriculture Biologique vilket på svenska blir biologisk odling. Förståelsen för metoden utbreddes snabbt till andra europeiska länder och beräknas nu omfatta av den alternativa odlingsformen i världen. Någa större avvikelser mellan de olika formerna för naturenlig odling kan inte redovisas. Snarare kan man påvisa de stora likheterna eftersom man strävar till att undvika de ödesdigra konsekvenser som starkt specialiserade och kemiskt inriktade odlingssätt anses få. Att metoderna inom olika odlingsrörelser i de flesta avseenden sammanfaller med varandra får sitt stöd i ovanstående sammanslagna benämning. Denna odlingsform grundades av fil. i där den också har fått sina flesta anhängare. Men metoden har i organisationsform också nått till , och även till vårt land där ett odlarförbund bildades . Andelen av världens alternativa odlare ligger vid . Det svenska förbundet vill främja en ekologiskt anpassad odling och vill motverka användning av lättlöslig handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Man bygger också i hög grad på resultaten av mikrobiologiska jordprov för att ständigt kunna hålla jorden i bästa biologiska balans med naturliga medel och metoder. Vid jämförelser mellan naturenligt odlade produkter och på modernt konventionellt sätt framställda sådana talas det vanligen om kvantitet, kvalitet och kostnad. Vad gäller kvantiteten per odlad arealenhet torde det naturenliga sättet ge väl så gott skördeutfall - utom vid stråsäd - som det kemiska odlingssättet under förutsättning att odlaren på alla sätt eftersträvar detta. Då det gäller kvaliteten får det väl betraktas som fullt erkänt att den naturenligt odlade produkten har bättre näringsinnehåll, näringsmässig hållbarhet och smak. I kostnadshänseende spelar arbetsinsatsen en stor roll. Naturenlig odling kräver störe arbetsinsats, vilket till största delen påverkar priset till konsumenterna. Men detta gäller väl för alla varuslag - det hantverksmässiga blir dyrare än det maskintillverkade. Många betalar därför gärna något mer för den naturenliga kvalitet som ligger i det hantverksmässigt och ekologiskt Men visst är maskintekniken i hög grad utnyttjad även i det naturenliga jordbruket - annars skulle det var helt olönsamt. satsas det alltmer på naturenlig odling även i vårt land. Den samlande benämningen bör lämpligen vara Biologisk odling eller kanske noggrannare Balanserad biologisk odling. Den biologiska odlingen har verkligen framtiden för sig. Det är ingen överdrift om man påstår att - den biologiska odlingen ger bättre sundhet åt såväl växter som djur, - den biologiska odlingen ger människorna - direkt och indirekt näringsriktiga och fullvärda livsmedel med mindre giftmängder än de odlingssätt som utnyttjar kemiska medel, - biologiskt odlade produkter bör vara ett naturligt livsmedel speciellt för svaga och sjuka personer som i många fall besväras av olika gifter i sin organism - alltså en idealisk råvara för bl. a. lasarettsmåltider, - den biologiska odlingen bibehåller jordens produktionsförmåga, - den biologiska odlingen erbjuder större odlingssäkerhet vid eventuella bristsituationer, kriser, handelsavspärrningar etc., - den biologiska odlingens utvecklingsmöjligheter är ännu långt ifrån utnyttjade. Forsknings- och försöksverksamhet på området kan bl. a. säkert leda till rationellare metoder och därmed lägre kostnader. Motionen avser inte att förespråka några betydande förändringar av hela det svenska jordbruket . Däremot är det angeläget att stödja mindre odlare - bl. a. exempelvis deltidsjordbrukare m. fl. - som vill ägna sig åt framställning av välodlade produkter för direktleverans till bygdens skolor, lasarett, hälsohem, serveringsställen och kostmedvetna familjer. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna 1. att företrädare för biologiska odlingssystem bör få representanter i de anslagsbeviljande organen inom statens råd för skogsoch jordbruksforskning, 2. att viss del av de till statens råd för skogs- och jordbruksforskning anvisade medlen bör användas för försök och forskning rörande biologiska odlingssystem, 3. att - såsom en ökad beredskapsåtgärd - medel bör omfördelas till främjande av biologisk odling i stället för uppläggning av mycket stora lager av kemiska medel.