ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G402995 · 1981-01-23 00:00:00 — om utvärdering av länstrafikreformen Den beslutade reformen om länstrafik kommer under innevarande verksamhetsår att genomföras i de olika länen så när som på några dispenslän, vilka medgetts tidsfrist. Det har på många håll visat sig att det nya huvudmannaskapet, med ansvaret hos kommuner och landsting, fått kostnadsdrivande effekter. Orsaken härtill kan variera, men en kostnadsdrivande effekt har varit den trafikstandard som de nya länsbolagen stannat för. En hög standard i en kommun har givetvis verkat standardhöjande på genomsnittet, när alla kommuner skall erbjuda en trafikservice på samma nivå. Förvisso finns många fler orsaker till att den trafik som kommunerna tidigare själva skötte, var och en inom sitt geografiska område, blivit dyrare då man samlat den på en hand. Fördelarna har ännu ej kunnat fastställas, då samordning och samarbete över kommun- och länsgränser med tidigare system fungerade väl i de flesta fall. I det dagsfinansiella läget för riket har regeringen uttalat sig vara benägen att befria kommunerna och landstingen från vissa av de uppgifter och åtaganden som gäller. har också framhållit att det inte kan uteslutas att redan fattade reformbeslut kan behöva omprövas - allt i syfte att uppnå erforderlig dämpning av den kommunala utgiftsökningen. Ansvarigt statsråd har i budgetpropositionen framhållit att det är ofrånkomligt att statsmakterna nu inriktar arbetet på att ompröva sådana beslut, reformer och utbyggnadsprogram som leder till en alltför hög volymexpansion. Kanske är länstrafiken just en sådan reform? Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utvärdering av reformen om länstrafiken för att därmed utröna om detta beslut av samhällsekonomiska skäl bör omprövas.
mot · G402998 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. om anslutning till Mälarleden av hamnar i Upprustning och utbyggnad av de inre vattenvägarna framstår alltmer som ett realistiskt och ekonomiskt lönsamt alternativ till andra trafikinvesteringar. När det gäller den inrikes sjöfarten finns det således all anledning att på ett helt annat sätt än tidigare uppmärksamma kustsjöfart, insjö- och kanaltrafik. Transportkapaciteten till sjöss, även med de mindre fartyg som det här är fråga om, är kvantitetsmässigt helt överlägsen landtrafik. Ett enda fartyg med en lastkapacitet på 800-1 000 ton kan ersätta 40-50 20-tons lastbilar eller 20-25 järnvägsvagnar. Det som förloras är tid, men när det gäller den typ av gods som kan bli aktuell för sjötransport är ofta inte tiden den avgörande faktorn utan i stället kostnaden. Även här är sjötransport vida överlägsen landtransport. Också när det gäller miljöpåverkan, t. ex. buller och luftföroreningar, är sjötransporter vida överlägsna. På finns en omfattande sjötrafik. Efter upprustningen och förbättringen av Mälarleden från och in till har denna trafik ökat i betydelse. Det förändrade läget på energiområdet har också medfört bättre konkurensförhållanden för många slags gods. , som också är ett Mälarlandskap, har kommit på sidan av denna utveckling. Hamnarna i och har fått förfalla, infarterna har grundats upp, och endast ett fåtal mindre fartyg går in. Det är huvudsakligen säd som skeppas ut, och det sker . Samma gäller utskeppningsplatsen vid i kommun. i ett längre perspektiv och med hänsyn till de kostnads- och säkerhetsskäl som alltmer talar till insjöfartens fördel är det emellertid realistiskt att tänka sig en utbyggnad och nyanvändning också av dessa tre hamnar i . I och står man inför risken att helt behöva stänga av de nuvarande små hamnar som finns p. g. a. sviktande kajer och behov av muddring. Också hamnen vid är i bheov av en upprustning. En anslutning till den moderniserade Mälarleden skulle få stor betydelse, inte bara ur transportsynpunkt utan också av arbetsmarknads- och industripolitiska skäl. En sådan utvidgning av Mälarleden är en framtidssatsning. Jämfört med många andra investeringar får den en stor betydelse för hela regionen och för den samlade Mälartrafiken. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till upprustning av sjöfartslederna till Mälarhamnar. HANS (vpk) (vpk)
mot · G5021082 · 1981-01-01 00:00:00 — 1981/82 1082-1090 Motion 1981/82:1082 och i lagen om svenskt medborgarskap Utländska medborgare från andra stater än de nordiska grannländerna kan f. n. vinna svenskt medborgarskap vistelse i . a. mot bakgrund av den förbättrade invandrarundervisningen menar vi att det finns goda skäl att sänka denna kvalifikationstid. att beslutar om ändring av 6 § lagen (1976:469) om svenskt medborgarskap enligt följande: 6 § Utlänning, som 1. fyllt ; 2. eller, i fråga om dansk, finländsk, isländsk, eller norsk medborgare, har hemvist här i riket; samt 3. för en hederlig vandel, kan på ansökan upptagas till svensk medborgare (naturaliseras). Fråga om naturalisation prövas av den centrala utlänningsmyndighet som avses i 3 § utlänningslagen (193). Finnes det under aderton 6 § Utlänning, som 1. fyllt ; 2. eller, i fråga om dansk, finländsk, isländsk eller norsk medborgare har hemvist här i riket; samt 3. fört en hederlig vandel, kan på ansökan upptagas till svensk medborgare (naturaliseras). Fråga om naturalisation prövas av den centrala utlänningsmyndighet som avses i 3 § utlänningslagen (193) Finnes det under aderton
mot · G5021094 · 1981-01-01 00:00:00 — Motion 1981/82:1094 m. fl. Lättnader i byggnadsstadgan vid anläggande av swimmingpool På många svenska villatomter finns det en swimmingpool som skänkt och kommer att skänka sina innehavare mycket nöje och nytta. I takt med att antalet pooler ökar i landet, så kan man av Svenska livräddningssällskapets statistik konstatera att antalet drunkningsolyckor kontinuerligt minskat. Sambandet kan vara svårbevisat, men stämmer ändå till eftertanke. Utöver rekreationsaspekterna på ett poolinnehav, så finns det många nyttofördelar som är värda att understryka. Många svenska barn har lärt sig simma i en swimmingpool och fått möjlighet att träna sina färdigheter oftare och än den ordinarie badsäsongen. Som motionsidrott är simning och vattenlek aktiviteter som ger den mest allsidiga och intensiva träningen åt kroppen. Den tekniska utvecklingen har lett fram till energisnål uppvärmning, och kan innovationer, som gör poolerna till värmeförråd med hjälp av jordvärme och liknande teknik, bli verklighet. Ur energisynpunkt är poolerna mycket vänliga jämfört med de badresor - både inom och utom landet - som de kan ersätta. Enligt byggnadsstadgan 54 § 1 mom. byggnadslov för att få anlägga en swimmingpool. Där står nämligen att byggnadslov erfordras för schaktning, fyllning eller annan liknande åtgärd inom tomt, såvida åtgärden innebär avsevärd ändring av höjdläget för tomten eller del därav. fastställde ändringar i byggnadsstadgan 54 § 2 mom. som bl. innebar att kravet på byggnadslov försvann när det gällde ett till två uthus eller fristående byggnader med en sammanlagd byggnadsarea och en högsta taknockshöjd . En förutsättning är också att byggnaderna eller byggnaden är belägen från tomtgränsen. Liknande lättnader för anläggandet av normalstora swimmingpooler för villor skulle kunna göras utan några nämndvärda problem. Härvid skulle undvikas såväl förseningar i form av byggnadslov som tar för den byggande som administrativt merarbete för den kommunala . Med stöd av det ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lättnader i byggnadsstadgan vid anläggande av swimmingpooler i enlighet med vad som i motionen anförts. () ()
mot · G5021108 · 1981-01-01 00:00:00 — och sorn alternativt drivmedel Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1107 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om gengasens betydelse som alternativt drivmedel och som sysselsättningsskapande faktor. () ()
mot · G5021110 · 1981-01-01 00:00:00 — m. fl. Införande av fackliga rättigheter för värnpliktiga Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1981/82:1109 föreslås att uttalar att full yttranderätt och fullständiga fackliga rättigheter för de värnpliktiga i enlighet med motionens riktlinjer bör införas. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5021164 · 1981-01-01 00:00:00 — och rätt till naturtillgångar En kommun åtnjuter ofta förmånerna av de naturtillgångar som finns inom dess område. Inkomster i form av skatt från jordbruk, skogsbruk, inom kommunen belägna industrier och de däri anställda kommer kommunen till godo. Annorlunda är det däremot med mobila resurser. Vattenkraft, borttransportabla naturtillgångar o. d. fraktas ofta bort från bygden, och de inkomster kommunen får är ganska ringa. Det finns i synnerhet Norrlandskommuner med mycket stora naturrikedomar inom sina gränser varav de inte får några nämnvärda förtjänster, utan kommunen är ändå ganska fattig. Det torde vara svårt att fastställa äganderätter, om man vill spåra sådana, i tiden. Det är dock sannolikt att de där boende, som utnyttjade arealerna för jakt, fiske och i någon mån jordbruk, vass och lövtäkt m. m., ansågs äga områdena. Så blev emellertid inte fallet när ägandeförhållandena senare kom att stabiliseras. I vissa fall har man dock t. ex. för samerna gett någon kompensation för en äganderätt som aldrig varit riktigt fastställd. I vårt land är det enligt min uppfattning stötande att kommuner med stora naturtillgångar som exploateras av andra skall nödgas leva under mycket knappa förhållanden. Det bör också beaktas att kommunen kan få betydande nackdelar genom den förändrade miljön, genom bortförande av malm o. d. och genom att sår skapas i naturen som kommer att bestå . Det torde vara svårt att juridiskt eller efter rättvisesynpunkter utforma bestämmelser så att någon form av delaktighet i kommunens naturtillgångar skall bli möjlig. En generell regel om kommuns rätt till viss procent av inom kommunen belägna naturtillgångar borde dock vara möjlig att utforma. om frågan om sådan del av naturtillgångarna är mycket svår att bestämma framstår det dock som ett rättvisekrav att frågan tas upp till behandling. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen utreder frågan om kommuns rätt till större del av avkastning av inom kommunen belägna naturtillgångar.
mot · G5021176 · 1981-01-01 00:00:00 — Beskattningen av alkoholhaltiga drycker Beskattningen av alkoholhaltiga drycker har dels ett nykterhetspolitiskt syfte, dels en funktion som inkomstkälla för staten. Bägge dessa skäl är väl underbyggda. Däremot bör inte beskattningen ha till uppgift att för drycker med samma alkoholhalt styra konsumtionen från en del av sortimentet till en annan. Den nuvarande beskattningen är dock så utformad att denna effekt uppkommer. Det beror på att skatten inte enbart är relaterad till alkoholstyrkan utan även till priset. Därmed blir skatten per gram alkohol mycket varierande även mellan drycker med samma alkoholhalt. För lättviner kan skatten per gram alkohol variera från ca till , för sprit från till . Konsumtionen styrs således från dyrare varor till billigare. Storkonsumenten som normalt väljer kvalitetsmässigt enklare drycker beskattas lindrigare än den som väljer exklusivare märken. Detta är inte endast omotiverat utan står dessutom i strid med rimliga nykterhetspolitiska principer. Alkoholbeskattningen bör därför läggas om så att drycker med samma alkoholhalt belastas med samma skatt. Förändringen bör genomföras så att statens totala intäkter av alkoholbeskattningen ej påverkas. Med stöd av ovanstående hemställs att av regeringen begär förslag till reviderad alkoholbeskattning i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · G5021223 · 1981-01-01 00:00:00 — m. fl. Det statsfinansiella läget är sådant att, utöver regeringens förslag, ytterligare sparåtgärder måste vidtas. Inom verksamhetsområde bör därför enligt vår mening följande besparingar göras. Kommittéer m. m. Med hänsyn till att åtta kommittéer slutfört sina uppdrag och endast tre nya kommittéer tillsatts under kan anslaget minskas med ca 2 milj. kr. Övervakningstiden för skyddstillsyn kan förkortas från nuvarande till . Därigenom skulle utgifterna för övervakararvoden kunna nedgå med ca 3 milj. kr. En förkortad övervakningstid medför också en minskad arbetsbelastning på assistenttjänsterna. Den därigenom uppnådda besparingen kan beräknas till ca 2 milj. kr. Därutöver föreslår vi att anställningsstopp införs inom frivården. Härav föranledda besparingar uppskattar vi till ca 6 milj. kr. Sammanfattningsvis uppgår alltså de av oss föreslagna besparingarna inom frivården till omkring 11 milj. kr. Med hänsyn till att kommuner och landsting kommer att överta huvudmannaskapet för de statliga ungdomsvårdsskolorna och nykterhetsvårdsanstalterna och följaktligen nämnden från och med detta datum skall avvecklas kan anslaget minskas med ca 2 milj. kr. Sammanlagt medför här framförda förslag besparingar i förhållande till regeringens budgetförslag med ca 15 milj. kr. Åberopande det anförda hemställs att under andra huvudtiteln med bifall till förslagen i motionen beslutar 1. att till Kommittéer för /83 anvisa ett reservaTionsanslag av . 2. att till Frivärden för /83 anvisa ett förslagsanslag av , 3. att till för /83 anvisa ett reservationsanslag av . G. () i () () () PER STENMARCK (m) PER () ()
mot · G5021224 · 1981-01-01 00:00:00 — Motion 1981/82:1224 m. fl. Inrättande av en professur i polisforskning, m. m. I motion nr 2018 av m. fl. har förslag framlagts om inrättande av en professur i polisforskning vid . Kostnaderna härför, som kan beräknas till ca , föreslås täckas genom en motsvarande minskning av anslaget G 6. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att beslutar att till för /83 anvisa ett förslagsanslag av , 2. att beslutar att till : Utvecklingskostnader för /83 anvisa ett reservationsanslag av . H. () PER STENMARCK (m) G. () i () () () () () () () () ()
mot · G5021424 · 1981-01-01 00:00:00 — har avskjutningen av älg ökat markant från ca 50 000/år till ca 150 000/år. Först har garverierna visat ett ökat intresse för att garva älghudar. Det har visat sig svårt att få tag i tillräckligt stort antal råa älghudar. Orsaken kan vara att ersättningen till jägaren eller markägaren för hudarna är låg. Därför vore det av stort värde om den s. k. älgavgiften (avgift som erläggs till för varje fälld älg) kunde höjas med förslagsvis /älg i de fall man inte kan styrka att huden/hudarna sålts eller överlåtits till känd hudhandlare. Administrativt torde detta kunna ske på ett enkelt sätt i samband med redovisningen till . Jakträttsinnehavaren skulle säkerligen i de flesta fall bespara sig den extra avgiften genom att ta vara på hudarna. För garverierna i landet skulle ett system enligt ovan ge en säkrare sysselsättning, med inhemsk råvara, men framför allt får tekoindustrin tillgång till ett material som är en bristvara. Vissa av våra svenska tekoföretag exporterar färdiga produkter i älghud till bl. och för att nämna några av de stora marknaderna. Garverierna säljer också garvad/färgad älghud direkt till utlandet. Också här är det svårt att tillgodose efterfrågan. Det skulle också förbättra miljön - inga stinkande älghudar i markerna och bl. a. minska importbehovet av utländska hudar från vilda djur. En uppskattning inom branschen visar att tillvaratas endast av hudarna. Om ytterligare 100 000 älghudar skulle tillvaratas, skulle det inom tekoindustrin i slutledet kunna betyda ytterligare bortåt 200 sysselsatta heltidsarbetande. Med hänsyn till vad som ovan sagts hemställer jag att sorn sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sagts om införande av extra älgavgift för de djur vilkas hudar icke tillvaratas.
mot · G502147 · 1981-01-01 00:00:00 — Motion 1981/82:147 av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:58 om ändring i tryckfrihetsförordningen och (hets mot folkgrupp m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:146 hemställs att med anledning av proposition 1981/82:58 i denna del beslutar att 16 kap. 8 § skall ha nedan angivna såsom Motionärernas förslag betecknade lydelse Motionärernas förslag 16 kap. Den som offentligen eller eljest i uttalande eller annat meddelande som sprides bland allmänheten hotar eller uttrycker missaktning för folkgrupp av viss ras, med viss hudfärg, av visst nationellt eller etniskt ursprung eller med viss trosbekännelse, dömes för hets mot folkgrupp till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter. Den som offentligen eller eljest i uttalande eller annat meddelande som sprids bland allmänheten hotar eller uttrycker missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse döms för hets mot folkgrupp till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter. Denna lag träder i kraft . () () () () () () () () () () HANS () i
mot · G5021497 · 1981-01-01 00:00:00 — Motion 1981/82:1497 Från skilda håll reses krav på kontroll och begränsning av nystartade företag. Särskilt inom byggnads- och restaurangfacken förekommer det ofta att man startar företag utan kunskap om eller rentav intresse för de krav samhället, anställda och kunder har rätt att ställa på företaget och företagaren. Företagaren måste behärska redovisningen så att bokföringen sköts, att skatter och avgifter betalas och att leverantörer och andra fordringsägares rätt tillgodoses. Konsulter tillhandahåller tjänster på detta område, men företagaren är ensam ansvarig. Företagaren måste känna till lagar och förordningar så att de i tillbörlig ordning iakttas. Det är allmänt omvittnat även av erfarna företagare att man har svårt att följa med och lära sig alla de förordningar, som utfärdas. Företagaren måste behärska förhållandena på arbetsmarknaden så att han iakttar de avtal och överenskommelser, som gäller för anställda. Han måste vara särskilt iakttagande beträffande skyddsfrågor. Vanligtvis är den nystartande företagaren fackman. Det måste han vara för att kunna åstadkomma en bra vara eller ett gott arbete. Gör han inte det blir han snart utslagen av sina konkurrenter. Om han brister i kunnande om redovisning, lagstiftning, avtal och förordningar kommer den ödesdigra påföljden först på men med än allvarligare resultat t. ex. för det allmänna. Ett företag har vissa förmåner, främst skattemässiga. Det är därför nödvändigt, att företag registreras. Registreringen borde kunna förenas med villkor. Villkoren borde begränsas till utbildning och kunskapsprövning exempelvis till i likhet med vad som krävs för körkort. Organ för utbildning om redovisning, lagar, avtal och förordningar finns redan i stiftelsen , i den utbildningsverksamhet som förmedlas av de regionala utvecklingsfonderna och även av den kommunala vuxenutbildningen. Prövningen av den tilltänkte företagarens kunskaper borde kunna göras av utvecklingsfonderna under överinseende av statens industriverk. Det tekniska förfarandet bör dock närmare övervägas. att hos regeringen begär en utredning genom statens industriverk om kontroll av nyföretagande i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · G5021500 · 1981-01-01 00:00:00 — Motion 1981/82:1500 m. fl. Enligt svensk lagstiftning är i dubbelt medborgarskap inte tillåtet. Vissa undantag har gjorts för bl. a. tjeckoslovakiska medborgare som vistats i utan tillstånd av de tjeckoslovakiska myndigheterna. Tjeckoslovakiska medborgare har fått svenskt medborgarskap utan tidigare befrielse från det gamla tjeckoslovakiska medborgarskapet. Enligt en uppgift från invandrarverket är av de tjeckoslovakiska medborgare, som ansöker om svenskt medborgarskap, av denna kategori. De som inte är befriade från det gamla tjeckoslovakiska medborgarskapet har trots svenskt medborgarskap inga möjligheter att besöka släkt och vänner i , och tjeckoslovakiska myndigheter tillåter inte besök av nära anhöriga i med undantag av pensionärer. har emellertid de tjeckoslovakiska myndigheterna ändrat taktik mot emigranter. Via tjeckoslovakiska ambassaden i kan man lämna in en förnedrande ansökan om befrielse från medborgarskapet. Eftersom många emigranter är dömda i till fängelse för s. k. illegal vistelse i utlandet (i ), måste man först i ett personligt brev söka om benådning från tidigare utdömt straff. Ett flertal handlingar med mycket närgångna uppgifter måste inlämnas på ambassaden. Vederbörande kan sedan befrias från det tjeckoslovakiska medborgarskapet eller som tydligen har blivit allt vanligare tilldelas s. k. emigrationspass. Detta innebär att man föreblir tjeckoslovakisk medborgare med tillstånd att vistas i utlandet. Enligt tidigare besked från har svenska myndigheter svårt att förmå tjeckoslovakiska myndigheter till en generell överenskommelse om befrielse från medborgarskapet. Vad vi reagerar emot är att immigranter från , de flesta svenska medborgare, är tvungna att söka benådning hos ett för naturaliserade svenskar främmande statsöverhuvud. Vidare reagerar vi starkt emot att tjeckoslovakiska myndigheter vid ansökan om befrielse från tjeckoslovakiskt medborgarskap i vissa fall låter tjeckoslovakiskt medborgarskap bestå i vetskap om att detta inte är tillåtet enligt svensk lagstiftning. Dessa personer får resa fritt till och släktbesök tillåts. Att detta i vissa fall kan utnyttjas i olika syften är underförstått. Mot bakgrund av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att den verkar för att dubbelt medborgarskap ej bör ifrågakomma i fall av den typ som anges i motionen. () ()
mot · G5021508 · 1981-01-01 00:00:00 — Motion 1981/82:1508 Bildandet av samhällsföretagsgruppen syftade till att skapa en enhetlig organisation för skyddat arbete samt dåvarande kontorscentraler, industriella beredskapsarbeten och hemarbeten. Den nya organisationen består av 24 regionala stiftelser, en i varje län, med staten och resp. landsting (i förekommande fall landstingsfri kommun) som stiftelsebildare. Staten ensam inrättade en central stiftelse - Samhällsföretag - för gemensamma frågor. Samhällsföretagsgruppen är således organiserad i tre olika nivåer. Verkstäderna med 1153 tjänstemän, de regionala stiftelserna med 1 045 tjänstemän och Samhällsföretag med 96 tjänstemän. Totalt sysselsätter samhällsföretagsgruppen 28 022 personer. Företaget har varit verksamt att det kan anses ha passerat uppbyggnadsstadiet. Den mer långsiktiga planeringen gällande bransch- och produktionsinriktning, konkurrenshänsyn m. m. kräver att företagsgruppen i stort är medveten om det framtida resursutrymmet. Detta var också motiven bakom beslut om bidragskonstruktion med ett driftbidrag beräknat till en viss procent av de totala lönekostnaderna för de arbetshandikappade anställda, som uppgick till och för nästkommande budgetår till . Regeringen har genom beslut uppdragit åt att med utgångspunkt i vunna erfarenheter genomföra en kartläggning och begränsad översyn av verksamheten inom stiftelsen. Erfarenheter från andra områden där uppdraget om översyn och rationalisering gjorts av den egna organisationen har visat att den genomgripande analys som varit nödvändig ej kommit till stånd. Mycket tyder på att så är fallet även inom Samhällsföretag, bl. a. beträffande antalet anställda i den centrala organisationen. Vi anser därför att en opartisk organisationsutredning omfattande såväl central som regional nivå företas av konsult med erfarenheter från företagsorganisation och att utredningen direkt underställs regeringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en opartisk utredning för översyn av samhällsföretagsgruppens organisation på såväl central som regional nivå. () ()