mot · G4021944 · 1981-02-17 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:93 om överlåtelse av statens aktier i till Telefonaktiebolaget m. m. I proposition 1980/81:93 redogörs för Datasaab AB:s samgående med och statens överlåtelse av sina aktier i till LM och . föreslås att godkänna avtalen mellan staten och LM i vad staten genom dem ikläder sig ekonomiska förpliktelser och föreslås också att i samband med denna affär fatta vissa andra ekonomiska beslut. Det av staten och gemensamt ägda bolaget övergår i och med denna affär i LM ägo. Staten behåller ett visst minoritetsinflytande genom att av statens aktier överförs till . I propositionen redogörs bl. a. för de fördelar regeringen anser föreligga genom försäljningen av och den nära samverkan mellan , som blir följden. Regeringen anser att för Datasaab AB:s del innebär en fortsatt utveckling som självständigt företag betydande risker eftersom företagets resurser är för begränsade för att säkerställa en positiv utveckling på . I propositionen görs också något av en industripolitisk programförklaring i vad gäller data- och elektronikindustrin. Regeringens föredragande konstaterar bl. a. följande: Därutöver vill jag framhålla att dataindustrin har en viktig påverkan på datautvecklingen och dataanvändningen i samhället. Dataområdet är kunskapsintensivt jämfört med andra teknikområden och det krävs omfattande kunskaper hos tillverkare, systemutvecklare och användare av systemen för att det skall bli en positiv utveckling av datoranvändningen i samhället. Att ha tillgång till datatillverkande företag inom landet är värdefullt med tanke på bl. a. den kunskap om datatekniken som följer därav samt inte minst den koppling som kan etableras mellan användning resp. tillverkning av datasystem och datautrustning. I vårt land harvi goda möjligheter att i ett sammanhang se på datatekniken som sådan, användningen av tekniken och konsekvenserna av denna användning. Det bör ge oss goda förutsättningar att använda datateknik där den gör störst nytta och undvika ett ensidigt tekniskt synsätt på datafrågorna. I kontakt med kvalificerade användare av datateknik som finns i vårt land kan de svenska datatillverkande företagen få underlag för en produktutveckling som kan ge en framgångsrik avsättning av produkterna inte bara inom landet utan även på de exportmarknader som värderar kvalificerad Även de fackliga organisationernas krav på funktioner och utrustning kan här vara av betydelse för produktutvecklingen. En sådan form av produktutveckling i vårt land, som påverkas av användarnas önskemål och förutsättningar och som utnyttjar de olika kunskapsområden som finns i anslutning till datateknik och datakommunikation bör kunna ge en god grund för dataindustrin i . Mot bakgrund av ovan citerade avsnitt i propositionen är det förvånande att regeringen i avtalen med LM till ett transnationellt företag avhänder sig det lilla inflytande, som man har haft över den svenska data- och elektronikindustrin genom sitt ägande av av aktierna i . Visserligen är LM ett svenskt företag, men det har samma internationella karaktär som de i etablerade utländska transnationella företagen inom denna bransch. Liksom dessa har LM ett nätverk av tillverkande och försäljande dotterföretag över hela världen. En stor del av koncernens anställda finns utanför , och liksom andra multinationella företag har LM en del av sin forskning och utveckling utanför gränser. De förhoppningar som i propositionen knyts till exempelvis fackets möjligheter att få sina krav på funktioner och utrustning tillgodosedda i denna nya företagskonstellation kan inte på något sätt garanteras av det skälet att LM till är svenskägt. I stället skapas sådana garantier i företagsformer med en demokratisk uppbyggnad och med ett samhälleligt ägande och kontroll över den forskning och utveckling som bedrivs och därmed också en möjlighet att garantera det fackliga inflytandet. För det senare krävs för övrigt också förändringar i de arbetsrättsliga lagarna, vilket vpk föreslagit i andra motioner till årets . Även om vi kommunisterna till stor del kan dela de tankegångar som finns i den citerade delen av propositionen, kan vi inte acceptera det föreslagna samgåendet med . Staten fortsätter i så fall att vara passiv åskådare och lämnar över till multinationella företag att styra utvecklingen i den så expansiva och viktiga data- och elektronikbranschen. Vpk har i ett flertal motioner till i stället krävt en målmedveten och planmässig satsning på data- och elektronikindustrin från statens sida. I motion 1979/80:1854 anförde vi bl. a. följande: extrema utlandsberoende på datorindustrins område måste brytas. Genom förstatligande av den inhemska datorindustrin och en planmässig satsning på den nya teknologin skapas förutsättningar för att ta tillvara svenskt teknologiskt kunnande. Dessutom minskas beroendet av utländska kapitalintressen. Denna satsning måste innefatta kraftig förstärkning och samordning av forskningsresurser mellan högskoleinstitutioner och den statliga datorindustrin och uppbyggnad av en sjävständig statlig produktion av mini- och mikrodatorkomponenter. måste också en inhemsk produktion av stora generella datorer återupptas och succesivt ersätta importen av dessa. En satsning på produktion av komponenter är speciellt angelägen eftersom viktiga delar av svensk verkstadsindustri baseras på elektromekaniska system. Där kan den nya teknologin ge stora möjligheter till förbättringar och rationaliseringar. Dessa kommer att styras av multinationellt kapital om samhället inte bygger upp en nationell, demokratiskt förankrad kompetens, där arbetstagarnas makt garanteras så att kraven på god arbetsmiljö och meningsfulla arbetsuppgifter tillgodoses. Utvecklingen av och den statliga satsningen på denna industri måste förstås också ses i ett större industripolitiskt perspektiv. Med den betydelse data- och elektronikindustrin har för sysselsättningen i liksom för den teknologiska forskningen och utvecklingen och därmed också för hela den framtida systemuppbyggnaden för svensk industri i allmänhet, måste utvecklingen av denna industri sättas in i ett större industripolitiskt sammanhang. Vpk har lagt en motion till årets med riktlinjer för en industriell förnyelse av med mål att skapa 100 000 nya industriarbeten . I dessa riktlinjer spelar den framtidsinriktade data- och elektronikindustrin en central roll. I motionen sägs bl. a. följande: Utarmningen av industriproduktionen måste hejdas och en större bredd i produktionen av maskiner och industriell utrustning återvinnas. Särskilt viktigt torde vara att börja bryta det multinationella inflytandet över datasektorn och börja bygga upp en självständig dataindustri. Av största vikt är en nationell självständig utfomning av dataindustrin, som bör kunna svara för en betydligt större produktion i landet än . Beroende på val av samhälleliga mål och av teknik, kommer dataindustrin att kunna få helt olika inriktning. Här bör främjas en uppbyggnad, av teknik, system och program, som bevarar och utvecklar de arbetandes kunnande och tänkande. Av betydelse för datorindustrins expansion är också en försvarsreform, där den tunga traditionella organisationen och utrustningen ersätts med decentraliserade, politiskt kontollerbara organisationsformer och lätt, billig datastyrd utrustning. På grundval av ovan citerade industripolitiska inställning anser vi inte heller att statens hittillsvarande inflytande över dataindustrin - ett femtioprocentigt ägande av kopplat till - svarar emot de krav vi ställer. Vi har också i en tidigare motion i samband med behandling av medeltillskott till ställt krav om förstatligande av , som grund för uppbyggandet av en nationell, samhällsägd data- och eletronikindustri. Vi anser att detta krav är lika aktuellt , även mot bakgrund av förslaget om försäljning av aktierna till LM och . Staten bör alltså överta hela aktiestocken i . Utifrån detta stärkta inflytande över dataindustrin kan sedan samarbetsavtal slutas med Teleinvest och därmed också med LM . Framtidsinriktningen måste dock vara att bygga upp en nationell dataindustri, som står oberoende gentemot multinationella företag. också prövas möjligheter till ett nordiskt samarbete på lika villkor, för att bredda basen för en sådan industri. Förutsättningarna för att en sådan svensk (nordisk) data- och elektronikindustri skall vara framgångsrik är att den offentliga sektorn styr sina beställningar till den svenska industrin. Post, tele, sjukvård, kommunikationer och offentlig förvaltning är storanvändare av datatekniken. beställs utrustningen oftast från utländska leverantörer utifrån strikta företagsekonomiska analyser. Sett ur ett samhällsekonomiskt perspektiv kommer det dock att vara lönsamt att genom beställningar gynna utvecklingen av en svensk data- och elektronikindustri. Sådant stöd till den inhemska dataindustrin har tillämpats i andra europeiska länder. Som framgår av vår allmänna industripolitiska motion har också utvecklingen av försvaret betydelse för en framtida svensk dataindustri. Vi kommer ytterligare att utveckla dessa försvarspolitiska aspekter års försvarspolitiska beslut. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att avslå proposition 1980/81:93, 2. att hos regeringen begär förslag om förstatligande av , 3. att i övrigt ger regeringen till känna vad som anförs i motionen angående utvecklingen av en svensk data- och elektronikindustri. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)