mot · G402394 · 1981-01-19 00:00:00 — av m. fl. om facklig vetorätt vid införande av ny teknik m. m. sprider sig oron bland anställda och fackföreningar för vad den alltmer omfattande datoriseringen inom arbetslivet kan komma att innebära i form av en högre arbetslöshet, förlorade yrkeskunskaper och utarmade arbeten. Krav ställs också från de fackliga organisationerna om ett ökat inflytande över den nya tekniken. Det måste bli möjligt att säga nej till en för de anställda negativ teknisk utveckling. På 1980 beslutade man att förbundet skall verka för att vetorätt vid införande av ny teknik genomförs. ställer liknande krav i sitt fackliga handlingsprogram, och också statstjänstemannen framför krav om en form av vetorätt i kongressbeslut. På restes krav om ökat inflytande för de fackliga organisationerna vid införande av ny teknik. Man menade att detta var en förutsättning för att den nya tekniken skall komma till användning på ett sätt som gagnar de anställda och inte enbart ger större vinster. Dessa krav från de fackliga organisationerna har sin grund i dagens bristfälliga arbetsrättsliga lagstiftning kombinerad med en total ovilja från arbetsköparna att i avtal reglera de anställdas inflytande över ny teknik på ett sätt som ger facket mer än enbart rätt att förhandla innan arbetsköparna bestämmer. Det har länge sagts att inflytandet skall regleras i medbestämmandeavtal. På den privata delen av arbetsmarknaden är man längre ifrån ett medbestämmandeavtal än den dag MBL infördes. På den offentliga sidan har man slutit medbestämmandeavtal, men trots detta ställer fortfarande de offentliganställdas fackliga organisationer krav om större inflytande över ny teknik. Vpk har längre krävt att facket måste ges vetorätt vid införande av ny teknik. Likaså måste facket få ökade möjligheter att bedriva egen forskning inom detta område för att på ett meningsfullt sätt kunna utnyttja en vetorätt. Ett fackligt forskningsinstitut, som bekostas via arbetsgivaravgifter, måste inrättas, och facket måste också på det lokala planet ges ökade möjligheter att anlita s. k. arbetstagarkonsulter. Detta är förutsättningar för att få en demokratisk utveckling inom arbetslivet. Med datateknikens hjälp skulle man kunna införa mera stimulerande arbetsuppgifter och nya organisationsformer och också ge de anställda möjligheter att få kontroll över arbetets ledning och därmed reellt inflytande över sin egen situation. I samband med att MBL infördes skapades också Arbetslivscentrum, ett forskningsinstitut med partssammansatt styrelse och med uppgift att bedriva arbetsrättslig forskning. I en av deras rapporter till det s. k. (Demokratisk styrning och planering i arbetslivet), med MBL, konstateras också behovet av förstärkt fackligt inflytande över den nya tekniken. Man skriver bl. a. så här: Arbetsgivarnas ovilja att tillmötesgå fackliga krav på innehållet i medbestämmandeavtal central och lokalt och fackets maktlöshet lokalt när det gäller rationaliseringar och ny teknik talar för att facket behöver kraftigt förstärkta maktmedel i förhållande till arbetsgivarsidan. Exempel på sådana maktmedel som förts fram i diskussionen och i den fackliga kritiken av medbestämmande är: - en lagtext som är tvingande och som direkt ger facket självbestämmande eller vetorätt i väsentliga angivna frågor . Också forskningen ger alltså belägg för riktigheten i våra krav. Regeringen har gett dataeffektutredningen i uppdrag att studera dessa frågor. I direktiven till denna utredning heter det: Kommittén bör vidare diskutera datateknikens effekter på informationsflödet inom företag och förvaltningar samt de anställdas möjligheter att hävda sitt medbestämmande. Vad som inte behövs är att utredningar diskuterar och undersöker hur de anställda kan hävda sitt inflytande. Det är väl dokumenterat att de fackliga organisationernas inflytande är otillräckligt. Vad som behövs är regeringsförslag som råder bot på den bristen. Med den takt som datoriseringen har är det frågor som inte kan vänta fyra på diskussioner och utredningar. Speciellt inte som problemet är definierat. Vad som krävs är lösningar. Det är inte heller fruktbart att hänvisa till avtalslösningar. Det visar kraven från den offentliga sektorn. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning innebärande a) vetorätt för de anställdas lokala fackliga organisationer vid införande av ny teknik i arbetslivet, b) rätt för lokal facklig organisation att för egna bearbetningar på arbetsköparens bekostnad utnyttja den dator som denne har tillgång till, c) rätt för lokal facklig organisation att på arbetsköparens bekostnad utnyttja arbetstagarkonsulter vid införande av och förändring av datasystem och för utredning av möjliga förändringar i redan befintliga datasystem, d) rätt för lokal facklig organisation till fullständig tillgång till underlag och utredningar som ligger till grund för föreslagna och befintliga datasystem, 2. att uttalar sig för att ett fackligt forskningsinstitut inrättas i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)