mot · G402821 · 1981-01-22 00:00:00 — av m. fl. är en region rik på möjligheter och med goda förutsättningar att vidareutvecklas. Den har ett betydande befolkningsunderlag och ett utmärkt geografiskt läge. Den är en del av största närmarknad - och inom räckhåll ligger den europeiska marknaden. och högskolor har regionen också tillgång till expertis inom vitala forsknings- och utvecklingsområden och i företagen finns en bred och rik yrkesskicklighet. introduceras naturgas i landet genom att sydvästra som första landsända ansluts till det europeiska naturgasnätet via . I andra länder har naturgasintroduktion inneburit ett uppsving av den industriella verksamheten. Även om mängden gas som till en början kommer att tillföras Sydvästskåne är förhållandevis liten, öppnar ändå naturgasen, genom sin användbarhet, möjligheter till framtida industriell expansion på skilda områden, både på grund av sina egenskaper som energibärare och som råvara. Men för att skall kunna ta till vara dessa fördelar och ges möjligheter att utvecklas, måste regeringen, i stället för att som bara passivt åse hur regionen utarmas, aktivt medverka i arbetet med att vända den nuvarande negativa utvecklingen. Sådana insatser skulle inte enbart gagna regionen, utan även landet som helhet. - en region i kris Trots de rika möjligheterna och de goda förutsättningarna är ändå en region i kris. Allt tyder också på att svårigheterna inom varvsindustrin, verkstadsindustrin, byggnadsindustrin, textil- och beklädnadsindustrin och den privata tjänstesektorn, som drabbat enskilda människor och kommuner mycket hårt, kommer att bestå med fortsatta syssesättningssvårigheter som följd. omöjliggörs, genom regeringens ekonomiska politik, en fortsatt utbyggnad av den offentliga sektorn, vars expansion kompenserat nedgången inom de varuproducerande sektorerna. Följden blir att de människor som mister sina utkomstmöjligheter inom industrin kan räkna med att få arbete inom den offentliga sektorn. Detta kommer att förvärra en redan besvärlig situation och är ett svek mot kommuner och enskilda eftersom regeringen, utan att ställa ekonomiska resurser till förfogande, ändå kräver att kommunerna skall klara de problem som blir följden av dess egen restriktiva ekonomiska politik. Under en stor del av har svensk industri haft allvarliga anpassningsproblem och fått allt svårare att hävda sig i den internationella konkurrensen. Särskilt framträdande har problemen varit i Malmö- och Göteborgsregionerna. Utvecklingen i dessa regioner har varit sämre än i övriga delar av landet. Vissa industrier har dock nått en stark specialisering och en hög kunskapsnivå. Dessa håller emellertid snabbt på att införa arbetskraftsbesparande teknik och kan därför under det närmaste decenniet inte väntas öka sysselsättningen i någon nämnvärd grad. Först mot slutet av detta århundrade beräknas de kunna öka sin produktionsvolym och därmed också sysselsättningen. En stor del av industri är hemmamarknadsorienterad, vilket kan vara en fördel när den utländska konkurrensen hårdnar. Inom dessa sektorer väntas dock tillväxten bli långsam på grund av den långsamma tillväxten i befolkningen, per capita-inkomsten och landets produktion som helhet. Näringslivet i domineras av tillverkningsindustri, offentlig verksamhet samt varuhandel. Tillsammans svarar dessa sektorer för av sysselsättningen. har sysselsättningsläget inom industrin i allvarligt försämrats. Av tabellen nedan framgår att antalet industriarbeten minskat med drygt 6 600, vilket motsvarar . Antalet sysselsatta 1970, 1975 och 1979 samt den procentuella förändringen 1970179 fördelat efter olika industrigrenar1 Antal sysselsatta2 1970 1975 Pappers- och grafisk industri 1 Källa: Industriutvecklingen i kommun och . Drätselkontoret, planeringsavdelningen . 2 Sysselsättningsuppgifterna är hämtade ur folk- och bostadsräkningarna. Uppgifterna bygger på en uppräkning av värden som erhölls i kommunens sysselsättningsenkät till företag med minst 15 anställda. De större företagen i kommunen har minskat mer i sysselsättningen än de mindre. Tekoindustrin har haft den klart sämsta utvecklingen. Inom denna bransch har sysselsättningen minskat med inte och kommunen har endast kvar en tiondel av den sysselsättning som tekoindustrin gav . Denna negativa utveckling tycks fortsätta och de som främst drabbas är kvinnorna, eftersom huvuddelen av de anställda inom tekoindustrin är kvinnor. Med tanke på den redan besvärliga arbetsmarknadssituationen för kvinnorna är en fortsatt reducering av arbetstillfällena inom denna bransch i oacceptabel. Av tabellen framgår vidare att pappers- och grafisk industri har klarat sig bäst. Ingen bransch har dock ökat sin sysselsättning. Problemen inom varvsnäringen har starkt ökat oron för den skånska arbetsmarknaden. För har varv avgörande betydelse. Varvet är kommunens största tillverkningsindustri, men har också betydelse för arbete och utveckling långt utanför . varv är ett modernt varv med högt teknologiskt kunnande och yrkesskicklighet. Inom företaget pågår ett intensivt utvecklingsarbete. En minskning av antalet anställda, som Svenska Varv föreslagit, skulle omintetgöra möjligheter att fortleva som ett stort expansivt företag. Det måste ligga i samhällets intresse att förutsättningar skapas för att utvecklas som stort konkurrenskraftigt och expansivt företag. Vi har i tidigare motioner redovisat våra synpunkter på en framtidsinriktad varvspolitik. Vi har där slagit fast att branschutvecklingen inte får styras av enbart företagsekonomiska bedömningar och resultat. Statsmakterna måste i sina beslut också väga in de samlade samhällsekonomiska kostnaderna och ta sociala hänsyn. Svenska Varvs planer att skära ned antalet anställda vid varv med 1 500 anställda anser vi mot denna bakgrund helt oacceptabla. Vi är inte beredda att medverka i beslut som kan betyda en total avveckling av storvarven i vårt land. Vi förutsätter att regeringen i kraft av sitt ägaransvar tillser att Svenska Varvs planer ej genomförs. Beträffande kan sägas att man måste räkna med mycket allvarliga problem på arbetsmarknaden första hälft redan utan nedskärningar i sysselsättningen vid varvet. Det kan knappast vara rimligt att förvänta att en reducering av antalet varvsanställda, av den omfattning som beräknats av Svenska Varv, skall kunna genomföras på ett från social och samhällsekonomisk synpunkt acceptabelt sätt. I samband med riksdagsbeslut angående varven infördes en s. k. anställningsgaranti för de anställda vid varven. Ett huvudsyfte med detta beslut var att undvika otrygghet och utslagning och svåra sociala problem. Avsikten med garantin var bl. a. också att man genom intensiva anpassnings åtgärder ville åstadkomma en smidig och ur samhällsekonomisk synpunkt fördelaktig överföring av övertalig personal till nya arbeten. Då liksom nu är det motiverat att hålla en hög bereskap inför personalreduceringar vid varven. Påfrestningarna på de enskilda varvsregionernas arbetsmarknader kan bli så stora att särskilda insatser för stöd till omställning för den övertaliga personalen blir motiverade. Dessutom ställs för enskilda varvsenheter långtgående krav på omorientering i produktionen, och det kan finnas anledning att låta dessa krav ge visst utslag i sammansättningen av den kvarvarande personalstyrkan. Vi anser därför att någon form av anställningsgaranti, som beslutades av 1978, måste föreläggas i varvspropositionen, som aviserats komma . De insatser som här nämnts måste utformas i nära samråd med de lokalt berörda fackliga organisationerna. Regeringen har inte på något sätt ansträngt sig för att försöka skapa ny sysselsättning i varvsorterna. Vi föreslår därför att ger regeringen i uppdrag att utarbeta handlingsprogram med förslag på sådana insatser. Insatserna bör vara av den omfattningen att de i väsentlig grad bidrar till att kompensera det bortfall av arbetstillfällen som uppstår i samband med omstruktureringen av varvsindustrin. I den mån utvecklingen vid varven leder till betydande negativa effekter vid underleverantörsföretag, bör åtgärder för dessa företag också innefattas i programmet. Insatserna i handlingsprogrammet bör omfatta statligt stöd till industrietableringar eller utvecklingsprojekt som kan leda till industriell produktion. De förslag som här begärts bör redovisas med att har att behandla regeringens proposition om varven. Den offentliga sektorn har varit den största näringsgrenen . Antalet anställda i och lokal statlig tjänst har ökat från 37 000 till ca 46 000. Sysselsättningen inom den statliga förvaltningen och de affärsdrivande verken - post, tele, kommunikationer har dock ökat blygsamt. Ökningen uppgår till 1 500 arbetstillfällen, vilket motsvarar och betyder ca 16 000 anställda . Nästan hela 1970-talets expansion inom den offentliga sektorn har ägt rum inom den kommunala verksamheten. Denna expansion har inneburit en kraftigt förbättrad service, men också att många av de människor som förlorat sina arbeten inom t. ex. industrin kunnat få anställning inom kommunen. är därför vart fjärde arbetstillfälle i kommunalt. Sysselsättningstillskottet inom den kommunala sektorn har legat på ca 1 000 anställningar . Genom regeringens ekonomiska politik, som tvingar kommunen att bedriva en restriktiv verksamhet, kommer emellertid nu antalet nya anställningar att bli väsentligt färre. det totala sysselsättningstillskottet ligga på endast 1 000 anställningar, vilket skall jämföras med den tidigare årliga ökningen med 1 000 anställda. Liksom i övriga landet har byggnadsverksamheten i gått starkt tillbaka med minskad sysselsättning som följd. Problemen inom denna sektor väntas fortsätta genom regeringens oförmåga att få igång bostadsbyggandet. Regeringens passivitet i belåningsfrågorna, behandling av vissa byggnadsprojekt och oförmågan att avgöra planärenden påverkar också sysselsättningen negativt inom byggnadsindustrin. I detta sammanhang bör några påpekanden göras. Av den pågående diskussionen om samhällsbyggandet kan man lätt få den uppfattningen att sydvästra genomgår en ohämmad expansion och att stora arealer jordbruksmark tas i anspråk för tätortsändamål. Detta är fel. där ingår - har tvärtom allvarliga sysselsättningsproblem och en kontinuerlig utflyttning till andra delar av landet. När därför jordbruksmark tas i anspråk för tätortsändamål inom regionen sker detta som regel inte i expansivt syfte, utan för att den egna befolkningen skall kunna få en fullgod bostadsstandard och för att redan befintliga sysselsättningsmöjligheter skall kunna behållas inom regionen. Sysselsättningen inom partihandeln har också fortsatt att minska . Minskningstakten har emellertid varit långsammare än tidigare, och en stabilisering tycks nu ha inträffat. Tillbakagången inom detaljhandeln har sannolikt accentuerats . Detta hänger samman med rationaliseringar inom kassa- och lagerhanteringsfunktionerna. Efterdyningarna av den tidigare perioden av nedläggningar och sammanslagningar av mindre enheter kan också ha spelat en roll. Utvecklingen är osäker på grund av den begynnande datoriseringen inom branschen. Den positiva utvecklingen inom bankverksamhet m. m. tycks ha fortsatt . Ökningstakten har dock varit långsammare . inom de kontors- och administrativt inriktade sektorerna utgör datoriseringens intåg och konsekvenser en osäker faktor. Det är troligt att sysselsättningen inom dessa sektorer kan komma att minska avsevärt. Utvecklingen i står i bjärt kontrast till den för riket. upplever f. n. en kraftig minskning av sysselsättningen. Jämfört med både och är utvecklingen i mest negativ. Inom ramen för den framtida näringspolitiken måste därför speciella åtgärder sättas in för att komma till rätta med problemen. Den negativa utvecklingen inom industrin och övriga näringsgrenar har lett till att har en mycket besvärande arbetsmarknadssituation. Jämfört med övriga delar av landet har en stor grupp människor som är utan arbete. Ungefär hälften av dessa finns i , trots att befolkningsandelen bara är . F. n. är i 5 100 arbetslösa. Till dessa kan läggas lika många som är föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utöver dessa finns dessutom många som inte aktivt söker arbete genom arbetsförmedlingen, eftersom de anser sig ha små möjligheter att få anställning - den s. k. dolda arbetslösheten. Denna typ av arbetslöshet gäller till största delen kvinnor. Kvinnorna har en besvärligare arbetsmarknadssituation än männen. Detta gäller särskilt de yngre kvinnorna. För åldersgruppen är arbetslösheten bland kvinnorna och bland männen. Bakom dessa siffror döljs en mycket allvarlig utslagning från arbetsmarknaden. Denna utslagning måste mötas med förebyggande åtgärder. Ett särskilt problem i det här sammanhanget är den starka ökningen av antalet förtidspensionerade . En jämförelse med riket i övrigt visar att haft en snabbare ökning. Särskilt allvarlig är ökningen av förtidspensioneringar i åldersgrupperna under . Både sociala och arbetsmarknadspolitiska insatser måste här sättas in för att lösa problemen. För kommunen som helhet ligger den genomsnittliga arbetslösheten på . Motsvarande siffra för landet är . Situationen i är sålunda betydligt sämre än i övriga landet. genomförs i kommunen enkäter till företag med minst 50 anställda. Dessa enkäter avser den framtida verksamheten - investeringar, sysselsättning etc. För framgår av tabellen nedan att investeringar i maskiner förväntas öka fram till periodens mitt för att sedan gå ned till ungefär samma nivå som . Investeringar i maskiner inom Malmös industri (milj. Utifrån en uppräkning av enkätresultatet har den förväntade utvecklingen av sysselsättningen beräknats. Dels har resultaten räknats upp till totalsysselsättning inom industrin, dels har utvecklingstrenden - sysselsättningsför ändringen - för skrivits fram till att gälla . Detta innebär att siffrorna måste tolkas med en viss försiktighet, men tendensen är ändå klar. Endast den kemiska industrin, varav läkemedelsindustrin utgör en viktig delbransch, förväntas öka sin sysselsättning , vilket motsvarar 260 arbetstillfällen. Antal sysselsatta 1979 och 1985 samt den procentuella förändringen 1979-1985 fördelad efter olika industrigrenar1 Pappers- och grafisk industri 1 Källa: Industriutveckling i Drätselkontoret, planeringsavdelningen . Totalt beräknas sysselsättningen inom industrin minska med nästan 2 100 arbetstillfällen. Antagandet bygger på förutsättningen att deltidsarbetets omfattning inom industrin förblir ungefär oförändrad. Sysselsättningsminskningen inom verkstadsindustrin förklaras till största delen av varvsindustrins problem och de följdverkningar som erhålls i varvets underleverantörssystem om Svenska Varvs planer genomförs. Till detta skall läggas att till stor del saknar företag som verkar inom produktområden, vilka förväntas ha en starkt växande efterfrågan på världsmarknaden. Produktområden med snabbt växande efterfrågan på världsmarknaden enligt Economic Comission for Europé (ECE)1 Produktområde Tillväxt (%) Kontorsmaskiner och utrustning för datorer Maskiner för specialiserade ind. 1 Källa: Industriutvecklingen i kommun och . Drätselkontoret, planeringsavdelningen. Apoteksvaror och färger finns dock företrädda inom kommunen. Även kontors- och datamaskiner tillverkas i vid Addofabriken, som tillhör och som ingår i Elektroluxkoncernen. Addofabrikens beroende av beslut som fattas utanför gör dess ställning mer osäker, vilket den tidigare utvecklingen visar. Kommunala åtgärder för att klara problemen Av det ovan sagda framgår att utvecklingsproblemen i industrier är många och sammansatta och att sysselsättningsläget är synnerligen besvärligt. En stor del av regionens traditionella industri- och branschgrenar har betydande problem, vilket förväntas förvärra sysselsättningsläget ytterligare. Socialdemokraterna i har inte stillatigande åsett denna utveckling. Trots att arbetsmarknads- och näringspolitiken egentligen är en statlig angelägenhet har den socialdemokratiska majoriteten i vidtagit kraftfulla insatser för att erbjuda sysselsättning åt så många som möjligt. Kommunen har på detta område satt in alla de åtgärder som kan anses ligga i den kommunala kompetensen. Det är här fråga om åtgärder som säkrar industrins behov av mark och lokaler samt övriga åtgärder som ger industrin goda etableringsmöjligheter. Utöver detta medverkar kommunen aktivt till att koppla samman forskare och företagare för att pröva idéer och utkast till nya produkter. för Naturresurshushållning, som kommunen tagit initiativ till, har en sådan verksamhet påbörjats. En rad projekt inom miljöskyddsområdet har startats som kan komma att ge arbetstillfällen. Verksamheten i den kommunala uppfinnarverkstaden är ett annat initiativ som också kan komma att ge sysselsättning i kommunen. Kommunen medverkar också, tillsammans med , aktivt till att söka förverkliga IMCO:s () planer på att till förlägga ett internationellt universitet för utbildning av sjöfartsadministratörer. Ett förverkligande av dessa planer förutsätter dock regeringens medgivande. Ännu har emellertid inte regeringen kunnat lämna besked i frågan, varför frågan om placering i och - är osäker. Statliga insatser i och nödvändiga mångsidighet som storstadsregion med sin relativt stora diversifierade industri, sitt stora befolkningsunderlag, sin tillgång till expertis inom vitala forsknings- och utvecklingsområden och med sin breda och rika yrkesskicklighet inom företagen, ger regionen utvecklingsmöjligheter som saknas i många andra svenska regioner. Den har därutöver en i flera avseenden bättre utvecklad privat och offentlig service än många andra delar Tillsammans med närheten till EG:s norra marknadsområde ger detta en positiv produktmiljö för industriell utveckling. För att dessa rika möjligheter och goda förutsättningar skall kunna tillvaratas räcker det emellertid inte enbart med kommunala insatser. En samordning av statliga och kommunala insatser är nödvändig för att bl. a. förbättra kommunikationerna med kontinenten och därmed ge och möjlighet att utveckla de unika fördelar som finns genom närheten till de stora exportmarknaderna på kontinenten, vilka bildligt talat ligger inom synhåll. En fast förbindelse över är därför nödvändig för att dessa fördelar skall kunna tas till vara. Det är angeläget att ett svenskt utbildningsprogram av kvalificerat slag igångsätts på gasteknologins område. Detta bör, enligt vår mening, kompletteras med ett forsknings- och utvecklingsprogram med sådan inriktning att det främjar svensk industris övergång till gas i olika applikationer, att industrietableringar och industrilokaliseringar med stöd i det lokala naturgasnätet kan genomföras på ett effektivt sätt och att de olika tekniska delsystem som sammanhänger med gasutnyttjandet kan bli viktiga produkter för svenska industriföretag. Programmet bör också kunna inriktas på andra tekniskt och kommersiellt intressanta tillämpningar av gasteknologisk art. Därutöver krävs kraftfulla och samordnade närings- och arbetsmarknadspolitiska insatser för att komma till rätta med de industriella utvecklingsproblemen och därmed sammanhängande sysselsättningssvårigheter som allt mer gör sig gällande i och övriga storstadsområden. Förslag till sysselsättningspolitiska program för dessa områden måste utarbetas. Detta är av avgörande betydelse, inte bara för utvecklingen inom storstadsområden, utan också för hela landsdelar. Med hänsyn till de långsiktiga problemen föreslås regeringen tillsätta en särskild sysselsättningsdelegation med uppgift att överväga de åtgärder som kan erfordras för att förbättra sysselsättningen . En sysselsättningsplanering för bör bl. a. ta sikte på följande utvecklingsfrågor och områden. Samordnad utbildning, kunskapsspridning och forskning kring industrins marknadskontakter och marknadsutveckling i EG:s norra marknadsområde. Teknisk och ekonomisk samordning. Teknisk och ekonomisk kartläggning av möjligheterna att stimulera och utveckla industriellt samarbete och s. k. industrikombinat mellan företag i tre största industribranscher - verkstad, kemi och livsmedel. Utveckling och planering av kontinuerliga förnyelseåtgärder i befintliga arbetsområden med industri. Utveckling av olika former för samplanering av åtgärder i äldre och centrala och yngre perifera områden med industri. Speciellt intresse bör ägnas åt förnyelseplanering för mindre och medelstor industri tillsammans med andra verksamheter i centrala och mångsidigt sammansatta produktionsmiljöer. Utveckling av nya former för täckning av industrins fasta kapitalkostnader i förnyade miljöer, byggnader och anläggningar. Samhällsinvesteringar och planering. Vid utbyggnad av nya arbetsområden för industri krävs kraftsamlingar av planeringsinsatser och samhällsinvesteringar kring ett starkt begränsat antal områden. På så sätt kan en stegvis utbyggnad, som i varje utbyggnadsperiod inriktas på ett litet antal områden, medge satsningar på kompletta, genomtänkta och effektivt försörjda produktionsmiljöer. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om anställningsgaranti för varven och organisation av särskilda insatser för att underlätta den övertaliga personalens övergång till ny sysselsättning, 2. att hos regeringen anhåller om handlingsprogram med förslag till industrietableringar och andra åtgärder för att skapa ny sysselsättning i varvsorterna, 3. att hos regeringen begär att det inrättas en särskild sysselsättningsdelegation för med uppgift att överväga de åtgärder som kan erfordras för att förbättra sysselsättningen , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt anförts rörande insatser för att främja sysselsättningen och näringslivets utveckling i . () () GOTAB 66319 1981 Omtryckning