ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021853 · 1981-01-22 00:00:00 — av m. fl. om lån till kommunala markförvärv I regeringens sparproposition 1980/81:20 föreslogs att lånen till kommunala markförvärv helt skulle avvecklas. Vpk vände sig redan då bestämt emot detta med hänsyn till att det avsevärt skulle försvåra kommunernas möjligheter att tillhandahålla mark för bl. a. ett ökat bostadsbyggande. I ett läge där det behövs mer pengar och gynnsammare lånevillkor för att stimulera bostadsbyggandet, för att kommunerna skall kunna skaffa den mark som behövs för samhällsbyggandet och undandra marken från privata vinstintressen, fullföljer regeringen nu i budgetpropositionen förslaget om en avveckling av lånemöjligheten med utgången av innevarande budgetår. Det är helt klart att ett genomförande av regeringens förslag medför förändringar på mark- och bostadspolitikens område som innebär sämre förutsättningar för kommunerna att ta sitt ansvar för en ökad bostadsproduktion till socialt accepterade kostnader. I stället bör en förbättring av villkoren för markförvärvslån nu ske genom en utökning både av den amorteringsfria tiden och av lånetiden på sätt som vpk redan tidigare föreslagit. Markförvärvslånen skall enligt vårt förslag vara amorteringsfria , för att därefter amorteras . Det är förbättringar som kan få en positiv och stor betydelse för kommunernas mark- och bostadsförsörjning liksom för bostadskostnaderna. Med sådana förändringar som vi föreslår skulle det också bli fler kommuner som skulle efterfråga lånen, kommuner som avstår från möjligheten därför att lånetiden och tiden för amorteringsfrihet är alltför kort. Det är motsägelsefullt när regeringen och i olika sammanhang betonar nödvändigheten av att kommunerna fullföljer intentionerna med att ställa mark till förfogande för bostadsbyggande (markvillkoret) när man nu helt undandrar kommunerna möjligheten att få statliga lån för markinköp. Frågan om medelsbehovet måste ses mot bakgrund av vad vi här har anfört. Även med beaktande av behållningen på anslaget vid ingången av /81 behövs enligt vår mening nu ytterligare medel för ändamålet. Beslutsramen, som av föreslås fastställd till 265 milj. kr., torde enligt vår uppfattning behöva höjas med ytterligare 100 milj. kr. till 365 milj. kr. och anslaget höjas med samma belopp till 172 milj. kr. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen tili känna att markförvärvslånemöjligheten bör kvarstå även efter utgången av /81, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att markförvärvslån bör vara amorteringsfria för att därefter amorteras , 3. att medger att beslut om markförvärvslån meddelas intill ett belopp av . under /82. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G4021854 · 1981-01-20 00:00:00 — av m. fl. om underhållslån för allmännyttiga bostadsföretags hyreshus De särskilda lån för underhåll av hyreshus som infördes tillkom under trycket av en stark opinion bland hyresgästerna mot en hyresutveckling som inneburit allt kraftigare hyresstegringar, som man fått vidkännas reallönesänkningar. Vpk föreslog redan då lånen infördes att de skulle gälla än , och vi återkom med förslag om att de skulle gälla , men det avslogs av . blev emellertid hyresgästopinionen, mot bakgrund av den fortgående hyresutplundringen, så stark att regeringen tvingades lägga fram förslag om en förlängning av underhållslånen att avse även . De vunna erfarenheterna av underhållslånens betydelse för att underlätta ett bra underhåll och begränsa hyreshöjningarna visar, som vpk i olika sammanhang framhållit, hur nödvändigt det är att bibehålla denna stödform till hyreshusen. Som vi också i flera sammanhang tidigare föreslagit, bör emellertid en förändring av gällande villkor för underhållslånen också ske, om effekten skall bli att hyrorna även på kan hållas på en lägre nivå. De allmännyttiga bostadsföretagens roll och uppgifter motiverar ett riktat statligt stöd i olika former. Underhållslån bör bara utgå till allmännyttiga bostadsföretag och vara ränte- och amorteringsfria, enligt tidigare vpk-förslag. Det finns nu ingen anledning att avstå från att besluta om att lånemöjligheterna i form av underhållslån skall bibehållas även . Oavsett vilka förslag den s. k. underhållsfondsutredningen kan komma att lämna och bortsett från eventuella förslag från regeringen i anslutning härtill kommer lånemöjligheterna t. v. att behövas med de förändringar av villkoren som föreslås i denna motion. Vi har i vårt yrkande beräknat anslaget för att täcka såväl ytterligare låneutbetalningar som avskrivningsmedel till ca . Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna a) att lånemöjligheten i form av underhållslån skall bibehållas så att lån kan utgå även för , b) att underhållslånen skall utgå till allmännyttiga bostadsföretag och avse alla statligt belånade hyreshus, c) att underhållslånen till nämnda företag skall vara ränte- och amorteringsfria och att detta skall gälla även för tidigare beviljade underhållslån, 2. att under Bilaga 16 B 3 Lån till bostadsbyggande på statsbudgeten /82 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp avseende underhållslån. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G4021855 · 1981-01-20 00:00:00 — av m. fl. om lån för hyresförluster i allmännyttiga bostadsföretag På förslag av regeringen har beslutat att avveckla möjligheten till hyresförlustlån till bostadsföretag som har outhyrda lägenheter. Hyresförlustlånen har haft stor betydelse för kommuner och bostadsföretag i olika delar av vårt land, och fortfarande finns ett betydande antal outhyrda lägenheter. Enligt undersökning fanns det över 10 000 outhyrda lägenheter i statsbelånade flerbostadshus som färdigställts och . Även om antalet outhyrda lägenheter har minskat med ca 900 , har lånemöjligheten stor betydelse för de kommuner och företag som har dessa problem. Avvecklingen av lånemöjligheten drabbar oftast kommuner och bostadsföretag som har de största ekonomiska problemen, och det är inte rimligt att bostadsföretagen och deras hyresgäster eller skattebetalarna i dessa kommuner själva skall få stå för hyresförlusterna. En felaktig regionalpolitik, nedläggningar av och inskränkningar vid företag är sådant som varken hyresgästerna, bostadsföretagen eller kommunerna är ansvariga för, och det är orättvist och oacceptabelt att ta bort ett medel som bevisligen haft stor betydelse och positiva bostadspolitiska effekter. Lånemöjligheten bör därför återinföras och villkoren förändras så att eftergift av hyresförlustlån kan ske enligt generösare regler än vad som gäller. Lånen måste betraktas som ett direkt stöd till allmännyttiga bostadsföretag och kommuner som råkat i sådana svårigheter som normalt inte kunnat förutses då man planerade och byggde sina bostäder. Kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen och behovet av ett ökat bostadsbyggande talar också för ett bibehållande av möjligheten till hyresförlustlån. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar a) att uttala sig för att möjligheterna till hyresförlustlån skall återinföras så att lån skall kunna utgå till hyresförluster som uppkommer hos allmännyttiga bostadsföretag och att tidigare beviljade hyresförlustlån till allmännyttiga bostadsföretag efterges i sin helhet, b) att under Bil. 16 B 5 Eftergift av hyresförlustlån anvisa ett förslagsanslag om . utöver regeringens förslag, 2. att hos regeringen hemställer att reglerna för eftergift av beviljade hyresförlustlån ändras i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G4021857 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1856 hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till åtgärder inom musikhistorisk forskning i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G4021859 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om tolktaxor m. m. Med hänvisning till vad som anförs i motion 1980/81:1858 om tolkutbildning hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om att i förvaltningslagens 9 § förordna att myndighet vid behov av tolk skall använda i första hand av kommerskollegiet godkänd tolk, 2. att uttalar att en enhetlig tolktaxa bör tillämpas av statliga och kommunala myndigheter. () () ()
mot · G402186 · 1981-01-12 00:00:00 — av och i om cylindervolymgränsen för lätt motorcykel (TSU) presenterade ett förslag om sänkt kubikgräns för lätt motorcykel. Enligt förslaget skall de nya lättviktarna vara på max. 50 cc och 6,8 hk. Dessutom får dessa maskiner inte väga mindre än och inte . Denna motorcykel skulle ersätta dagens lättviktare som är på 125 cc och får framföras av 16-åringar med körkort. Tankegångarna bakom förslaget är att en liten, lätt motorcykel med ett begränsat antal hästkrafter är ett trafiksäkert fordon eftersom det inte går så fort och väger lagom mycket. Detta anser vi felaktigt av följande skäl: o En motorstyrka på 6,8 hk är alldeles otillräcklig om fordonet skall kunna framföras i modern trafikrytm på ett säkert sätt. Motorcyklisten kommer ideligen att bli omkörd av långtradare och andra bilar. Och eftersom 50-kubikaren kommer att köras på full gas kommer körningen att bli ryckig och osäker, o En risk finns att vi får en mängd trimdelar på marknaden och att mopedtrimningen kommer att underlättas och öka. Många ungdomar kommer att avstå från att ta körkort för den nya klassen, eftersom det ju ändå bara är en trimmad moppe. Bättre att köra vidare med den trimmade maskinen tills man blir 18... o som utredarna har i tankarna är mycket vekare byggda än dagens 125 cc i fråga om ramen, bromsarna, belysningen m. m. Det råder ingen tvekan om att 50 cc kommer att vara vingligare än en 125 cc, vilken oftast har skivbroms, en kraftig ram och god balans, o Det finns stor risk att 50 cc kommer att hamna utanför mc-klubbarnas organiserade verksamhet genom att de inte kan hänga med på utflykter, sammankomster etc. Förarna blir svårare att nå med trafiksäkerhetsinformation, och buskörningen på gator och torg kan tendera att öka. o Utomlands har man erfarenhet av 50-kubikare, och där anser man i flera länder att den är en säkerhetsrisk. Så har t. ex. fattat beslut om att fr. o. m. 1981 höja gränsen för lättviktare från 50 till 80 cc. Vi anser också att borde avvakta den Europastandard som ECE (ett underorgan till ) håller på att utarbeta. ECE vill genomföra gemensamma klassindelningar och bestämmelser för hela . Av ovanstående skäl anser vi att man t.v. bör behålla 125 cc som lätt motorcykel. För att bringa ned antalet motorcykelolyckor bör i stället grundutbildningen avsevärt förbättras genom bättre utbildade lärare, bättre manöverträning i terräng och på bana och genom mer övning i förståelse av trafiken. Med anledning av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande bibehållande av 125 cc som lätt motorcykel.
mot · G4021861 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om höjning av skogsvårdsavgiften Under hänvisning till vad som anförts i den av socialdemokraterna i jordbruksutskottet väckta motionen om förändringar av vissa anslag under huvudtitel hemställer vi att i enlighet med förslaget i motionen antar bifogade förslag till lag om ändring i lagen om skogsvårdsavgift. Lag om ändring i lagen om skogsvårdsavgift Härigenom förordnas att 1 § lagen om skogsvårdsavgift skall ha nedan angivna lydelse: Den, för vilken taxering till inkomstskatt såsom skattepliktig inkomst upptagits garantibelopp för jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering åsatts delvärdet skogsbruksvärde, är skyldig erlägga skogsvårdsavgift. Sådan avgift utgår med av skogsbruksvärdet. Den, för vilken taxering till inkomstskatt såsom skattepliktig inkomst upptagits garantibelopp för jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering åsatts delvärdet skogsbruksvärde, är skyldig erlägga skogsvårdsavgift. Sådan avgift utgår av skogsbruksvärdet. - hela krontal. Denna lag träder i kraft och skall tillämpas fr. o detta datum. () () () () ()
mot · G4021862 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ett statligt industriprogram Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1503 föreslås att beslutar att hos regeringen begära att arbetet för ett statligt industriprogram , i enlighet med i motionen angivna riktlinjer, påbörjas. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G4021863 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1503 föreslås att beslutar att uttala att bostadsbyggnadsplanen bör omfatta igångsättning av 70 000 lägenheter genom nybyggnad och ombyggnad av 20 000 lägenheter, exkl. energisparåtgärder. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G4021865 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om skattebefrielse för stiftelser som stöder kulturell verksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1864 hemställs att hos regeringen begär förslag om att skattebefrielse medges stiftelser som har till ändamål att även stödja kulturell verksamhet. () ()
mot · G4021867 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om den svenska säkerhetspolitiken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1866 hemställs att vid anvisning av medel enligt A 2 Försvarshuvudtiteln beaktar vad som anförts i motionen och tar särskild hänsyn till svensk säkerhetspolitik. () () () ()
mot · G4021869 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81 1869-1876 av och om en avgift på oinspelade tonband Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1868 hemställer att som sin mening ger regeringen till känna att förslag om en avgift på oinspelade tonband i enlighet med vad som anförts i motionen bör föreläggas senast /. J. () () 1 1980/81.
mot · G4021871 · 1981-01-27 00:00:00 — av m .fl. om stimulans till lokal upphandling Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1870 hemställs att hos regeringen anhåller om förändringar i det centrala upphandlingsreglementet så att lokal upphandling stimuleras.
mot · G4021872 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om skolundervisningen i konsumentkunskap Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1870 hemställs att hos regeringen anhåller att undervisningen i konsumentkunskap utformas på sätt som anförts i motionen.
mot · G4021873 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om glesbygdsstödet, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1870 hemställs 1. att som sin mening uttalar vad som anförts i motionen beträffande fortsatt glesbygdsstöd, 2. att anhåller att regeringen i sina överläggningar med understryker det angelägna i att kommuner och landsting i sin upphandling beaktar glesbygdens servicebehov.
mot · G4021875 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om utbyggnad av inrikesflyget i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1874 hemställer att uttalar att inrikesflygets utbyggnad bör ske så att de inomregionala kommunikationerna i kan förbätt () () () () () () () () ()
mot · G4021876 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om forskning rörande skogsnäringens problem, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1874 hemställer 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande forskning om skogsnäringens problem, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att ett regionalt forskningsråd bör knytas till Norrlandsfonden i syfte att initiera utvecklingsinsatser av betydelse för utveckling. () () () () () () () () ()
mot · G4021878 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1877 hemställer att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om produktkontrollens organisation. () () () () () () () () () () () ()
mot · G4021880 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om åtgärder för att främja fjällturismen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1879 hemställer att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvecklingsinsatser för fjällturismen.
mot · G4021881 · 1981-01-27 00:00:00 — om den fysiska riksplaneringen i obrutna fjällområden Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1879 hemställer att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den fysiska riksplaneringen i obrutna fjällområden.
mot · G4021883 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om priszonerna för olja och bensin Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1980/81:1882 hemställs att begär att regeringen lämnar förslag om hur ett system med 0-zon för olje- och bensinpriset skall införas. () ()
mot · G4021884 · 1981-01-27 00:00:00 — Området har en välutbyggd infrastruktur i vad gäller både kommunikationer och utbildning. Regionen är dessutom länets kommersiella och administrativa centrum. Den är av den anledningen väl utrustad både i vad gäller kommersiell och offentlig service. Även industrin har utvecklats . Östersundsområdet har också en välutvecklad och differentierad arbetsmarknad. Förutsättningarna är därför goda för en fortsatt positiv utveckling i hela det område som utgör länets primära centrum. Östersundsområdet är lämpligt för decentraliserad offentlig förvaltning Den fortsatta tillväxten av statlig förvaltning i måste resultera i ökade ansträngningar till decentralisering. Östersundsregionen med sina utvecklingsförutsättningar och sitt goda kommunikationsläge mitt i måste i det sammanhanget vara ett konkurrenskraftigt alternativ. Från länets sida måste man därför arbeta för en lokalisering till Östersundsområdet av sådan statlig förvaltning som inte nödvändigtvis måste finnas i . Parallellt med detta arbete måste det finnas en strävan att så långt det går sprida den offentliga förvaltningen från ut i länet. Länet har sedan historisk tid nära relationer till de båda Tröndelagsfylkena i . Vidgar man begreppet till Mittnorden så ligger länet mitt i en omfattande och geografiskt sammanhängande region som bör innebära stora utvecklingsmöjligheter för länets näringsliv. Inom 25 mils radie från bor omkring 800 000 personer. Särskilt intressant för länet är den ekonomiska expansion som antas komma i Tröndelagen som en följd av de förväntade oljeaktiviteterna i området. Med hänvisning till vad som anförts hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökade insatser från statens sida för att utveckla de industrier och övrig sysselsättning som baseras på inlandets naturliga förutsättningar, 2. att beslutar uttala sig för att ett statligt industricentrum skall etableras i , kommun, 3. att begär att regeringen med regionalpolitiska medel finansierar uppförandet av en pilotanläggning för träbearbetning med det i motionen anförda innehållet, 4. att uttalar sig för att kommun flyttas upp från stödområde 5 till stödområde 6, 5. att begär att regeringen tar fram lämpliga objekt för lokalisering av statlig offentlig verksamhet till . () () * Se även motion 1980/81:1885.
mot · G4021885 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81 1885-1890 av m. fl. om förläggning till av en forskningsstation för energiutvinning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1884 hemställs att begär att regeringen lägger fram förslag om förläggning av en forskningsstation för energiutvinning till . () () 1 1980/81.
mot · G4021887 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1886 föreslås att beslutar 1. att hemställa hos regeringen om förslag angående utvidgad skattekontroll av uppdragstagare i enlighet med vad som anföres i motionen, 2. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anföres beträffande förbättrad kontroll av ränteinkomster och förmögenhetsinnehav och hemställa om förslag härom. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G4021889 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om läkemedelsinformationen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1888 föreslås 1. att beslutar att hemställa att regeringen vidtar åtgärder och återkommer till med förslag om att lagstiftningen om läkemedlens märkning ändras i enlighet med motionens tankegångar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjer för läkemedelsinformation. () ()
mot · G4021890 · 1981-01-26 00:00:00 — En sådan utbildning bedrivs fr. o. m. innevarande läsår som en C/D-kurs inom ekonomilinjen vid . Utbildningen omspänner ca , varav helt ägnas småföretagsfrågor. Intresset från både företag och studenter har varit mycket större än haft kapacitet att möta. En viss osäkerhet om utbildningens framtid råder på grund av att fasta ekonomiska resurser saknas för bl. a. de insatser som krävs för att knyta upp och kontinuerligt hålla kontakt med praktikföretagen. De senaste årens ekonomiska politik och defensiva näringspolitiska åtgärder har inte underlättat utan snarare bidragit till att fördjupa den kris stora delar av svenskt näringsliv befinner sig i. Inte minst för det exportinriktade näringsliv som finns i krävs nu offensiva satsningar för att slå vakt om sysselsättning och skapa underlag för ekonomiskt framåtskridande. Därvid gäller bl. a. att tillse att det kapitalbehov som behövs för en ökad investeringsverksamhet och produktutveckling tillskapas, så att befintlig industri kan bevaras och utvecklas. I denna motion har vi främst velat peka på de utvecklingsområden som föreligger och är specifika för . För att tillvarata dessa möjligheter krävs bl. a. att följande åtgärder vidtas: Ekonomiska resurser avsätts för teknikutveckling inom transportsektorn. roll som knutpunkt i det skandinaviska flygtrafiknätet förstärks. hamn får statsmakternas stöd för att bevara och ytterligare befästa sin roll som centralhamn när det gäller trafik. Ekonomiska resurser avsätts för att utveckla som havstekniskt centrum. Statens exportfrämjande organ som huvudsakligen är lokaliserade till får filialer i . Ytterligare resurser avsätts för uppbyggnad av en slagkraftig utbildnings- och forskningsorganisation inom havsresursområdet. Yrkesteknisk högskoleutbildning inom transportsektorn etableras i . En utbildningslinje för industriell produktion och administration inrättas vid . Resurser avsätts för en fortsatt utbildning i småföretagsekonomi vid . Under hänvisning till vad vi anfört i motionen om den näringspolitiska och sysselsättningsmässiga situationen och de utvecklingsmöjligheter som föreligger i hemställer vi* att måtte besluta att hos regeringen begära initiativ för att förstärka sysselsättningen och näringslivets utvecklingsmöjligheter i i enlighet med vad som nedan anförs. Ekonomiska resurser avsätts för teknikutveckling inom transportsektorn. Ekonomiska resurser avsätts för att utveckla som havstekniskt centrum. Statens exportfrämjande organ som huvudsakligen är lokaliserade till får filialer i . () PER () () () () () () () () * Se även motionerna 1980/81:1891-1892.
mot · G4021891 · 1981-01-26 00:00:00 — 1980/81 1891-1898 Motion 1980/81:1891 av m. fl. om lokalisering av vissa utbildningsgrenar till Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1890 hemställer att måtte besluta att hos regeringen begära initiativ för att förstärka sysselsättningen och näringslivets utvecklingsmöjligheter i genom att 1. ytterligare resurser avsätts för uppbyggnad av en slagkraftig utbildnings- och forskningsorganisation inom havsresursområdet, 2. yrkesteknisk högskoleutbildning inom transportsektorn etableras i , 3. en utbildningslinje för industriell produktion och administration inrättas vid , 4. resurser avsätts för en fortsatt utbildning i småföretagsekonomi vid . PER () () () () () () () WP 'I-ANNE RADESJÖ (s)
mot · G4021892 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1890 hemställer att måtte besluta att hos regeringen begära initiativ för att förstärka sysselsättningen och näringslivets utvecklingsmöjligheter i genom att roll som knutpunkt i det skandinaviska flygtrafiknätet förstärks, hamn får statsmakternas stöd för att bevara och ytterligare befästa sin roll som centralhamn när det gäller trafik. () () () ()
mot · G4021894 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om krav på barnstugeplatser vid byggnadsplaneringen Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1980/81:1893 föreslås att uttalar att planeringen av ett tillräckligt antal barnstugeplatser vid ny- och ombyggnad av bostäder bör vara en förutsättning för godkännande av stadsplan resp. tillstånd till sanering. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)