mot · G4021510 · 1981-01-26 00:00:00 — 1980/81: 1510 om offentlighetsprincipen inom ADB-området Sammanfattning: Datoriseringen inom den offentliga förvaltningen innebär i praktiken en allt påtagligare försämring av offentlighetens och insynens villkor. I motionen begärs uttalande för att hindra denna process och slå vakt om offentlighetsprincipens fulla giltighet inom ADB-området. Offentlighetsprincipen räknas med skäl till grundpelarna i det konstitutionella rättighetssystemet. Den ger praktiskt innehåll åt en rad andra medborgerliga fri- och rättigheter. Författningsprinciper är emellertid inga abstrakta ting. Deras verklighet är konkret. Och deras praktiska villkor förändras ständigt i den samhälleliga utvecklingen. Det är en spridd uppfattning att offentlighetsprincipen har djupa rötter i svenskt författningsliv. Sådana föreställningar är nationalromantik. Offentlighetsprincipen har arbetat sig fram ganska sent. Det har måst ske i hård strid och under åtskilliga bakslag. Etablerade maktgrupper har ofta gjort aktivt motstånd mot den. Principen träder in i statslivet först med tryckfrihetsförordning och då för att genast avskaffas vid statskuppen . Den dyker upp igen 18091810 för att inskränkas 1812. Indragningsmaktcn äger bestånd till 1845. Hovrättsförhandlingar blir offentliga . Offentlighetsprincipen blir först gradvis erkänd. Under sker temporära bakslag, och 1937 under fascismens jubeldagar ute i ges möjlighet att utvidga sekretessen utan grundlagsändring. blir en ny pinsam erfarenhet, där censur- och bcslagspolitik ingår i koalitionspartiernas av hänsyn till förda anpassningslinje. följer en period när offentlighetsprincipen förankras och stärks, både praktiskt och legalt. Vissa strävanden i motsatt riktning förekommer dock (t. ex. organisering av kommunala verksamheter i former som inte är underkastade offentlighetsprincipens krav). En i grunden ny situation träder fram. Den utvecklas alltmer till ett hot mot offentlighetsprincipen. Den gör sig gällande över ett brett fält. Drivande i denna process är en teknologisk faktor datoriseringen inom den offentliga förvaltningen. Datorisering av offentligt material och administrativa procedurer har förändrat offentlighetsprincipens existensvillkor. Den sker fortlöpande och på ett sätt som helt strider mot klassisk offentlighetsrätt och mot uttryckliga beslut. Grundtanken i dessa beslut är att införandet av ADB inte får försämra offentlighet och insyn. Uppgifter och handlingar i ADB-form skall vara underkastade samma regler i offentlighetshänseende som uppgifter och handlingar i traditionell form. I en rad viktiga hänseenden bryter myndigheter mot dessa grundsatser. Mot detta missbruk och lagtrots företas f. n. inga åtgärder. Tendensen är snarare att regering och rättsinstanser undviker frågan eller godtar det som sker. Exempel på den här nämnda tendensen är: System och program för ADB-behandling utformas utan hänsyn till offentlighetsrättens behov. Detta är inte en frukt av tillfälliga förbiseenden. Det sker allmänt och systematiskt. Hela begreppet tillgänglighet har, i fråga om offentliga handlingar i dataform, inskränkts. Det knyts upp till både hur mycket arbete som krävs för att ta fram uppgifterna och om det existerar teknik för att söka i materialet. Myndigheter ställer orimliga krav på sökande som vill ta del av offentliga uppgifter. Uppgifter som ur pappershandlingar kunnat tas fram utan nämnvärd kostnad är ofta inte tillgängliga annat än till priset av . Regeringsrätten har fällt ett mot beslut stridande avgörande, när den vägrat allmänheten rätt att få tillgång till terminal (avgörandet grundar sig på en ren missuppfattning av förarbetena, varvid regeringsrätten förväxlat datamaskin med dataterminal). Regeringen har i ett motsvarande beslut beviljat möjlighet att i ett enskilt fall använda terminal vilket betyder att man gjort frågan om tillgänglighet till en sak för myndighetens välvilja i det enskilda fallet. Myndigheterna har i en lång rad fall visat sig helt desorienterade inför förfrågningar om databascrat material. De känner inte till förhållningsreglerna, de har inga rutiner för att göra ADB-material tillgängligt och de har en klar tendens att utkräva uppgifter av den sökande om identitet och syfte vilket ju inte är tillåtet. Denna utveckling får inte tillåtas fortsätta. Den måste stoppas mycket snabbt och med effektiva åtgärder. ADB-systcmens snabba utbredning nödvändiggör detta. Problemet har blivit föremål för en nyligen publicerad vetenskaplig utredning. : Offentlighetsprincipen och ADB. Denna skrift har utgetts av arbetsgruppen för ADB och juridik vid juridiska institutionen i . De där redovisade dokumentariska studierna och 1980/81: 1510 erfarenheterna från det praktiska fältet är lika skrämmande som pinsamma. De bekräftar i allo de farhågor vilka i olika sammanhang yppats i skilda kritiska inlägg i . kan knappast motivera en fördröjning i behandlingen av frågan genom att hänvisa till datalagstiftningskommitténs arbete. För det första gäller att det är fråga om att upprätthålla grundlagsprincipers gilighet. Detta är icke en fråga för DALK utan något som skall ske i vilket fall som helst. För den andra har DALK själv i ett delbetänkande redovisat mycket av dessa problem, varför det finns grund för initiativ från lagstiftarna. För det tredje är det i mycket inte en lagstiftningsfråga utan en fråga om att motverka direkta praktiska sabotage mot vad som redan gäller. Till sådana otillåtligt inskränkande åtgärder måste räknas även regeringsbeslutet av , där man hävdar att offentlighetsprincipen inte innebär rätt att via terminal söka i register eller ta fram uppgifter. Mot bakgrund av det nu anförda föreslås att beslutar uttala att tidigare riksdagsbeslut om ADBmaterials offentlighet bör uppfyllas i praxis.