mot · G4021006 · 1981-01-23 00:00:00 — av om organiskt jordbruk Det industrialiserade samhället utsätter människan för många nya påfrestningar. Vår kropp har en imponerande förmåga att klara angreppen men måste då ha en väl fungerande självläkningsförmåga. Här är matens kvalitet av stor betydelse. Det är väsentligt att vår mat ger oss alla vitala näringsämnen. I överflödslandet hotar vi vår hälsa genom att äta för mycket och kan ändå svältföda oss på näring och sådana beståndsdelar som ger oss en god ämnesomsättning. Fruktansvärt blir detta när vi överför dessa dåliga matvanor till länder med fattiga människor och brist på mat! Vi frestas med åtskillig skräpmat att fylla oss med tomma kalorier. Moderna, s. k. rationella odlingsmetoder innebär att råvarorna utarmas. Genom hårt drivande handelskväve blockeras växternas upptag av mer svårlösliga närsalter. Jordbrukaren förmås också använda kemiska bekämpningsmedel (trots att de först och främst hotar hans egen och hans familjs hälsa) i den av statsmakterna framhetsade rationaliseringen. Samma felaktiga strävan driver fram djurfabriker, där djuren har ett skrämmande torftigt liv, där antibiotika används i fodret och ibland rent djurplågeri tycks förekomma. Statsmakternas rationaliseringsiver orsakas av önskan att hålla matpriserna nere. De råvaror som kommer från jordbruket har emellertid en mycket liten andel i matkostnaden. beräknades av en normallimpa på 4:35 bara gå till jordbrukarens arbetslön och till hans omkostnader, medan bageri och transporter stod för , detaljhandeln för , övriga råvaror för 26 och moms för . En stor del av de senaste decenniernas förändring i mathanteringen har inneburit att allt billigare (sämre?) råvaror har hanterats alltmer ingående, bearbetats i industrier, konserverats, förpackats, distribuerats över allt större avstånd allteftersom näringslivet koncentrerats. Det skulle vara mycket mer i jordbrukarnas och konsumenternas intresse att minska avståndet mellan råvaruproducent och konsument, att förkorta avståndet mellan marken och matbordet. har en rapport från visat häpnadsväckande fakta om framgångsrik organisk odling, dvs. odling utan hårt drivande gödsel och kemiska bekämpningsmedel. I klimatområden liknande de svenska har man kunnat producera livsmedel med samma ekonomiska utbyte som på gårdar som använt kemikalier (Report and Recommendations on Organic Farming, 1980). I då många fruktar för att arbetet skall tas ifrån dem och många företag kämpar för att överleva, borde vi inte vara förvånade över att det etablerade näringslivet använder starka påtryckningar för att säkerställa och helst öka sin försäljning. Men vi får inte låta oss imponeras av detta. Industrijordbruket har inflytelserika förespråkare - det förstår man, eftersom det är möjligt för så många att leva av att tillverka och sälja kemikalier, övervaka att kemikalierna gör så litet skada som möjligt, hantera och transportera och förpacka och sälja mat. Men vi kan inte acceptera en låsning till produktionsmetoder och en livsmedelsorganisation som är olycklig om man ser till helheten. Ingen kan egentligen ha intresse av att arbeta i destruktiva system. Vi måste kunna organisera produktionen så att människan och naturen mår bra av det. I sin utnämningspolitik bör regeringen se till att erfarna företrädare för organisk odling kommer med i utredningar och forskningsråd. Kemiska bekämpningsmedel och hårt drivande handelsgödsel bör beläggas med en avgift som skall användas till forskning om sådana odlingsalternativ där sådana medel minimeras. En utredning bör tillsättas för att förändra livsmedelsförsörjningen från fjärr- till närproduktion. Med stöd av det anförda hemställs 1. att begär att regeringen belägger jordbrukskemikalier med en avgift för forskning om alternativa jordbruksmetoder, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att utredningar och forskningsråd rörande jordbruket skall kompletteras med företrädare för organisk odling, 3. att anhåller hos regeringen om utredning om närproduktion av livsmedel.