mot · G4021494 · 1981-01-26 00:00:00 — Den snabba nedgången i sysselsättningen leder inte till att behovet av utbildning minskar - det visar erfarenheten både från tekoindustrin och andra branscher med sysselsättningsproblem. Detta framgår också klart av tekodelegationens skrivelse till regeringen. Vi skall här endast hänvisa till att det i den socialdemokratiska partimotionen om utbildningsfrågor föreslås att en yrkesteknisk högskolelinje startas i . Studierna skall ge för tekoindustrin kvalificerad och behövlig utbildning. Vi föreslog redan i samband med fjolårets budgetproposition att linjen skulle starta . Den borgerliga majoriteten avslog då vårt förslag. I årets budgetproposition avvisar det föredragande statsrådet UHÄ:s förslag om en sådan utbildning. Vi har från socialdemokratisk sida tidigare påtalat de speciella säsongmässiga likviditetsproblem som tekoindustrin utsätts för och föreslagit att en särskild lånegaranti för säsongkrediter inrättas. Våra förslag har avvisats varför problemet fortfarande kvarstår. Det bör vara en uppgift för de utredande myndigheterna att redovisa förslag till lösningar på dessa särskilda likviditetsproblem. Utvecklingen av en långsiktigt konkurrenskraftig tekoindustri innefattar oundvikligen betydande strukturella förändringar inom branschen. För att dessa förändringar skall kunna genomföras i former, som är godtagbara från sociala och sysselsättningsmässiga utgångspunkter, krävs instrument som syftar till att i akuta krissituationer skapa rådrum för olika typer av samhällsinsatser. Under de svåra krisåren 1977 och 1978 ställdes en rad anställda inom tekoindustrin utan arbete därför att det inte fanns företag som ville gå in och satsa pengar i en så osäker bransch. 1 dessa krissituationer lyckades man inte finna nya ägare till företag, där möjlighet till rekonstruktion förelåg. Vid generationsskiften kunde i flera fall driften inte fortsättas. Vi har tidigare påpekat detta förhållande och krävt att ett statligt ägt saneringsbolag för tekoindustrin skall inrättas. Detta bolag skall ha till uppgift dels att överta och driva företag vidare, dels att rekonstruera företag och söka finna nya ägare. Vi har också i det sammanhanget krävt inrättande av särskilda tekostrukturlån. av samma typ som funnits inom skoindustrin. Dessa förslag bör tas upp i det fortsatta planeringsarbetet. Forskningsfrågorna har en självklar plats i den långsiktiga planeringen för tekoområdet. pågår inom styrelsen för teknisk utveckling en översyn av stödet till . 1980/81: 1494 Tekodelegationen har ansvaret för samordningen av planeringen på tekoomrädet. 1 delegationens uppgifter hör ingå att samordna branschens långsiktiga forskningsfrågor. Vad gäller de mer omedelbara behoven av medel för forskningsverksamhet inom ramen för bl. a. förutsätter vi att regeringen återkommer i den aviserade industripolitiska propositionen i vår. Vad som här sagts om förslag som bör tas upp i det fortsatta utredningsoch planeringsarbetet på tekoområdet borges regeringen till känna. 1 budgetpropositionen redovisas inga förslag till handelspolitiska åtgärder. Man anger endast att ett förslag om importlicens eller särskilt ursprungsintyg för vissa varor från EG och EFTA f. n. bereds inom . Utrymmet för att tillgripa handelspolitiska restriktioner sägs emellertid vara begränsat, och man hänvisar till att tekodelegationen framhållit detta i sin skrivelse till regeringen. Det finns i det sammanhanget anledning att påpeka att tekodelegationens skrivelse, utöver detta allmänna konstaterande av att våra handelspolitiska åtaganden säjlvfallet måste beaktas vid utformningen av handelspolitiska åtgärder, också innehåller förslag till en rad sådana åtgärder. Dessutom påpekas uttryckligen i skrivelsen behovet av handelspolitiska åtgärder för att det skall bli möjligt att uppnå målen för tekopolitiken. Det s. k. multifiberavtalet ligger till grund för huvuddelen av de begränsningar som rör lågprisimporten. Det nu gällande avtalet, som löper ut vid utgången av 1981. innebär att industriländerna accepterar en relativt snabb ökning av importen. med hänsyn till den förväntade uppbromsningen av konsumtionstillväxten, inte rimligt att godta en lika snabb importökning i det kommande avtalet. En sådan importökning skulle nämligen äventyra, och sannolikt omöjliggöra, att målen för tekopolitiken uppnåddes. Detta mäste beaktas vid förberedelsearbetet inför den kommande förhandlingen om multifiberavtalet. Detta bör ges regeringen till känna. En annan fråga som bör tas upp vid förberedelserna inför förhandlingen om multifiberavtalet rör skinnindustrin. Antalet anställda i branschen har ungefär halverats . och produktionen har sjunkit kraftigt. En starkt bidragande orsak till denna utveckling har varit lågprisimporten från . Mot den bakgrunden bör man från svensk sida enligt vår uppfattning arbeta för att ett kommande multifiberavtal skall omfatta även skinnkonfektion. Man måste också bygga upp en beredskap inför eventualiteten att något nytt multifiberavtal inte kommer till stånd, eller att det kommer att få en utformning som inte kan accepteras från svensk sida. En av de åtgärder som kan vidtas är att ett förslag till globalkvotering utarbetas. bör därför ges i uppdrag att, i enlighet med tekodelegationens förslag, utarbeta ett konkret förslag till ett rent globalarrangemang exklu sive EG- och EFTA-området. Förslaget bör föreligga i så god tid att det ger en handlingsberedskap . En annan fråga som aktualiserats i socialdemokratiska motioner rör ursprungsmärkning «v kläder. Med anledning av riksdagsbeslutet tillsattes en utredning med uppgift att utforma förslag till bestämmelser rörande ursprungsmärkning. Ursprungsmärkning tillämpas eller införs nu i en rad industriländer. T. o. m. inom EG pågår arbete med att utforma riktlinjer för ursprungsmärkning. Behandlingen av frågan har enligt vår mening tagit onödigt . Regeringen bör därför ges i uppdrag att vidta sådana åtgärder att förslag om ursprungsmärkning av kläder kan presenteras för . Tekodelegationen pekar på behovet av en breddning och effektivisering av det nuvarande handelspolitiska begränsningssystemet. En breddning av systemet skulle för det första kunna innebära att det utvidgades till att omfatta Jler länder, med vilka bilaterala handelsavtal skulle upprättas. Breddningen skulle för det andra kunna innebära att varnomfattningen i begränsningssystemet utökades. Behovet av en effektivisering av begränsningssystemet är av allt att döma betydande. Uppenbarligen finns det för importörerna i många situationer starka ekonomiska incitament att söka kringgå gällande begränsningsregler. är möjligheterna till kontroll av reglernas efterlevnad utomordentligt begränsade. Enligt socialdemokratisk uppfattning finns det därför starka skäl att utan dröjsmål genomföra åtgärder för att effektivisera begränsningssystemet. För en rad åtgärder finns det redan nu ett fullt tillfredsställande underlag för beslut. Ett av kontrollproblemen hänför sig till svårigheten att fastställa i vilket land en importerad vara producerats. Det förekommer att varor producerade i länder med vilka har begränsningsavtal importeras till över ett tredje land. På det sättet kringgås begränsningssystemet. För att komma till rätta med detta problem har tekodelegationen föreslagit att åtgärder bör vidtas för att importlicens eller särskilt ursprungsintyg i vissa angivna fall bör krävas för varor från EG och EFTA. Som tidigare påpekats är detta förslag under beredning inom . Ett annat kontrollproblem hänger samman med att de exporterande länderna på ett tillfredsställande sätt kontrollerar att begränsningsavtalen följs. Tekodelegationen föreslår därför att krav uppställs på en förbättrad rapportering från exportländerna. Om inte tillfredsställande garantier kan erhållas för ett effektivt handhavande av exportkvoteringen bör administrationen av begränsningarna övertas av . Tekodelegationen föreslår också att ökade resurser avdelas för kontroll i hos både och kommerskollegium. Vi vill från socialdemokratisk sida aktualisera ytterligare två förslag i syfte att effektivisera kontrollen av tekoimporten. Det ena förslaget gäller det s. k. hemtagningssystemet. som innebär att det i samband med inför sein av varan från sida endast görs enkla varukontroller. medan tulldeklaration lämnas . för lämnandet av tulldeklarationen kan varupartiet redan ha distribuerats från importörens lager ut till olika köpare. Genom detta förfarande försvåras naturligtvis tullkontrollen i utomordentligt hög grad. Möjligheterna att exempelvis kontrollera att det importerade partiet svarar mot vad som licensierats blir obetydliga. Vi menar därför att våra ambitioner att kontrollera tekoimporten motiverar att hemtagningssystemet slopas för varor inom tekoområdet. Vårt andra förslag innebär ett krav på ökade möjligheter till samarbete mellan och kommerskollegium. kan vid nu gällande bestämmelser till beskattningsmyndigheter överlämna uppgifter beträffande enskilda företags import (och även export). Någon möjlighet att överlämna motsvarande uppgifter till kommerskollegium föreligger inte. En sådan överföring av information om förelags import skulle förbättra möjligheterna att effektivt kontrollera att gällande importbestämmelser följs. Det är enligt vår uppfattning svårt att se något skäl för att inte öppna en sådan informationsmöjlighet mellan de båda myndigheterna. Frän socialdemokratisk sida föreslår vi att ger regeringen i uppdrag att framlägga förslag till effektivisering av begränsningssystemet för tekoimport i enlighet med vad som här anförts. Självfallet bör man se över om förändringarna medför krav på ökade resurser vid . Ett annat område där åtgärder enligt vår uppfattning utan dröjsmål bör sättas in gäller prissättningen i beklädnadsdetaljhandeln. har vid ett flertal tillfällen behandlat frågan. Det procentpåslag som större delen av beklädnadsdetaljhandeln tillämpar missgynnar svensktillverkade varor. har uppdragit åt regeringen att försöka att på frivillig bas nå en överenskommelse med detaljhandeln om en ändrad prissättning. Dessa förhandlingar har misslyckats. har också i en omfattande utredning bevisat att priserna inte kalkyleras på ett kostnadsmässigt motiverat sätt. Från socialdemokratisk sida har vi påpekat att möjligheterna att nå fram till en tillfredsställande prissättning inom beklädnadsdetaljhandeln sammanhänger med möjligheterna för samhället att ingripa. Så länge det inte finns lagstiftning att tillgå om prissättningen inom beklädnadsdetaljhandeln är det omöjligt att komma till rätta med problemet. bör därför begära lagstiftning om att beklädnadsdetaljhandeln skall tillämpa en kostnadsmässigt motiverad prissättningsmetod. Vi har tidigare pekat på att en tillräckligt kraftig begränsning av tekoimporten möjligen inte kan åstadkommas med mindre inför ett system med importlicensiering, som innebär mer långtgående laav på importörerna att också handla med svenska varor. Licenserna skulle gälla import från länder utanför EG- och EFTA-området och sannolikt även statshandelsländerna. Man skulle eftersträva att fördela licenserna på ett sådant sätt att den totala importen av vederbörande företags försäljning inte uppgår till av försäljningsvärdet. Därvid bör bl. a. övervägas huruvida importlicenser i första hand skall tilldelas företag i försäljnings- eller tillverkningsledet eller en kombination av dessa. Vi upprepar här vårt tidigare krav att regeringen bör ge kommerskollegium i uppdrag att utarbeta ett sådant system för importregleringen. Detta bör ges regeringen till känna. I motion 1980/81:349 anmälde vi att vi av praktiska skäl skulle samla samtliga yrkanden rörande medelsanvisningar till det ekonomiska försvaret i förevarande motion. Våra förslag innebär i denna del följande. Drift av beredskapslager () 1 motion 1980/81:349 beräknade vi att 1 milj. kr. behövde avsättas för samtliga de åtgärder vi föreslog beträffande lagring. Av beloppet har . tillförts programmet Beklädnad m.m. och . delprogrammet Metaller m. m. I samma motion föreslog vi att sammanlagt 25 milj. kr. skulle rekvireras ur oljelagringsfonden för att betala vissa kostnader av delprogrammet Tekniska produkter m.m. Härav bör 5 milj. kr. tillföras detta anslag. Detta innebär följande medelsdisposition för anslaget. Beklädnad m. m. Kemiska produkter m. m. Metaller m. m. Beredskapslagring och industriella åtgärder () I motion 1980/81:349 föreslog vi bl. a. att 15 milj. kr. skulle anvisas för ytterligare insatser i form av fredskrislagring av metaller m. m. Beloppet bör upptas under en särskild post. Till ÖEF:s disposition för övriga varor. I samma motion föreslog vi att den i propositionen upptagna posten till regeringens disposition om 1 milj. kr. I denna motion har vi föreslagit att ytterligare 43 milj. kr. anvisas till olika åtgärder under programmet Beklädnad m. m. Inlagringskostnaden för den fortsatta uppbyggnaden av fredskrislagret med främst grövre syntetiska varor (.) har vi beaktat under anslaget . I motion 1980/81:349 föreslog vi att 25 milj. kr. skulle rekvireras ur oijelagringsfonden för att betala vissa kostnader för delprogrammet Kemiska produkter m. m. Härav bör 20 milj. kr. tillföras detta anslag. Vidare bör 8 milj. kr. rekvireras ur fonden för den fortsatta uppbyggnaden av fredskrislagret med främst grövre syntetiska garner. Vad vi här föreslagit innebär följande disposition för anslaget. Program/De 1 program Beklädnad m. m. Kemiska produkter m. m. Metaller m. m. Till ÖEF:s disposition för övriga varor Våra förslag i denna motion och i motion 1980/81: 349 innebär således att det ekonomiska försvaret tillförs ytterligare ca 65 milj. kr. Härtill kan läggas att vi föreslagit (motion 1980/81:353) att ytterligare 15 milj. kr. används för beredskapslagring av förbrukningsmaterial för sjukvården. Av våra förslag om utökningar finansieras 33 milj. kr. genom att oljelagringsmedel disponeras. Med stöd av det anförda hemställs1 1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om målsättningen för tekoindustrin och läderskoindustrin. 2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utvärdering av och aktiviteter inom branschprogrammet för tekoindustrin. 3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om förslag som bör tas upp i det fortsatta utrednings- och planeringsarbetet på tekoomrädet. 4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om förberedelsearbetet inför de kommande förhandlingarna om nytt multifiberavtal. 5. hos regeringen begär att kommerskollegium får i uppdrag att under innevarande år utarbeta ett konkret förslag till ett rent globalarrangemang exklusive EG- och EFTA-området. 1 Se även motion 1980/81: 1495. 6. begär att regeringen vidtar sådana åtgärder att förslag om ursprungsmärkning av kläder under innevarande år kan presenteras för , 7. begär att regeringen framlägger förslag till effektivisering av begränsningssystemet för tekoimport i enlighet med vad i motionen anförs. 8. från regeringen begär förslag till lagstiftning i fråga om prissättningsmetoder inom beklädnadshandeln, 9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ett system för importreglering med långtgående krav på importörerna. () () () () HANS () () () () () () () () i () () ()