ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021688 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81 1688-1695 av m. fl. om forskningen vid högskolorna i , och Av högskolor utan fasta forskningsresurser har de f. d. filialorterna , och en särställning. Dessa högskolor är större, för del avsevärt större, än övriga högskolor utan fasta forskningsresurser. Utbildningarna på AES-sektorn är för del nästan lika omfattande som vid i ; planeringsramarna är 550 resp. 546 och långt större än vid i (planeringsram 260). Motsvarande siffror för är 165 och för 140. Dessa tre högskolor har också sedan filialtiden en stor forskningskvalificerad lärarstab. Detta avspeglar sig i en omfattande forskning finansierad med anslag från forskningsfonder. En intensifierad kontaktverksamhet med samhället utanför högskolan - i forskningssamverkanskommitténs anda - har fött en rad idéer till forskningsprojekt. Vid alla tre högskolorna pågår ett långt framskridet arbete på forskningspolitiska program. Denna situation, som är lovande med hänsyn till såväl forskningens som utbildningens behov, redovisades vid en konferens i i närvaro av ett antal riksdagsledamöter, universitetskanslern samt rektorerna för universiteten i , och . Vid konferensen redovisades emellertid också svårigheten att på ett planmässigt sätt tillvarata forskningsidéer och forskningsengagemang på en högskola som saknar anställda med forskning som enda eller huvudsakliga uppgift, där forskningsplanering måste ske utanför de ordinarie uppgifterna som lärare och där allt forskningsarbete skall finansieras med ovissa anslag. Detta är säkerligen inte rätt tidpunkt att överväga att vidga kretsen av högskolor med fasta forskningsresurser. Det bör emellertid finnas vägar att ge forskningen vid dessa tre högskolor ett fast stöd på ett annat sätt än genom forskarutbildning och ordinarie forskartjänster. Utbildningsministern har (i budgetpropositionen 1981, bilaga 12, s. 385) sorn ett led i förberedelserna inför den forskningspolitiska propositionen gett några myndigheter i uppdrag att svara för vissa utredningar och kartläggningar. Detta uppdrag bör vidgas till att omfatta möjliga former och kostnader för att ge forskningen vid högskolorna i , och ett bättre stöd. Vi vill påminna om vad utbildningsministern säger i budgetpropositionen 1980, bilaga 12, s. 281: Enligt min uppfattning är det nödvändigt att pröva olika metoder för att stimulera framväxten av forskning. Ett skäl är bl. a. att förbättra högskolans möjligheter att bistå sektorsforskningen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående utredning av möjligheterna att stödja forskningen vid . () i Kumla högskolorna i , och () () () () () PER (vpk) () ()
mot · G4021689 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om landstingsanknuten forskning i län I budgetpropositionen 1981 bil. 12 s. 530 föreslår utbildningsministern ett anslag på tillsammans . till omvårdnadsforskning, dels till Programmet för omvårdnadsforskning vid , dels till . Detta är glädjande, och det är önskvärt att detta nya forskningsområde får ytterligare förstärkning. Såsom påpekas i propositionen angående regionsjukvården (1980/81:9) har läns landsting kommit långt i sina ansträngningar att i samverkan med högskolan i - bygga upp en organisation för landstingsanknuten forskning. Statsrådet säger bl. läns landsting och högskolans i satsning på det tvärvetenskapliga och arbetslivsanknutna samarbetet i utbildning och forskning mellan sjukhuset och de utbildningar som bedrivs i är också verksamheter som bör uppmärksammas. Genom samverkan mellan sjukhuset, vårdyrkesskolan, socionomutbildningen och vissa av högskolans övriga vårdutbildningar skulle förutsättningar ges att bedriva omvårdnadsforskning även i (s. 20). uppmärksammar detta i sitt yttrande, refererat i propositionen s. 88: Mot bakgrund av tidigare insatser bedöms forsknings- och utvecklingsarbete (FoU) inom omvårdnadsområdet ha goda förutsättningar att lyckas i . Denna bedömning delas av den särskilda konsekvensutredning som undersökte (ref. s. 92): Mot bakgrund av bl. a. de insatser som gjorts från sida för att initiera och driva forsknings- och utvecklingsarbete inom omvårdnadsområdet anser vi detta framväxande forskningsområde ha goda förutsättningar att i fortsättningen utvecklas i . I motion nr 1980/81:1688 begär motionärerna att regeringen vidgar det pågående förarbetet på den forskningspolitiska propositionen 1982 till att omfatta möjliga former och kostnader för att ge forskningen vid högskolorna i , och ett bättre stöd. Enligt vår mening borde man i detta sammanhang också uppmärksamma behovet att stödja den forskning som läns landsting tagit initiativet till och som sker i samverkan med högskolan i . Med hänvisning till vad som sagts i motionen hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående utredning av möjligheterna att stödja den forskning som läns landsting initierat. () () () . () () PER (vpk) () () () ()
mot · G4021690 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om en extra vårdlärarkurs vid högskolan i Den nu pågående vårdlärarutbildningen i avslutas . Medel för ny kurs har inte beviljats, då distansutbildning ledd från har beräknats tillgodose de behov som finns inom regionen. Det är möjligt att en sådan målsättning kan uppfyllas i ett längre tidsperspektiv. I nu påbörjad distansutbildning består dock Örebrogruppen av fem studerande, varav endast tre är hemmahörande i med omnejd. Reformen om en ny vårdutbildning inom högskolan skall träda i kraft . Den kommer att medföra stora förändringar. I finns en mycket omfattande landstingskommunal högskoleutbildning. Bristen på behöriga lärare inom högskolesektorn är därför mycket oroande. Av nedanstående tabell framgår lärarsituationen för högskoleutbildningen vid vårdskolorna i högskoleregion . Län Antal tjänster Antal tjänster besatta med Vakanta tjänsbehöriga icke ter Bristen på behöriga lärare för den landstingskommunala högskoleutbildningen i utgör alltså ca 33 heltidstjänster. Bristen för den gymnasiala utbildningen motsvarar ca 20 tjänster vid i samt uppskattningsvis 4-6 tjänster vid kommunens gymnasieskolor i länet. Flertalet av de lärare som finns i tjänst resp. rekryteras till lärarutbildning är unga och medelålders kvinnor med småbarn och barn i skolåldern. Detta medför behov av delning av tjänster, resp. tjänstledighet i varierande omfattning. Vid kartläggning vid framgår att det krävs 124 personer för att uppehålla 77,32 tjänster (gäller lärare som är leg. sjuksköterskor). Mot bakgrund av detta måste man räkna med att det behöver utbildas flera personer än en för att täcka en heltidstjänst. kommer att publicera en vårdlärarprognos. Som underlag för den har det gjorts uppföljningsstudier från vårdlärarutbildning i och . Preliminära resultat visar att av dem som genomgått vårdlärarutbildning påbörjar arbete som vårdlärare efter genomgången utbildning. Ungefär efter avslutad vårdlärarutbildning arbetar som vårdlärare, varefter siffrorna sedan sjunker till . 46 personer har genomfört vårdlärarutbildning i (två studerande har gjort uppehåll i studierna). Av dem har 45 efter avslutad utbildning påbörjat anställning som vårdlärare, dvs. I nu pågående vårdlärarkurs har flera redan sökt och erhållit anställning som lärare efter kursens slut. De redovisade siffrorna visar att utlokalisering av vårdlärarutbildning till en ort med ett klart angivet behov av lärare har givit bättre resultat än ett stort utbud av kurser i och när det gäller den s. k. lärarbenägenheten. I det kärva ekonomiska läget är det synnerligen angeläget att befintliga resurser utnyttjas väl. Mot den bakgrunden bör en omfördelning av årsstudieplatser ske. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar om en temporär omfördelning av årsstudieplatser med en överföring av 12 platser från eller och 12 platser från distanslärarutbildningen i (föreslagen utökning) till en extra vårdlärarkurs i om 24 studerandeplatser /82. () () () . () () () () () PER (vpk) () ()
mot · G4021691 · 1981-01-26 00:00:00 — av och om transportutbildning på gymnasienivå har transportområdet såväl nationellt som internationellt blivit alltmer betydelsefullt. Transportekonomi vad gäller både tid och pengar är ett alltmer skärpt krav. Näringslivet liksom samhället i dess helhet är klart beroende av väl fungerande varudistribution och persontransportsystem. Omfattningen av verksamheten inom svenskt transportväsen kan åskådliggöras med följande data: Antalet sysselsatta inom egentliga transportföretag, dvs. exkl. post och tele, uppgår till av den förvärvsarbetande befolkningen. Här är icke inräknat dem som arbetar med interna och externa transporter inom producerande företag och myndigheter. De rena transportkostnaderna i uppgår till ca . Om man därtill lägger kostnaderna för lagerhållning och interna transporter växer beloppet betydligt. Det är inte ovanligt att av en varas totalkostnad utgörs av transport- och lagerhållningskostnader. Den sammanlagda kapitalbindningen i materialflöde och lager uppgår enligt uppgift för den svenska industrin till ca , vilket är ca hälften av det kapital som totalt används i svensk industri. Mot bakgrund av det stora antalet sysselsatta som arbetar med transportuppgifter är det anmärkningsvärt att detta inte avspeglas i gymnasieskolans kursutbud. Den tekniska sektorn är visserligen relativt väl utbyggd på sina håll. Fordonsteknisk linje med utbildning för bilmekaniker, transporttekniker och fordonsförare finns i dagens gymnasieskola, men det är sämre ställt med sådana utbildningar inom transportområdet som skulle höra hemma inom det gymnasiala merkantila blocket. Framför allt större tillverkningsföretag, speditions- och transportföretag efterfrågar denna typ av gymnasieutbildning. Gymnasieskolan har inte möjlighet att gå sådan efterfrågan till mötes. Förutom en grundkurs i allmänna ämnen skulle utbildningen behöva innehålla grundkurs i transportekonomi och transportteknik och därtill praktik, anpassad till de två sistnämnda grundkurserna, var för sig. Det är angeläget att aktualisera behovet av transportutbildning på gymnasienivå med tanke på den omdaning av gymnasieskolan som förestår och mot bakgrund av de anförda problemen. Behovet torde vara kännbart på skilda orter i vårt land. Bristen på sådan utbildning har alldeles särskilt varit märkbar i . Detta är förklarligt, då alltmer framstår som ett nordiskt transportcentrum och därmed också utvecklas till ett centrum för svensk transportutbildning och transportforskning. Västsvenska transportsekretariatet, som är bildat i samverkan mellan näringslivet och kommunala organ, har redovisat förslag till en treårig transportutbildning på gymnasienivå. Här finns alltså ett material att utgå från vid en kommande försöksverksamhet. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om initiativ syftande till att treårig gymnasieutbildning inom transportområdet kommer till stånd inom gällande resursramar.
mot · G4021694 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om en högre optikerutbildning Utbildningen till legitimerad optiker sker f. n. i gymnasieskolan som en högre specialkurs omfattande (). Inträdeskravet till denna utbildning är genomgången tvåårig gymnasial optikerkurs samt yrkespraktik. Denna korta utbildning ger ej kunskaper motsvarande de höga reella krav som ställs på den legitimerade optikern. Optikerkåren utför bl. a. av samtliga synundersökningar samt har det totala ansvaret för de alltmer komplicerade synhjälpmedlens tekniska utformning och anpassning. Med hänsyn till det ovan sagda och för att en mycket angelägen forskning inom området skall komma till stånd bl. a. inom synsvagoptik och kontaktlinser är det nödvändigt att införa en allmän utbildningslinje inom högskolan efter internationell förebild. Universitets- och högskoleämbetet, UHÄ, har låtit utarbeta ett förslag till en ny utbildningslinje, UHÄ 79:12, som dock endast omfattar 20 poäng. Flera remissinstanser har förordat en längre utbildning än den av UHÄ föreslagna. , , har i samråd med och för högskoleregion utarbetat ett förslag till en allmän utbildningslinje omfattande 40 poäng inom teknisk sektor. har även framlagt ett förslag till finansiering av utbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om utredning rörande förutsättningarna för inrättandet av en allmän utbildningslinje för optiker vid omfattande 40 poäng.
mot · G4021697 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om andlig vård inom skolan En allmän fruktan finns inför utvecklingen bland barn och ungdom. Välfärdssamhället har inte kunnat ge hela människan den harmoni och trygghet som en alltmer påfrestande tillvaro kräver. Diktaren skrev om den moderna människan: Mitt under själens bladfall blommar, i meningslös och spöklig hälsa, kroppen. Han såg förkrigstidens dyrkan av det materiella på alla områden som ett hot mot det andliga - en höst med bladfall var för handen. hotas de unga även kroppsligen av narkotika och gifter, av en upplösande moral som ruinerat hemmen och utarmat vårt land i många avseenden. Visst är den största delen av vår ungdom sund, men andelen utslagna ökar, och alla undersökningar visar en negativ utveckling. I dagens svenska skola får eleverna en högklassig undervisning av skickliga lärare, som till sitt förfogande har förnämliga läromedel. Aktiviteterna på det kulturella området och inom idrotten är också väl utvecklade. Yrkesvägledningen ägnas stor omsorg liksom elevhälsovården. Men trots detta kämpar många skolungdomar med svåra problem. Det gäller för dem att lösa livsfrågorna, att finna livets mening. Och just detta att finna livets mening är, i sina olika aspekter, en av de största och djupaste frågorna för ungdomar i tonåren. Även valet av yrke kan vara mera påfrestande än vi tänker oss för en ung människa, inte minst med dess komplicerade samhällsliv. Det är inte säkert att det finns en arbetsuppgift som väntar, när man är färdig med sina studier. Allt detta skapar naturligtvis problem för de unga, och vi vet att det i icke ringa utsträckning förekommer alkohol- och narkotikamissbruk bland skoleleverna. Det har också blivit alltmer vanligt att eleverna skolkar från undervisningen. I sammanhanget bör nämnas att de många skilsmässorna säkerligen bidrar till att försvåra situationen för ett inte ringa antal skolelever. Mot denna bakgrund framstår det helt klart att behovet av verkliga ledstjärnor för skolungdomarna är stort, och här får samhället inte tveka när det gäller att ge ungdomarna all den hjälp som kan ges för att lösa problemen. Vi frågar: Varför har inte skolungdomarna tillgång också till en präst/pastor eller en kurator med positiv inställning till och utbildning för att ge hjälp och vägledning i svåra situationer, när lärarnas, läkarnas och de vanliga skolkuratorernas insatser inte räcker till? De kontakter som kristna personer har med skolan - kontakter som genomgående får ett positivt gensvar dokumenterar ständigt ungdomarnas stora behov av andlig hjälp och vägledning. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning om möjligheterna att, i enlighet med vad som anförts i motionen, ge eleverna i det allmänna skolväsendet tillgång till andlig vård och vägledning inom skolans ram.
mot · G4021698 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om utbildningen av sjöbefäl Sjöfartsnäringen svarar för ett betydande tillskott till den svenska handelsbalansen. Denna närings möjligheter till konkurrens och expansion påverkas av en rad faktorer. En viktig faktor är sjöbefälsutbildningen. Tillgången på behörigt befäl, möjligheterna att vidareutbilda personal och möjligheterna att till utländska intressen erbjuda svenskt utbildningskunnande är avgörande för näringens utvecklingsmöjligheter. Olika representanter för näringen har visat en tilltagande oro för att det i rikdagen fattade beslutet om sjöbefälsutbildningens lokalisering och dimensionering skall få förödande konsekvenser för svensk handelssjöfart. Dessutom har dessa representanter riktat en allt häftigare kritik mot den beredning ärendet fått. Erbjudandet från IMCO att till och förlägga det internationella för marin vetenskap och teknik måste uppfattas positivt och är ett gott betyg för ställning som sjöfartsnation. Vi förutsätter att regeringen på ett positivt sätt handlägger frågan och utnyttjar detta erbjudande från internationell sjöfartsexpertis och intresserade. Denna och en rad andra i och för sig inte sammanhängande faktorer har radikalt förändrat de eventuella grunder som fanns för tidigare fattade beslut. I det fortsatta arbetet med att få bättre underlag för bedömningen av sjöfartens roll i trafikpolitiken bör ovanstående beaktas. En utredning bör tillsättas med följande uppdrag: 1. att kartlägga den svenska handelssjöfartens och närliggande verksamheters behov av behörigt sjöbefäl, 2. att utreda konsekvenserna av sjöbefälsutbildningens dimensionering och lokalisering från bl. a. rekryterings-, konkurrens- och kostnadssynpunkt, 3. att utreda möjligheterna att kraftigt förbättra kvaliteten i den nuvarande utbildningen, liksom möjligheterna till en planerad fort- och vidareutbildning för redan yrkesverksamma, 4. att utreda konsekvenserna av internationella erbjudanden och åtaganden inom sjöpersonalutbildningen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att utreda sjöbefälsutbildningens dimensionering, kvalitet m. m. () ()
mot · G4021699 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om statsbidrag till folkhögskola Vid /77 fattades beslut om ett nytt statsbidragssystem för landets folkhögskolor. Huvudmotiveringen härför var att få fram ett förenklat och schabloniserat system som skulle kunna tillämpas på alla folkhögskolor. a. för att undvika alltför stora skolenheter sattes dock en gräns för fullt statsbidrag vid 7 500 s. k. elevveckor. För de skolor som låg över detta tak anslogs medel för överskjutande antal under en treårig övergångstid, till /83. I årets budgetproposition föreslås att sex av de sju folkhögskolor som fortfarande har fler elevveckor än 7 500 skall få medel för ytterligare en treårig övergångstid efter . För den sjunde, i , föreslås ingen ytterligare övergångstid. Där är antalet elevveckor 18 359. Inom utreds f. n. den framtida organisationen och inriktningen av . Beslut om en förändring torde komma att fattas . En total omläggning av verksamheten eller en uppdelning av skolan i flera enheter kommer att försvåras av en sådan forcering som avses i budgetpropositionen. För att främja en omställning i pedagogiskt och organisatoriskt acceptabla former krävs därför en utsträckt övergångstid, dvs. på samma sätt som föreslås för de sex övriga folkhögskolorna. Under åberopande av ovanstående hemställer vi att beslutar att övergångstiden för i förlängs med efter , när det gäller statsbidrag för skolor som har . () ()
mot · G4021700 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om lokalisering till Kristianstad-Hässleholmsregionen av viss yrkesteknisk högskoleutbildning fattade 1975 beslut om att starta en försöksverksamhet med s. k. yrkesteknisk högskola (YTH). Dessa försök har slagit väl ut och verksamheten har permanentats. kan det bedömas att verksamheten kommer att utvidgas i takt med att ökade krav på kunskaper av yrkesteknisk karaktär ställs inom näringslivet. Detta synes bli speciellt viktigt, eftersom måste effektivisera sin industriella verksamhet och satsa på avancerad teknik. I har tidigare förts fram krav på utvidgning av verksamheten med YTH. Bedömningar av en möjlig utvidgning görs naturligtvis kontinuerligt mot bakgrund av behov och tillgängliga resurser. Bland de områden där en utvidgning kan anses mycket motiverad är de livsmedelstekniska och plasttekniska. När det gäller en YTH-linje inom livsmedelsteknik bör den lokaliseras till en region med en sådan näringslivsstruktur att sambandet mellan utbildningen och näringslivet blir starkt. Skälen för att förlägga en sådan linje till är mycket starka; bl. a. föreslogs en sådan lokalisering av U 68. Plastindustrin är i stor utsträckning lokaliserad till . Inom finns flera plastbearbetande företag. Kravet på en YTH-linje inom plasttekniken är starkt förankrat hos såväl arbetsgivare som arbetstagare. Som framgår av det ovanstående liksom av utredningsarbetet inom U 68 och tidigare motioner till har län goda förutsättningar för en lokalisering dit av YTH-linjer för livsmedels- och plastteknik. Mot bakgrund av det anförda hemställs att uttalar att vid inrättandet av ytterligare YTHutbildning, denna vad gäller livsmedelsteknik och plastteknik lokaliseras till Kristianstad-Hässleholmsregionen. () ()
mot · G4021701 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om statsbidrag till idrottslinjer vid folkhögskolor Vid vissa folkhögskolor finns särskilda idrottslinjer inrättade. Utbildningen avser studerande som vill kombinera studier vid folkhögskola med rationell idrottsträning under erfarna ledare. Olika idrotter förekommer i sådan utbildning vid folkhögskola, t. ex. längdåkning på skidor, alpin skidåkning, simning, fotboll och handboll. Motsvarande utbildning bedrivs inom gymnasieskolan, varvid ett särskilt ekonomiskt stöd utgår. har i särskild skrivelse till regeringen begärt att samma stöd skall utgå till idrottslinjer vid folkhögskola som till motsvarande utbildning i gymnasieskolan. framställning kommenteras inte av utbildningsministern i budgetpropositionen. Det är angeläget att studier i kombination med idrottsutbildning får ske på lika villkor oavsett om dessa sker vid folkhögskola eller gymnasieskola. Därför föreslår vi att som sin mening ger regeringen detta till känna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om det särskilda stödet till idrottslinjer vid folkhögskola och gymnasieskola.
mot · G4021702 · 1981-01-27 00:00:00 — om lokalisering till av utbildning i arbetsmiljöutformning Regeringen föreslår i årets budgetproposition att den av 1980 beslutade försöksverksamheten med utbildning i arbetsmiljöutformning fr. o. m. /82 vid högskolan i inte bör anordnas. Om följer detta förslag innebär det att går miste om ett mycket väsentligt medel för regional utveckling och industrietablering. För landet som helhet innebär förslaget att den enda längre och mer kvalificerade arbetsmiljöutbildning som planerats i stoppas. Detta medför ett allvarligt avbräck i möjligheterna att på ett ekonomiskt gynnsamt sätt förebygga dåliga arbetsmiljöer. För högskolan i skulle slopandet av den nya utbildningslinjen innebära att skolan går miste om ett verksamt medel att förbättra sin elevrekrytering och uppnå en jämnare könsfördelning på teknisk sektor. En allvarlig risk att lärarkompetensen vid arbetsvetenskapliga institutionen skingras föreligger också. I ett utförligt material med kommentarer till budgetpropositionens förslag beträffande arbetsmiljöutformningsutbildning i presenterar en arbetsgrupp för planering av denna linje tungt vägande skäl för att beslut bör genomföras. Vid behandlingen av föreliggande motion kommer utbildningsutskottet att ha tillgång till detta material. Här skall endast, med tanke på de allt vanligare hänvisningarna till det statsfinansiella läget framhållas att högskolan är beredd att genomföra utbildningen inom ramen för tilldelade resurser utan att detta skulle få allvarlig inverkan på övrig verksamhet. Av materialet framgår vidare att påståenden om att direktiven inte skulle ha följts vid utbildningens utformning är grundlösa. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att i enlighet med tidigare beslut hemställer hos regeringen om genomförande av den planerade försöksvisa verksamheten med utbildning i arbetsmiljöutformning i med start /82, 2. att hos regeringen begär ett snabbt beslut om permanentning av den försöksvisa utbildningen i arbetsmiljöutformning.