mot · G4021793 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att främja svensk export av tjänster När svensk ekonomi och arbetsliv förs på tal framhävs alltid industrins betydelse men sällan servicesektorns. Av tradition anses det viktigare att producera varor än tjänster i vårt land. Servicenäringarnas betydelse för svensk ekonomi har likväl blivit allt större. Närmare 2,5 miljoner människor arbetar inom den offentliga och enskilda servicesektorn, vilket motsvarar av alla yrkesverksamma. Av landets samlade produktion svarar tjänstesektorn nu för . har våra bytesbalansproblem blivit alltmer framträdande. Våra affärer med utlandet visar ett allvarligt underskott, och ansträngningarna att öka vår export för att åstadkomma en förbättring i bytesbalansen intensifieras. Med en vikande och starkt konkurrensutsatt industri blir vår ekonomi alltmer beroende av att också tjänster exporteras. Internationellt sett ligger i botten när det gäller tjänsteexport. siffror visar att export av tjänster uppgick till av varuexporten, medan genomsnittet för var . Som jämförelse kan nämnas att tjänsteexport var av varuexporten. För var motsvarande siffra , , , , och . Med tanke på det tekniska kunnande som finns i bör exporten av tjänster hos oss ligga på åtminstone samma nivå som genomsnittet av . Om tjänsteexport låg på denna genomsnittliga nivå skulle tjänsteexporten nära fördubblas och medföra en ökning från nuvarande 20 miljarder till 35 miljarder. Denna siffra bör ses i relation till kommande års underskott i bytesbalansen, vilket beräknas till ca . Varuexporten kommer aldrig ensam att klara underskottet i bytesbalansen, och därför är den i budgetpropositionen aviserade ökade satsningen på export av tjänster från myndigheter och bolag ytterst angelägen. Tjänsteexporten bör nämligen ha goda utsikter att utvecklas. Den kan dra nytta av det kontaktnät över världen som byggts upp av de svenska exportföretagen. är i den unika situationen att vi har ett jämförelsevis starkt internationaliserat näringsliv med många företag med försäljningsorganisationer runt om i världen. Därtill kommer den framtida marknad som öppnar sig genom det växande samarbetet mellan i- och . kommer genom uppbyggnaden av sin infrastruktur och fortgående industrialisering att i betydligt högre grad efterfråga såväl rena tjänster i form av konsultuppdrag som hela projekt med möjlighet för det exporterande landet att offerera planering, arbetsledning, utbildning och Återflödet av utbetalat svenskt bistånd ligger lågt i jämförelse med våra konkurrerande industriländer, och en ökad satsning måste göras för att vår förmåga till export av varor och tjänster skall kunna konkurrera framgångsrikt på den växande u-landsmarknaden. Med anledning av betänkandet (SOU 1980:23) Statligt kunnande till salu export av tjänster från myndigheter och bolag - föreslår handelsministern att anslår 6 milj. kr. till regeringens disposition för finansiering av olika exportfrämjande åtgärder till vilka handelsministern skall återkomma. Dessa förslag får dock icke utformas så att enskild tjänsteexport diskrimineras. Det finns nämligen goda skäl till att också uppmärksamma betydelsen av enskilda företags tjänsteexport. Vår internationella konkurrenskraft har försvagats därför att vi på hemmamarknaden förbehåller en stor del av servicesektorn för offentliga organisationer och företag. Som exempel kan nämnas att statens vägverk bygger nästan alla vägar själva i vårt land, och de privata byggbolagen går därmed miste om projekt som vid export av svenskt vägbygge skulle vara av största betydelse. Flertalet kommuner driver olika verksamheter i egen regi i stället för att utnyttja kunnandet hos enskilda tjänsteproducerande företag. För dessa är det av utomordentligt stor betydelse att vara starka på hemmamarknaden för att kunna visa upp referensobjekt på den internationella marknaden. Alldeles särskilt viktigt är detta i där statliga uppdrag i många fall betraktas som en garanti för skicklighet och stabilitet hos det presumtiva exportföretaget i fråga. Svenska tjänsteproducerande exportföretag behöver också en marknad i som nödvändig rekryteringsbas dels för att ha tillräcklig finansiell styrka, dels för att kunna rekrytera bra medarbetare. Frågan om entreprenad eller egen regi har aktualiserats alltmer . En anledning är att serviceföretagen under trycket av sämre lönsamhet reagerat hårdare mot myndigheternas ökade egenregiinsatser. En annan anledning är det försämrade budgetläget för stat och kommuner, vilket gjort att effektivitetsfrågorna kommit i förgrunden. För att bäst fullgöra sina uppgifter för medborgarna måste de offentliga verksamheterna drivas på det ekonomiskt mest rationella sättet, givetvis under hänsynstagande till anställda, miljökrav etc. För detta krävs ett ökat kostnadsmedvetande och en bättre kostnadskontroll i den offentliga sektorn. Myndigheterna måste förbättra sina metoder för att mäta egenregi-kostnader liksom även metoderna för att bedöma de alternativa kostnader som uppstår vid upphandling på entreprenad. För att åstadkomma detta och därmed bidra till större sparsamhet i den offentliga förvaltningen bör upphandlingslagstiftningen kompletteras med regler för egenregi-verksamheten. Vägledande skall då vara principen om affärsmässighet. Såväl statlig som enskild export av tjänster drabbas av olika handelshinder. Tjänstesektorn är hårt reglerad nationellt, internationellt och genom statliga monopolföretag. En första studie som gjorts inom visar på ett otal Bland de allvarligaste handelshindren är den offentliga upphandlingen, restriktioner beträffande ägarskap, medborgarskap, subsidier till icke konkurrenskraftiga företag, utbildning, arbetslagstiftning m. m. Organisationer som EG, EFTA, och i huvudsak också har än så länge bara sysslat med handeln av varor. Allt fler regeringar kräver emellertid att nu också tjänstesektorn uppmärksammas och att handelshindren för tjänster avskaffas. bör därför i förhandlingar i de internationella organen aktivt verka för att handelshindren för tjänsteexport uppmärksammas och åtgärder vidtas för att avskaffa desamma. Med stöd av det anförda hemställs 1. att uttalar att stödåtgärder till statlig export av tjänster icke får utformas så att enskild tjänsteexport diskrimineras, 2. att av regeringen begär att den statliga upphandlingslagstiftningen kompletteras med regler för egenregiverksamhet, 3. att anhåller att regeringen i förhandlingar med internationella handelsorgan aktivt verkar för att handelshinder för tjänsteexport avvecklas. () () () ()