ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021966 · 1981-03-12 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken I motion till riksdag, 1975:1620, föreslogs att skulle utses som särskilt försöksområde för alternativa energikällor. I motionen åberopades vissa givna förutsättningar som fanns att tillgå i landskapet, t. ex. antalet soltimmar, tillgången på vind och vågor, möjligheterna till geotermisk energi medelst de borrhål som inte givit olja och speciella energisituation på grund av det avskilda läget. Motionen behandlades i och för sig positivt. majoritet ansåg dock att det i första hand fick ankomma på egna företrädare och på intresserade forskningsorgan att ta initiativ till försöksverksamhet med alternativa energikällor på . I en reservation fogad till betänkandet anfördes emellertid följande: Utskottet delar motionärens uppfattning att skulle vara ett lämpligt försöksområde vid utvecklingen av alternativa energikällor. Det är önskvärt att regeringen tar initiativ som möjliggör att detta uppslag förverkligas. En av de prototypanläggningar i full skala för vindkraft som beställts inom energiforskningsprogrammets ram är nu under uppförande vid på södra och försöksdrift beräknas pågå . Över havet blåser emellertid vindarna starkare och stadigare än över land. Ute till havs skulle vindkraftverken inte heller utgöra samma visuella miljöproblem som på land. Det skulle av bl. a. dessa anledningar vara intressant med vindkraftförsök i havsbaserade anläggningar. Enligt professor vid i skulle ett vindkraftaggregat ge i storleksordningen mer energi till havs än samma aggregat på land. Falkemo anser också att ett havsbaserat vindkraftverk med fördel kan samlokaliseras med ett vågkraftverk eftersom vind- och vågenergin har olika tidsfördelning och vid ett kombinerat kraftverk kan utnyttjas bättre. Gruppen för vågenergiforskning vid har redovisat ett examensarbete där man diskuterar ett framtida forsknings- och utvecklingsprojekt avseende havsbaserade vindkraftverk kombinerade med vågkraftverk i samma område och arbetande på samma inkopplingspunkt på elnätet. Detta projekt har presenterats vid ett besök i och projektet mottogs därvid med stort intresse. En fördel med ett kombinerat vind- och vågkraftverk skulle enligt gruppen för vågenergiforskning vara att energitillgången på detta område är störst då energibehovet är störst. Den lämpligaste platsen för ett sådant försökskraftverk skulle vara utanför . Enligt vår mening talar mycket för att man inrymmer ett forsknings- och utvecklingsprojekt av denna karaktär inom de anslag som i proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken föreslås anvisas till olika forsknings- och utvecklingsprojekt inom energiområdet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggande av ett kombinerat vind- och vågkraftverk utanför . () PER-A.
mot · G4021970 · 1981-03-12 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken Folkomröstningen om kärnkraften gav till resultat att en majoritet av svenska folket uttalade sig för en långsam avveckling under . Säkerheten skulle ställas i förgrunden. De stora investeringar som gjorts i kärnkraftsanläggningarna måste utnyttjas. skulle kraven skärpas på hushållning med energi och medel satsas på forskning och utveckling av alternativa energikällor. Den elkraft som produceras och kommer att produceras i kärnkraftverken skall till viss del användas för att ersätta olja, främst i villapannor. Med beaktande av folkomröstningsresultatet måste installation av elvärmesystem utföras på så sätt att det ger möjligheter att övergå till annan energiform . Det gäller främst nybyggnation av bostäder. Naturgasen kan då bli ett alternativ till elvärme. Den satsning på 22 milj. kr. som föreslås för förprojektering av gasledningar och förhandlingar med gasexportörer är således välkommen. Utbyggnad av överförings- och distributionssystem för naturgas kräver stora kapitalinsatser. har t. ex. beräknats kosta i runt tal . Det är således angeläget att dessa anläggningar utnyttjas effektivt. För ett sådant utnyttjande måste konsumentunderlaget redan från starten vara det största möjliga. Ett sätt att uppnå detta är att ellagen (1902:71 s. 1) ändras så att koncessionsinnehavare undantas från distributionsplikt i vad avser uppvärmningsändamål inom område där gas distribueras eller planeras att distribueras. Genom ändring av lagen (1976:838) om allmänförklaring av fjärrvärmenät så att den även omfattar gasdistribution skulle gasdistributörerna, om lagen görs obligatorisk, få laglig rätt att distribuera gas inom visst angivet område. Undertecknade hemställer att uttalar sig för 1. att regeringen vid beredningen i av frågan om styrmedel för att underlätta den avsedda gasintroduktionen beaktar vad som framförts i motionen, 2. att enskilda kommuner eller kommuner i samverkan skall avgöra om de vill påta sig huvudmannaskapet för gasdistribu tionen innan överlåtelse av distributionen till annan huvudman får ske. () () ()
mot · G4021978 · 1981-03-11 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken Kärnkraftverken ställer så stora krav på brandförsvarets lokalisering och storlek att kärnkraftsföretagen i princip själva bör svara för dessa kostnader. Detta är så mycket mera befogat som anläggningarna finns i relativt små och befolkningssvaga kommuner. Detta gäller speciellt och kommuner där resp. Forsmark är belägna. Trots detta har regeringen inte velat inse de kostnadsproblem som genom ensidiga diktat uppifrån orsakats kommunerna. Detta har speciellt drabbat kommun, medan kommun har ett avtal om att Forsmarksbolaget själv skall klara brandförsvaret. När det gäller har i stället regeringen gått in med maktspråk gentemot kommunen. För att säkerställa behovet av räddningsinsatser, som regleras av brandlagen, har regeringen med stöd av brandlagen beslutat fastställa en av i utfärdad brandordning för kommun. Såväl utfärdande av brandordning som regeringens fastställelse beslöts mot kommunens uppfattning. Beslutet innebär tvingande bestämmelser för kommunen att, förutom den räddningstjänst kommunen har i centralorten, bygga en helt ny brandstation och anställa 28 brandmän på heltid utanför centralorten på ett avstånd av högst från . kommun åsamkas därmed en kostnad som innebär inemot en kronas höjning av den kommunala utdebiteringen. Som jämförelse kan nämnas att kommunens kostnader för den institutionella barnomsorgen uppgående till ca 400 platser stannar vid ett utdebiteringsbehov av per skattekrona. Vi anser att det inte är rimligt att en enskild kommun som råkar ha ett kärnkraftverk inom sina gränser skall utsättas för en sådan kostnadsbelastning i en angelägenhet som berör hela folkhushållets energiförsörjning. Andra samhällsfunktioner, exempelvis lufthamnar, bär själva sina kostnader för erforderlig räddningstjänst, och den enskilda kommunen drabbas ej. Ett accepterande av att kärnkraftverken är en funktion för hela folkhushållets energiförsörjning framgår av regeringens nu framlagda energiproposition. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att uttalar sig för att det bör åligga kärnkraftsföretagen att utföra eller bära de kostnader som är förenade med kärnkraftverkens behov av räddningsinsatser vid såväl brand som vid andra olyckor som regleras i brandlagen samt hos regeringen begär förslag till i enlighet härmed. HANS () ()
mot · G4021979 · 1981-03-12 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken I regeringens proposition 1980/81:90 Riktlinjer för energipolitiken betonas vikten av att minska beroendet av bensin och dieselolja som drivmedel inom transportsektorn. Ett kraftfullt program för utveckling och introduktion av motoralkoholer baserade på inhemsk tillverkning och inhemska råvaror förordas. De aktuella alternativen utgörs av metanol och etanol, antingen inblandade till i bensin eller som 100-procentig vara. Det påpekas vidare att det f. n. är etanol som har de bästa förutsättningarna för tillverkning av motoralkohol ur inhemska råvaror. Enligt min mening bör behovet av etanol även ses mot bakgrund av etanolens betydelse som råvara för kemisk industri. Ett flertal utvecklingsprojekt för etanolframställning har diskuterats, t. ex. det s. k. , samt utbyggnad av Gärdsbränneriet i Nöbbelöv. Projekten har behandlats mera i detalj av , Ds Jo 1980:7. Inte i något fall har möjligheterna beaktats att förlägga utvecklingsarbete till någon av landets sulfitspritfabriker, vilka förfogar över i drift varande och kontinuerligt arbetande anläggningar. Vid fabrikers sulfitspritfabrik i , tillhörig Mo och , tillverkas f. n. etanol/år. Spritfabriken har en kapacitet av /år, vilken kunde utnyttjas för utvecklingsarbete på t. ex. råvarusidan. Fabriken har med andra ord en kapacitet att utnyttja även för andra råvaror än sulfitavlutar. Fördelarna såväl tekniskt som ekonomiskt med att bedriva utvecklingsarbete i anslutning till en fungerande anläggning ansluten till en storindustri med alla dess resurser är uppenbara. Det framstår därför som angeläget att i kommande utrednings- och projektarbete avseende etanoltillverkning beakta möjligheten att förlägga sådan försöksverksamhet till sulfitspritfabrik. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för att i kommande utvecklingsarbete avseende etanoltillverkning möjligheterna beaktas att förlägga sådan verksamhet i anslutning till sulfitspritfabrik.
mot · G4021988 · 1981-03-12 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken genomför (RSA) ett forskningsprogram inriktat på ett allsidigt utnyttjande av alunskiffern. Denna forskning, som gäller skiffrar i hela landet, är förlagd till . Forskningsverksamheten vid , som fått statligt finansieringsstöd om sammanlagt 128 milj. kr., har visat att ekonomiska förutsättningar för en kommersiell uranutvinning inte föreligger. Enligt proposition 1980/81:90 konstateras att RSA beslutat att upprätta en plan för avveckling av projektarbete och beredskapshållning i . Verksamheten skall i huvudsak vara avslutad per . Utvinning av uran i Ranstadsområdet är således inte aktuell. Vissa delar av är speciellt byggda för mineralutvinning, under det att andra delar är vanliga kontors-, verkstads- och lagerlokaler. Lokalerna torde kunna användas till annan verksamhet. Tillsammans med de berörda kommunerna samt läns utvecklingsfond bör regeringen undersöka vilken verksamhet som lämpligen kan förläggas till . En skyndsam utredning är också nödvändig för att erbjuda alternativ sysselsättning för en del av den personal som är varslad om uppsägning. Eftersom RSA till stor del ägs av statliga företag, har staten ett stort ansvar för att de anställda erbjuds annat arbete. Stora ingrepp i naturen har gjorts under de år som verksamheten vid pågått. Återställning och rekultivering av dagbrottet samt rening av vatten från avfallsområdet är viktiga åtgärder, som måste vidtas. Till hör också stora arealer jordbruks- och skogsmark. För att dessa skall bli brukade på ett rationellt sätt, bör de överföras till aktiva brukare. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar uttala sig för att en utredning om alternativ användning av genomförs, 2. att uttalar sig för att markinnehav överlåts till aktiva jord- och skogsbrukare.
mot · G4021989 · 1981-03-11 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken I olika delar av landet dominerar olika former av energikällor, som kan tas till vara för energiproduktion. Landet kan på så sätt indelas i regioner där halm, skogsenergi, torv etc. dominerar. Därutöver finns vissa områden som har riklig tillgång på flera olika stora energikällor som kan förädlas . En sådan region är . Råvarusituationen där är följande: är ett av landets största spannmålsdistrikt. Genom lämpliga jordarter och liten djurhållning finns stora kvantiteter energihalm som skulle kunna användas i en förädlingsanläggning. och har landets största vassarealer. Ett konsekvent tillvaratagande av den vass som inte bör lämnas av naturvårdsskäl motsvarar i energi 10 000-20 000 kubikmeter olja , enbart från dessa sjöar. Därutöver finns betydande vassarealer i mindre sjöar. Enligt preliminära beräkningar finns stora arealer mark i regionen som är väl lämpade för energiodling av olika slag, främst energiskog. Dessutom finns f. n. största försöksodling av energiskog i , och den odlingen kan, genom den forskning och uppförökning som bedrivs där, utgöra grunden för fortsatt odling av lämpliga sorter i hela . I regionen finns stora arealer som är bäst lämpade för lövträdsodling. Efter många års försummelser av röjning och gallring i ungskogen finns nu ett stort lövöverskott i regionen. Genom avsättning av energived till goda priser skulle skogsvården bli bättre, vilket i sin tur också ger mer industri virke. Eftersom regionen också är hårt drabbad av försurning kommer en utökad lövskogsareal av främst björk att motverka denna genom lövens buffrande förmåga. Regionen kan inte räknas till de stora torvdistrikten i landet, men vissa brytvärda kvantiteter finns. Som reserv vid ojämn tillgång av övriga råvaror är torvtillgångarna fullt tillräckliga. Innan större torvtäkter öppnas bör dock en noggrann avvägning ske när en efterföljande energiodling eller annan odling skall sättas in, dvs. hur mycket torv som skall lämnas kvar och på vilken nivå grundvattnet skall hållas. Bland länets småföretagare, lantbrukare och medlemmar av en mycket aktiv energiförening finns mycket goda personella resurser för skapandet av ett värdefullt energikollektiv för utnyttjande av biologiska energiprodukter. motion behandlas mer detaljerat frågorna om tillvaratagandet av halm och vass samt pelletframställning av dessa råvaror. Sammantaget finns alltså i en stor slumrande resurs för energiproduktion som borde bearbetas systematiskt. F. n. saknas någon organisation som kan eller har i uppdrag att arbeta för utvecklingen av alla de energikällor som här är nämnda. Det är därför angeläget att i statlig regi starta ett projekt - förslagsvis Bioenergi i - med uppgift att systematiskt bygga upp bioenergiproduktionen i denna region. Därvid skulle flera hundra nya arbetstillfällen skapas i enbart råvaruproduktionen. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att uttalar sig för att ett projekt i bör startas som en försöksverksamhet samt begär att regeringen närmare utformar riktlinjerna för projektet enligt motionens mening. () ()
mot · G4021990 · 1981-03-11 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken I händelse av avspärrning kommer kärnkraftverken att kunna drivas högst ett å med det bränsle som finns tillgängligt i landet. Vårt land är helt beroende av bränsleimport och anrikningstjänster utomlands för framställning av det bränsle som behövs. Det är då naturligt att lagra kärnbränsle av beredskapsskäl, och det har också diskuterats möjligheten att lagra detta bränsle i anslutning till ASEA-Atoms bränslefabrik i . En sådan åtgärd skulle skapa otrygghet för kommunens innevånare. Liksom övriga bränsledepåer kan ett lager av kärnbränsle betecknas som ett lockande mål för krigshandlingar i händelse av ofred. Radioaktivt stoft från bränsledepån skulle i så fall kunna spridas över ett stort område. Det är därför från flera synpunkter ytterst olämpligt att förlägga ett stort uranlager i närheten av stora befolkningscentra. Lagringen bör i stället ske i bergrum långt från bebyggelse, även om det blir tekniskt svårare och dyrare. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära en översyn av regler och krav för beredskapslagring av kärnbränsle, 2. att uttalar sig vara principiellt emot lagring av kärnbränsle i anslutning till ASEA-Atoms bränslefabrik i .
mot · G4021994 · 1981-03-12 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken I energipropositionen anges den nu utbyggda eller lovgivna vattenkraften ge en produktion vid medelvattenföring på . För att nå upp till produktionsmålet krävs således en utbyggnad som kan ge ytterligare . För att få en klar bild av vilken utbyggnad som faktiskt är nödvändig är det angeläget med en ytterligare precisering av utgångsläget. Uppgifter från såväl Nordel, CDL som anger en produktionsnivå omkring . Mot den bakgrunden bör rimligen en avrundad siffra vara . För att undvika oklarheter i planeringen bör klargöra att den skall utgå ifrån att nu befintlig och lovgiven vattenkraft ger /år. Det är naturligtvis angeläget att den utbyggnad med ytterligare /år som då erfordras i så stor utsträckning som möjligt sker genom effektiviseringar. Det innebär självklara fördelar ur miljösynpunkt. Dessutom är det lämpligt att passa på att genomföra effektiviseringar i en situation med riklig tillgång på el i förhållande till den spontana efterfrågan, vilket kommer att vara fallet . En mycket stor del av kostnaden för sådana åtgärder är nämligen kostnaden för att ställa av kraftverket . bör det vara möjligt att genomföra ett stort antal ombyggnader utan att behöva ersätta bortfall med annan elproduktion i t. ex. dyra kondensanläggningar eller gasturbiner. anger möjliga besparingar genom effektiviseringsåtgärder till och rimliga besparingar till . Den senare siffran har rundats av nedåt till . Det är naturligtvis angeläget att alla ekonomiska möjligheter till effektiviseringar tas till vara och att planeringen inriktas på att man faktiskt skall uppnå 1,3-1,den vägen. Med en sådan inriktning kan behovet av ytterligare utbyggnad av vattenkraft kunna begränsas till 0,6-0,vilket bör vara möjligt att klara med hjälp av i princip okontroversiella projekt och minikraftverk. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar att uttala att planeringen av vattenkraftutbyggnaden skall utgå ifrån att nuvarande och lovgiven vattenkraft ger normal årsproduktion av , 2. att beslutar att uttala att utökning av vattenkraftproduktionen som bör ske i första hand bör ske genom effektiviseringar i befintliga kraftstationer. () () MAJ () ()
mot · G4021995 · 1981-03-12 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken Beskattningen är ett bra styrmedel för att stimulera hushållning med oljeprodukter och övergång till inhemska bränslen. En sådan utveckling är i sin tur angelägen för att minska oljeberoende och med hänsyn till den globala försörjningssituationen beträffande olja. F. n. är beskattningen av olja knuten till dess karaktär av energibärare. Energibeskattningen är således knuten till oljan i form av bensin, motorbrännolja, eldningsolja, bunkerolja etc. Olja används dock också som industriråvara, inte minst för framställning av plast. För sådan användning utgår ingen energiskatt. Däremot är naturligtvis industriella produkter med olja som råvara belagda med moms i vanlig ordning. Om energiskatten används som ett medel för att minska vårt oljeberoende är det naturligtvis angeläget att skatten utformas så att den också drabbar oljans användning som industriråvara - oavsett om produktionen sker i eller om importen sker i form av färdiga produkter eller halvfabrikat. Inte minst för plasternas del skulle en skärpt beskattning kunna ha fördelar. Materiel baserade på inhemska och förnybara råvaror som trä, papper, papp och cellofan skulle komma i ett bättre konkurrensläge. En överdriven användning av engångsartiklar av plast skulle kunna stävjas. De miljöproblem som är förknippade med omhändertagande av plastavfall skulle begränsas. En särskild kommitté utreder f. n. energibeskattningen. Det bör vara lämpligt att den får i uppdrag att se över möjligheterna att använda skattemedlen för att åstadkomma en bättre hushållning med olja som industriråvara. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att hemställa att regeringen låter utreda möjligheten att använda skatten som ett medel att åstadkomma en bättre hushållning med olja som industriråvara t. ex. för plast. () () () ()
mot · G4021996 · 1981-03-12 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken I regeringens energiproposition 1980/81:90 föreslås att ett statligt energiverk skall inrättas. Propositionen anger på s. 358 att lokaliseringsorten bör väljas så att ett nära samarbete med andra myndigheter inom statsförvaltningen som handlägger energifrågor blir möjligt. En organisationskommitté skall avgöra frågan. Enligt min mening finns inga särskilda skäl till att handläggningen av just energipolitiska frågor skall behöva ske i . Frågorna är helt jämförbara med de andra verksfunktioner som utlokaliserats. När en ny organisation skapas bör möjligheterna till jämnare fördelning av statlig verksamhet i landet tas till vara. Flera av de myndigheter som är engagerade inom det energipolitiska området bedriver verksamhet på en rad olika platser i landet. Jag anser därför att mycket väl kan svara mot de krav som kan ställas på lämplig lokalisering. Flera andra skäl talar också för att länet är lämpligt för denna verksamhet. Ett sådant skäl är det regionalpolitiska. genomgång av hur den statliga verksamheten utvecklats visar att de i antal sysselsatta i landet som helhet ökat . Endast två av landets län har fått vidkännas minskningar: med -0,och med -9,. Denna nedgång i den statliga verksamheten i förening med strukturproblem inom länets industri har medfört att svårigheterna i sysselsättningsläget i är fullt jämförbara med dem inom stödområdena. Länet har störst befolkningsminskning bland landets län. I årets budgetproposition konstaterar chefen för industridepartementet att efter 1975 haft den sämsta utvecklingen i landet. Energipolitiska åtgärder kommer rimligen att få sin tyngdpunkt i . har genom energisparkommittén etablerat sig som försökslän. Vidare har energiprojekt av flera slag genomförts i länet . I länet finns personal med hög kompetens och erfarenhet av olika delar av det energipolitiska området. Erfarenheterna av lokaliseringen av stiftelsen till länet visar att det inte innebär några svårigheter att rekrytera den personal som behövs för verksamhet som har rikskaraktär. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att statens energiverk bör lokaliseras till .