mot · G4021818 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. ekonomi är i obalans. Industrins kostnadsläge leder till problem såväl på den internationella marknaden som här hemma i konkurrensen med utländska företag. Denna situation är grunden för många problem i det svenska samhället. De ekonomiska problemen, svårigheterna att få företag och enskilda att satsa offensivt för framtiden, medför på många håll friställningar och arbetslöshet. tillhör de hårdast drabbade. Ett flertal av de stora företag som bär upp näringsliv sviktar och måste friställa anställda. Det är att märka att detta sker i ett redan hårt ansatt län. För att exemplifiera kan man peka på problemen i , och Vänerskog. Utan regeringens aktiva Värmlandspolitik skulle situationen varit ännu mer akut. Regeringen har aktivt gått in och förhindrat konkurser och medverkat till rekonstruktioner i flera fall. Efter vår motion i kunde också särskilda medel ställas till förfogande för insatser i . Regeringen har visat att det går att nå resultat om man tar sig an problematiken från en realistisk utgångspunkt. Den retorik som utvecklats från annat håll har inte i något avseende medverkat till positiva åtgärder för . Enligt vår mening är emellertid situationen i så allvarlig att det är nödvändigt att gå vidare med åtgärder. Det gäller att rädda vad som är möjligt att rädda av länets näringsliv, men också att lägga en grund för en framtidsinriktad offensiv och optimism grundad på länets stora tillgångar. näringsliv måste i första hand baseras på en vidareförädling av dess naturtillgångar. De akuta problem industrin nu har måste lösas på ett sådant sätt att denna målsättning kan tillgodoses. Det finns ett stort kunnande i värmländskt näringsliv. Det bärs upp av en lojal och initierad arbetskraft. Däremot har det bl. a. inte funnits kapital och utvecklingsidéer i tillräcklig omfattning för att sysselsättningen skall kunna tryggas i ett längre perspektiv. De mindre företagens ställning måste stärkas. Det är dessa som kan ha en tillräckligt flexibel organisation för att ta tag i varierande förutsättningar och utveckla nya produkter när tillfälle ges. Det är också genom att ta till vara varje sådan utvecklingsmöjlighet som oundvikliga omstruktureringar på andra sektorer av näringslivet kan ske på ett från sysselsättningssynpunkt rimligt sätt. De traditionella regionalpolitiska medlen fyller naturligtvis en viktig funktion i detta avseende. fick företag i lokaliseringsstöd på 92 milj. kr., varav 16 milj. kr. Dessa insatser gav 205 nya arbetstillfällen. I ett län som finns det dock skäl att gå vidare med insatser. Det gäller att nå fram till en totalsyn på länets sysselsättningssituation. En sådan totalsyn måste grundas på insikten om att det måste vara produktionen som bär upp sysselsättning och service. Den offentliga verksamheten kan inte självständigt klara den uppgiften. Länsorganen måste få möjlighet att med större frihet disponera de statliga insatserna i utifrån en helhetssyn på länets utvecklingsmöjligheter. Regeringen bör medverka till att de sektorsinriktade statliga organen bereds möjlighet till en sådan samverkan under ledning. På några platser i landet har regionala utvecklingsbolag bildats. Någon möjlighet till positiv utvärdering av dessa bolag finns ännu inte. Såvitt vi kan finna har effekterna varit tämligen blygsamma. Med den företagssituation och med de möjligheter som finns vore det enligt vår mening angeläget att för starta ett regionalt investmentbolag. Ett sådant bolag skulle byggas upp med kompetent personal och med tillgång till affärsorganisation och affärskontakter - inte minst internationella. Detta förutsätter att investmentbolaget ägs av en intressentgrupp som har dessa förutsättningar. Den kapitalbas man arbetar från bör utgöras dels av aktiekapital, dels av statliga förlagslån. Verksamheten i ett regionalt investmentbolag kan ske efter flera linjer. Man kan gå in som ägare eller delägare i mindre och medelstora företag för att tillföra kapital, ledning och kontakter. Man kan delta i omstrukturering av företag inom länet. Man kan delta i utveckling av produkt- och affärsidéer. Målsättningen skall vara att skapa nya jobb och säkra befintliga jobb i . Enligt vår mening bör regeringen ta initiativ till bildande av ett regionalt investmentbolag av skisserat slag. skulle genom detta kunna få ett stöd som motsvaras av det stöd som Norrlandsfonden utgör för de nordligaste länen, de investmentbolag som finns i och och de regionala utvecklingsbolagen i och . Trots alla städer och bruksorter är i väsentliga avseenden ett glesbygdslän med betydliga inomregionala balansproblem. Detta förhållande belyses t. ex. av att olika stödområdesgrupper finns representerade inom Med utgångspunkt i en allmänt positiv näringspolitik finns det bättre förutsättningar att ta till vara glesbygdens speciella problem. Vi vill i detta sammanhang betona sambandet mellan en offensiv småföretagsinriktad näringspolitik och möjligheterna till en positiv glesbygdsutveckling. Det gäller att ta till vara glesbygdens produktionsbetingelser i ett småskaligt samhälls- och produktionsmönster. Samhället bör i ett sådant perspektiv stimulera och stödja kombinerade verksamheter såsom o jordbruk/skogsbruk/fiske o malm- och mineralproduktion o energiproduktion o hemslöjd/hantverk/småindustriell verksamhet o turism/serviceverksamhet Det är viktigt att aktivt medverka till en så komplett arbetsmarknad som möjligt. lider brist på arbetstillfällen av administrativ karaktär. Det kan ifrågasättas om det är särskilt förnuftigt att värmländska byggnadsarbetare pendlar till och bygger administrationsbyggnader för att andra värmlänningar (bl. senare skall flytta till för att arbeta i dessa byggnader. Enligt vår mening är det viktigt att decentraliseringsdelegationen snabbt tar fasta på möjligheterna att flytta statliga funktioner från överhettade regioner till glesbygdslänen. Vi vill i detta sammanhang framhålla att det på intet sätt är nödvändigt att all statlig verksamhet lokaliseras till länets största ort. Som ett exempel kan nämnas att Värmlandsdata i har kapacitet att ta över dataarbete (t. ex. på skattesidan). Utan investeringar skulle ett antal sysselsättningar på så sätt kunna ordnas i . Akuta problem drabbar ungdomen mest Arbetets egenvärde som grund för självkänsla, kamratskap, personlig utveckling och försörjning är allmänt omvittnat. Det är också så att den påfrestning på individen det innebär att inte ha arbete hårdast drabbar den som i utgångsläget inte har den självkänsla och självtillit som livserfarenhet i allmänhet innebär. När det blir kärvt på arbetsmarknaden drabbas den som ännu inte har ett jobb hårdast. är det ofta så att den ungdom som drabbas är den som är sämst att på det personliga planet bära denna börda. För att så långt möjligt mildra ungdomens problem i ett krislän som men så långt möjligt behålla ungdomen i länet, som en positiv resurs för framtiden, fordras särskilda åtgärder. Ett rekryteringsstöd för långtidsarbetslösa ungdomar bör införas i enlighet med AMS förslag. minsta åtgärd vore att ett sådant stöd kunde finnas tillgängligt i de län som har den svagaste arbetsmarknaden, t. ex. . En annan åtgärd som skulle ha stor betydelse vore att bygga vidare på de tankegångar som låg till grund för den s. k. ungdomspropositionen och bygga ut lärlingsutbildningen. Också detta skulle kunna ske genom ett utbyggt stöd för lärlingsutbildning i regioner där sysselsättningsläget är särskilt svårt. Inte minst för att kunna utveckla hantverksyrkena skulle detta vara en stor fördel. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära att de sektorsinriktade statliga organen för ges i uppdrag att medverka i en totalsyn på länets utveckling i enlighet med vad som anförts, 2. att beslutar att hos regeringen begära initiativ för ett regionalt investmentbolag i enlighet med det anförda, 3. att beslutar uttala sin anslutning till vad som i motionen anförts beträffande statlig stimulans till kombinerade sysselsättningar i glesbygdsområdena, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts beträffande omlokalisering av statliga uppgifter från till glesbygdslänen, 5. att beslutar att hos regeringen begära förslag till särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser för ungdom i de sysselsättningssvaga regionerna. () () () ()