mot · G4021843 · 1981-01-27 00:00:00 — om översyn av lagstiftning och byggnormer rörande soputrymmen och sophantering Konsekvenserna av den nya lagstiftningen, närmast angiven i 46 § andra stycket, §§ 48 a och 82 a i byggnadsstadgan (BS), har först nu kunnat avläsas. I anslutning till lagändringen har statens planverk givit ut föreskrifter i sin författningssamling 1978:2. Dessa upplevs nu som orimliga, om de i huvudsak skulle följas vid ombyggnad av äldre fastigheter. Både ekonomiskt och praktiskt skulle de vid full tillämpning i leda till i investeringar. I proposition 1977/78:50 framhölls även att sophämtarnas arbetsmiljö bör gå före hyresgästernas bekvämlighet, dvs. en bra transportväg kan prioriteras framför sopnedkast vid förbättring i befintlig bebyggelse. Lagstiftarna har angivit kravet på handikappanpassning. Hur detta skulle kunna uppnås om hälften av befintliga sopnedkast måste borttagas är svårt att förstå. har först , efter lagstiftningens ikraftträdande, fått ett förslag till råd och riktlinjer klara i konceptform efter att det har remissbehandlats av bl. a. i och olika fastighetsägarsammanslutningar. anser inte att utgångspunkten om separering av soporna är riktig eller realistisk. Pappersavfallet, som i stora mängder även utgör en brandfara, bör tekniskt separeras vid sopstationerna eller mot betalning kunna inlämnas vid särskilda uppsamlingsställen. är även orolig för att sopnedkast kommer att försvinna i stor utsträckning i befintliga fastigheter. Den andra huvudpunkten i kritiken är anordnandet av grovsoprum. Det måste vara betydligt billigare och enklare att en gång stadsdelsvis/ kvartersvis ställa upp container för avlämning av grovsopor. Ett sådant förfaringssätt förekommer i vissa kommuner. För att belysa svårigheterna att försöka tillämpa de nya reglerna vill jag citera ur byggnadskontors tjänsteutlåtande av , vari man hemställer att vill anta råd och riktlinjer vid ombyggnad och förbättring av sophanteringen. Som framgår av denna sammanställning har vid remitteringen vissa frågor blivit ställda rörande ofta diskuterade problem. Dessa har också blivit belysta och skriftens innehåll har i flera avseenden reviderats med hänsyn till de framförda synpunkterna. Detta framgår av sammanställningen. vill dock framhålla att skriften givetvis utformas så att inget däri står i strid med vad som i svensk byggnorm föreskrivs beträffande soputrymmen och sopnedkast m. m. (SBN kap. 43). I skriften redovisas exempel på olika mekaniska system men inga ställningstagande rörande deras användning. Också olika lösningar på separata och fristående sopskåp redovisas trots motstridiga uppfattningar om möjligheterna att över huvud taget använda sådana lösningar i flerbostadsbebyggelse. Kontoret är medvetet om att det från fastighetsägarhåll har rests kritik mot gällande normer för avfallshanteringen, t. ex. rörande kraven på s. k. storsoprum. Skriftens huvudsyfte är dock att redovisa gällande krav enligt byggnadsstadgan och Svensk Byggnorm samt att visa flera olika exempel på hur förbättringar enligt dessa krav av sophanteringen kan lösas i de flerbostadshus i som har sopnedkast. Dessa omfattar flerparten av flerbostadshusen i ytterstan. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn av gällande lagstiftning och byggnormer på grundval av gjorda praktiska och ekonomiska erfarenheter av tillämpningen på befintlig bebyggelse samt att därvid särskilt ifrågasätta anordnandet av grovsoprum ävensom separeringen av hushållssoporna i fastigheterna.