mot · G402964 · 1981-01-26 00:00:00 — om översyn av utbildning och forskning inom socialrättsområdet Den nya socialtjänstlagen träder i kraft . Även den del av den samlade lagstiftningen som avser nykterhetsvård torde kunna bli klar att gälla fr. o. m. . De nya lagarna innebär att prövning av socialnämndernas beslut i större utsträckning än f. n. kommer att göras av länsrätterna. I samband med remissbehandlingen av lagförslaget uttrycktes också från länsrätterna oro över den ökning av ärendemängden som den föreslagna ordningen skulle komma att medföra. Då det gäller försäkringsrätterna har de redan nu en ärendebalans som innebär avsevärda väntetider för dem som önskar få sina framställningar till försäkringskassorna prövade. Anledningen till anhopningen av ärenden är både ärendenas mångfald och komplexitet samt underbemanning på handläggarsidan. Vidare står det helt klart att tillgången på handläggare med adekvata kunskaper i socialrätt är begränsad. Utbildningen i socialrätt i är f. n., och med hänsyn tagen till kommande ändringar till följd av ändrad lagstiftning, bristfällig. Vid socialhögskolorna ingår ämnet, men endast vid två av de sex högskolorna kan ämnet socialrätt studeras separat och då i begränsad omfattning. i är den högskola som har den mest omfattande kursen (), men inte heller den kursen omfattar hela socialrättsområdet. För den som vill utbilda sig i socialrätt som enstaka ämne finns alltså f. n. få möjligheter. Förutom ovannämnda begränsade kurser finns vid de juridiska fakulteterna i och kurser med begränsat innehåll. Vid övriga universitet finns ingen möjlighet att läsa socialrätt separat. Således finns i storstaden inte separata kurser inom ämnesområdet, vare sig vid eller vid . Ämnet socialrätt är inte obligatoriskt i jur. kand.-examen. Vid har dock ämnet anordnats som enstaka kurs och erbjudits de juris studerande. Anledning till att man vid just erbjudit dessa kurser är måhända att man där har landets enda professur i socialrätt, vilken innehas av professor . Professor skall således klara allt från grundutbildning till högre forskning inom detta stora och viktiga ämne, vilket är en omöjlig uppgift. Forskningen inom ämnet måste uppmunstras. Det är utomordentligt viktigt att fördjupning i de olika delområdena kan ske och vetenskapliga slutsatser dras av regler och praxis. En stor utbildningsbörda läggs på kommunerna vid genomförandet av den nya socialtjänstlagen. är rättstillämpningen på grundval av den nya lagstiftningen helt ny. Praxis från tidigare sociallagstiftning torde därför bli vägledande. Grundläggande för den bedömning som skall göras i sociala sammanhang är den samlade kunskap som finns. Förmedlingen av tillämpningsfall och praxis såväl till socialhögskolor och juridiska fakulteter som till socialförvaltningarna blir således utomordentligt väsentlig. Goda kunskaper i socialrätt hos olika handläggare är en förutsättning för den enskildes möjlighet att få hjälp och rättvis behandling. Det sociala rättsområdet är utomordentligt omfattande, vilket torde framgå av den långt ifrån heltäckande kurs i socialrätt (se bilaga) som, vilket tidigare nämnts, anordnades vid . En specialisering inom det juridiska området torde bli nödvändig. Det är också önskvärt att man inom den juridiska utbildningen kan välja socialrätt som en specialitet med sikte på arbetsuppgifter inom t. ex. länsrätter och försäkringsrätter, där man nu har ganska svårt att få fram handläggare med tillräcklig socialjuridisk utbildning. Vidare finns behov av privatpraktiserande socialadvokater. Tjänstgöring vid länsrätt eller försäkringsrätt borde kunna utgöra tingsmerit för de jurister som valt att inrikta sig på det sociala fältet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av nuvarande utbildning och forskning inom området socialrätt i syfte att anpassa utbildningens krav och omfattning till de förändringar som kan förväntas uppkomma till följd av lagstiftningen på det sociala området. Dnr II G 223 342/80 Kursplan för kursen i socialrätt, fastställd av med ändring Kursens inplacering i utbildningssystemet Kursen ingår som alternativkurs i juristutbildningen samt i den grundläggande rättsutbildningen med förvaltningsrättslig inriktning. Kursen omfattar 10 poäng. Kursen avser att ge de studerande en god överblick över socialrätten samt fördjupade kunskaper om ämnets viktigaste regler rörande personlig vård och ekonomisk hjälp. Kursen omfattar reglerna om socialtjänst, pyskisk och fysisk sjukvård, socialförsäkringar, speciella bidragsformer och social sekretess. Undervisningen ges i form av föreläsningar, seminarieövningar och lektioner. Studiebesök kommer eventuellt att anordnas. Examination sker i form av skriftligt prov vid kursens slut. Kurslitteratur Se bilaga. , Speciell förvaltningsrätt 5 u. 1980 s. 137-167, 172-187. , Socialtjänst och vård av unga. (Stencil.) Regeringens proposition 1979/80:1. Om s. 521-608. (Stencil.) Bramstång, Den offentliga barnavården 3 u. 1978 s. 9-12, 29-92. , Kommentar till och internationell föräldrarätt 3 u. 1979 s. 441-470. Socialtjänstlag 19/6 1980 (nr 620). 19/6 1980 (nr 621). Barnavårdslag 29/4 1960 (nr 97). (SFS 1971:308.) Lag om nykterhetsvård 27/7 1954 (nr 579). (SFS 1971:307.) , Speciell förvaltningsrätt 5 u. 1980 s. 188-206. Lag om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall 16/6 1966 (nr 293). Lag angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda 15/12 1967 (nr 940). Sjukvårdslag 6/6 1962 (nr 242). Lag om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. 10/1 1980 (nr 11). Abortlag 14/6 1974 (nr 595). Steriliseringslag 12/6 1975 (nr 580). , Speciell förvaltningsrätt 5 u. 1980 s. 222-234. Lag om allmän försäkring och andra författningar om socialförsäkring m. m. Utg. av . (Lagtextsamling.) Vår trygghet 1980-81. Utg. av sociala råd. Grönwall-Hessmark, Arbetsskadeförsäkring och statligt personskadeskydd. , Arbetslöshetsersättningar 2 u. Lag 25/5 1962 (nr 381) om allmän försäkring. (SFS 1977:630.) Lag 9/5 1969 (nr 205) om pensionstillskott. Lag om 25/5 1962 (nr 392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. Lag 22/2 1979 (nr 84) om delpensionsförsäkring. Lag 26/5 1976 (nr 380) om arbetsskadeförsäkring. Lag 5/6 1973 (nr 370) om arbetslöshetsförsäkring. Lag 5/6 1973 (nr 371) om kontant arbetsmarknadsstöd. , Speciella bidragsformer. (Stencil.) Agell, Underhåll till barn och make. 1979 s. 35-43. föreskrifter till förordningen om statliga bostadsbidrag till barnfamiljer (1979:27) och förordningen om statskommunala bostadsbidrag till barnfamiljer m. fl. (BOFS 1979:28). Lag 26/7 1947 (nr 529) om allmänna barnbidrag. Lag 21/5 1964 (nr 143) om bidragsförskott. (SFS 1976:277.) Förordning 20/5 1976 (nr 262) om statskommunala bostadsbidrag. Förordning 20/5 1976 (nr 263) om statliga bostadsbidrag till barnfamiljer. Studiestödslag 25/5 1973 (nr 349). , Handlings offentlighet och sekretess. Regeringens proposition 1979/80:2 Del A s. 154-224. (Stencil.) Tryckfrihetsförordningen 2 kap., 7 kap. 3 §. Sekretesslag 20/3 1980 (nr 100) 1, 7, 12-16 kap. 20 kap. 3 §.