mot · G4021435 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ett centrum för inlandsforskning I andra sammanhang har lämnats en redovisning av förhållandena i , bl. a. i motion 1979/80:1847. Här skall i detta sammanhang göras några tillägg utifrån en promemoria (Bergroth, , Planering och organisation av , , , 1981). För att ge en bild av utvecklingen av olika problemgrupper presenteras här nedanstående tabell. Antal förtidspensionärer, antal arbetslösa, antal personer i arbetsmarknadsutbildning, antal personer i beredskapsarbete 1970-1979* i Antal personer resp. 1973 1974 1975 * antal förtidspensionärer resp. år. årsmedeltal för arbetslösa personer i arbetsmarknadsutbildning och personer i beredskapsarbete ** Uppgift saknas Källor: statistik och statistik från länsarbetsnämnden i . Siffrorna över antalet förtidspensionerade visar en stigande trend i början och mitten av . sker dock en minskning av antalet förtidspensionerade som har samband med den ändring av ålderspensionsgränsen från till som skedde 1976. ligger vid en jämförelse med andra län högst i landet när det gäller antal förtidspensionerade i relation till antal inskrivna försäkrade i försäkringskassorna. För att göra en jämförelse med några andra län skall här redovisas några siffror. Antal inskrivna, antal personer över 65 är, antal personer med förtidspension (inkl. helt sjukbidrag) antal personer med partiell förtidspension (inkl. partiellt sjukbidrag) i absoluta och relativa tal i några län, Län därav åp därav förtidspension 16-Wår abs.tal % (både hel och partiell) 6 421 016 1 273 335 Källa: SOS, Allmän försäkring, 1976, åp = ålderspension. Av tabellen framgår klart att har den relativt största andelen ålderspensionerade och förtidspensionerade bland norrlandslänen. Om exempelvis skulle ha samma andel förtidspensionerade sett i relation till antalet inskrivna försäkrade skulle antalet förtidspensionerade uppgå till något över 81 000 i stället för som något över 41 000 förtidspensionerade. Detta skulle således innebära att antalet förtidspensionerade nära nog fördubblas i . Även de övriga norrlandslänen skulle få ett betydande tillskott av förtidspensionärer om de hade samma andel i relation till antalet inskrivna försäkrade som . För att ge en bild av utvecklingen av antalet förtidspensionerade, antalet arbetslösa, antalet personer i arbetsmarknadsutbildning i länet skall vi redovisa föregående tabell i en figur där vi utgår ifrån antalet förtidspensionerade och sedan lägger på de övriga komponenterna. Figuren får då följande utseende. Antal förtidspensionerade + antal arbetslösa + antal personer i arbetsmarknadsutbildning + antal personer i beredskapsarbete i 1974 1975 1976 1977 1978 Teckenförklaring: Ftp = antal förtidspensionerade Arbt = antal registrerade arbetslösa (årsmedeltal) Arbv = antal i arbetsmarknadsutbildning (årsmedeltal) Ber = antal i beredskapsarbete (årsmedeltal) Källor: statistik, statistik från länsarbetsnämnden. Figuren visar en klar trend när det gäller samtliga problemgrupper, nämligen en ökning i början och mitten av och sedan en utplåning i Vi har redovisat att har relativt stor andel ålderspensionerade och förtidspensionerade. Det skulle naturligtvis ha varit av intresse om vi också här kunnat redovisa jämförelser med andra län när det gäller antalet arbetslösa, de som finns i arbetsmarknadsutbildning och de som är i beredskapsarbete. Detta får dock bli en senare forskningsuppgift. Vi skall i stället gå vidare med att något se på hur stor andel av personer i åldern som är förtidspensionerade, arbetslösa, i arbetsmarknadsutbildning eller beredskapsarbetare under ett visst år i . Totalt antal invånare 134 420 därav - 25 264 därav * - 30 714 Återstår i förvärvsarbetande åldrar Av dessa var 7 075 förtidspensionerade, 1 811 arbetslösa, 1 629 i arbetsmarknads utbildning och 1 000 i beredskapsarbete åldrar 66 927 (av totala befolkningen) Källa: SCB:s statistik över folkmängden , statistik och länsarbetsnämndens statistik. * Här kan finnas några enstaka personer med förtidspension. Av läns befolkning är det knappt hälften kvar efter denna räkneoperation, och det är dessa som skall bära huvudansvaret för försörjningen. Jämförelser på kommunnivå har påbörjats, men resultaten är inte fullständigt färdiga . För att illustrera vilka data som senare kommer att presenteras skall jag här ge exempel från kommun. Förhållandena avser även här . 78 442 (av totala befolkningen) (av pers i förvärvs-11515 arbetande ålder) 9 276 -2174 -2 087 Återstår i förvärvsarbetande åldrar 5 015 (av totala befolkningen) Av dessa var 611 förtidspensionerade, 116 arbetslösa (av pers i förvärvs834 arbetande ålder) 4 181 (av totala befolkningen) * Här kan finnas några enstaka personer med förtidspension. Källor: SCB:s statistik 1978 över folkmängden, statistik och länsarbetsnämndens statistik. Det kan konstateras att, enligt den här definitionen på problemgrupperna det är kvar av personer i förvärvsarbetande åldrar som skall svara för huvudförsörjningen i kommun . Det kan antas att flera av kommunerna i har ett speciellt lågt antal personer som skall vara huvudansvariga för försörjningen. Vid högskolan i har man en koppling till det så kallade , som är ett samarbetsprojekt mellan kommun, och . Dessutom är socialmedicinska institutionen vid kopplat till . Man bedriver ett särskilt projekt inom ramen för som kallas Konsekvenser av att införa ny sociallagstiftning. Förutom den koppling högskolan har till , där ca fem lärare och ett tjugotal elever varit och är engagerade, har man även annan kompetens som kvalificerar till att bedriva forskning kring inlandsproblemen med speciell inriktning på äldreomsorgen. Vid högskolan har givits en enstaka kurs, Socialt arbete i glesbygd (20 poäng), med deltagare från den sociala sektorn, men där även ålderdomshemsföreståndare och distriktssköterskor deltog. Projektarbeten som utfördes under kursen behandlade i huvudsak äldreomsorgsproblemen. Vid högskolan i får det inte finnas några fasta forskningsresurser, vilket gör det besvärligt att bedriva forskning på samma villkor som universiteten. Man har fört en kamp för att få den nya professorstjänsten i socialt arbete till högskolan i , alternativt en forskarassistenttjänst. Detta var emellertid omöjligt med hänsyn till att små högskolor inte får ha några fasta forskningsresurser. Därför bör man eftersträva en speciell, mer projektanknuten forskningsorganisation. Högskolan har dessutom en internationell koppling genom det s. k. pensionsåldersproblematikprojektet, som är ett jämförande projekt och som har fem västländer plus inkopplade. För del svarar professor , , och fil. , för projektet, som skall försöka belysa vi pensionärerna ? Projektet avslutas med en internationell vecka om problemet i . har ett visst samarbete även med den landstingskommunal högskolan. Avsikten är att starta gemensamt forskningsprojekt inom ramen för omvårdnadsforskning. Inlandsproblematiken medför också speciella problem med administration och användningen av datorer i inlandskommunerna. Högskolan kan genom sin systemvetenskapliga linje tillgodose båda dessa bitar. Inte minst skulle ett centrum för inlandsforskning ha nära beröringspunkter med det centrum för turistforskning som etablerats vid högskolan i . Här skall presenteras några preliminära forskningsområden. De områden som anges är inte på något sätt uttömmande utan avsikten är att dessa senare skall kompletteras med hjälp av politiker, myndigheter och allmänhet. Avsikten är inte heller att här skall planeras tänkbara delprojekt, utan detta får bli en senare uppgift när beslut har fattats om vilka forskningsområden som skall prioriteras. Länets och kommunernas utveckling kan belysas som en process. Länet kan naturligtvis inte ses isolerat, utan den allmänna utvecklingen i måste också belysas liksom den allmänna utvecklingen internationellt. Forskningen får på intet sätt endast bli av kartläggande och förklarande karaktär, utan den måste i huvudsak innehålla en förändringsansats. Denna förändringsansats kan åskådliggöras på följande sätt: Övergripande teoretisk referensram med förändringsansats Social struktur (ger möjligheter och begränsningar) Individ och grupper minskar begränsningarna Socialpolitiska åtgärder (mer ''"1 strukturinriktade) Individens levnadsförhållanden (ger möjlighet och begränsningar) Den framtida forskningen måste tillsammans med myndigheter, politiker och allmänhet åstadkomma en mer offensiv forskning än . Detta illustreras i figuren genom dels den kraftiga pilen mellan socialpolitiska åtgärder och den sociala strukturen, dels med den helstreckade pilen mellan individens levnadsförhållanden och den sociala strukturen eller försörjningsbetingelserna. I enlighet med detta övergripande synsätt kan vi gå vidare med att presentera ytterligare några preliminära forskningsområden. Strukturnivån eller försörjningsbetingelserna är av central betydelse för att åstadkomma en minskning av samhällets sociala problem. Strukturomvandlingen har lett till en minskning av sysselsättningen i framför allt inlandskommunerna. Det är därför av största betydelse att inrikta forskningssträvandena på att åstadkomma en förändring av försörjningsstrukturen. Det har kommit en hel del litteratur, som går att använda i detta sammanhang. Den viktigaste utgångspunkten är förslag till länsplanering 1980 (, 1980) där en framtida utveckling av framför allt de agrara näringarna diskuteras. En forskningsrapport från expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) diskuterar också en modell som handlar om samspel för balanserad utveckling i glesbygd (SOU 1980:47). Ett viktigt forskningsområde blir således att undersöka möjligheter och begränsningar i förutsättningarna att utveckla basnäringarna i länet. Även möjligheter och begränsningar att utveckla industrin bör undersökas. Det är viktigt att i detta sammanhang även undersöka möjligheter och begränsningar att utnyttja råvarutillgångarna i länet. Det finns problemområden som har samband med försörjningssituationen i länet och det är transporter och kommunikationer. Ett annat problemområde är möjligheter och begränsningar när det gäller att använda datorn i utvecklingen av näringslivet. En analys av lokala arbetsmarknaden skulle också vara av värde, liksom undersökningar omkring arbetsorganisation och arbetsledning. Alternativa lösningar på energiförsörjningen är också ett aktuellt problemområde. I detta sammanhang är det viktigt att studera möjligheter och begränsningar när det gäller att stödja och sprida initiativ på energiområdet. Individens möjligheter att påverka utvecklingen i kommunen är ett generellt problem, men det finns också specifika problem i ett glesbygdsområde som bör studeras. För att sätta in länets problem i ett större perspektiv bör komparativa studier genomföras och det skulle också vara av värde att dels studera i internregional samverkan och utveckling, dels sätta in länet i ett mittnordiskt perspektiv. Med utgångspunkt i den tidigare presenterade teoretiska modellen sätts socialpolitiska åtgärder in för att eliminera begränsningar i strukturen och hos individen. För att ombesörja dessa åtgärder finns en väl utbyggd Ett viktigt problemområde att studera är möjligheter och begränsningar för administrationen att ombesörja olika typer av åtgärder. Är administrationen tillräckligt effektiv? Finns det särskilda personaladministrativa problem i inlandskommunerna? Detta är några av de frågeställningar som bör undersökas. Hälso-, sjuk- och socialvårdservicen i inlandskommunerna är ett specifikt problemområde. Hur skall denna service planeras? Med hänsyn till det relativt stora antal åldringar som kommer att finnas i inlandskommunerna och den förgubbning av befolkningen som sker är det av vikt att den äldreomsorgsforskning som startats i får fortsätta. Ett annat problemområde är att studera konsekvenserna av att införa ny sociallagstiftning. En sådan studie kan kopplas till den forskningsverksamhet som bedrivs inom ramen för . I den teoretiska referensramen har det poängterats att den allmänna utgångspunkten är att se individen som en aktivt handlande varelse som väljer aktivt mellan olika handlingsalternativ för att nå ett så drägligt liv som möjligt. En central problemställning är att undersöka individens handlingsmönster för att klara försörjningen. Vi kan här göra jämförelser med den livskvalitetsundersökning som görs inom ramen för . Det skulle också vara av värde att genomföra en jämförande undersökning med en typisk tätortskommun för att kunna påvisa det specifika med levnadsförhållanden i inlandskommunerna. De forskningsuppgifter som beskrivits ovan skall genomföras vid högskolan i . För att uppnå ett effektivt utnyttjande av resurserna bör dessa organiseras i ett centrum inom högskolan. Därmed uppnår man flera väsentliga fördelar. Dit hör den direkta koppling som uppstår mellan forskning och undervisning genom att lärarna är engagerade i forskningsuppgifter och de studerande på olika sätt kan knytas till projekten. Den kunskap de studerande får genom forskningen tar de sedan med sig ut i praktisk yrkesverksamhet. Till fördelarna hör även den flexibilitet som kan uppnås inom högskolan genom att lärarna kan alternera mellan forskning och undervisning. Förutom att den nämnda forskningsverksamheten skulle vara utomordentligt värdefull för högskolans utbildningskvalitet skulle forskningsresultaten ha stort värde för inlandsregionen och dess utveckling. Högskolan har arbetat hårt för att stärka kontakterna mellan högskolan och samhället. Med hjälp av denna erfarenhet skulle forskningsresultaten snabbt kunna föras ut och få praktisk nytta. Den föreslagna verksamheten skulle få direkt nytta för samhället, även på det sättet att organisationer, myndigheter och företag skulle kunna få hjälp med olika forskningsuppdrag. Ett centrum för inlandsforskning skulle vara underställt högskolans I ledningen för verksamheten bör finnas en föreståndare med ansvar för samordning, kontakter och information. För centrumets policyfrågor bör finnas en av styrelsen utsedd ledningsgrupp som anger verksamhetens inriktning och företar prioriteringar. Högskolan har inga resurser för denna typ av verksamhet och måste därför gå vid sidan av de normala anslagsvägarna för att kunna få i gång denna för högskolan och länet angelägna verksamhet. Högskolan har redan ett mindre projekt i gång om äldreomsorgsfrågan i samarbete med och kommun. För att få medel för ett inledande planerings- och inventeringsarbete har högskolan inlett diskussioner med . Inledningsvis har högskolan aktualiserat ett belopp om ca . för att undersöka förutsättningarna och intresset för den föreslagna verksamheten samt för att inleda ett par mindre försöksprojekt. Detta avser ett ungefär årslångt planeringsskede. För att verksamheten skall kunna bli en utvecklingsfaktor i samhällsbyggandet måste en större satsning till. För kontinuitet och stabilitet i verksamheten krävs att några personer kan engageras . En stabil bas för verksamheten skulle kunna nås med 1 milj. kr. fördelade enligt följande: 4 lärare på halvtid Datorkostnader, resor, Med tanke på verksamhetens inriktning bör detta ligga väl i linje med syftet med medlen för regionalpolitiska insatser. Tanken med den föreslagna organisationen för forskningsverksamheten framgår av följande illustration. CENTRUM FÖR INLANDSFORSKNING f I figuren illustreras sambandet mellan forskning, utvecklingsverksamhet och undervisning. Där framgår också att viss forskning vid högskolan (enskilda projekt) kan ligga utanför centrum för inlandsforskning. Utvecklingscentrum turism är ett forsknings- och utvecklingsorgan instiftat av högskolan i , och Norrlandsfonden. Under hänvisning till vad ovan anförts hemställs att måtte uttala att av anslaget för regionalpolitiska åtgärder får disponeras för i motionen angivet ändamål. () ()