mot · G4021718 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1718 av m. fl. om hemspråksundervisningen för invandrarbarn Vpk har under en lång följd av år ställt krav i om såväl kvantitativa som kvalitativa förbättringar av hemspråksundervisningen för invandrarelever. Vi har hävdat att begreppet hemspråksundervisning bör bytas ut mot modersmålsundervisning, eftersom det första icke täcker vare sig vidd eller djup på det ämnesområde som bör avses. Vi har föreslagit att statsbidrag skall utgå per deltagande elev i hemspråksundervisning och studiehandledning på hemspråk. Varje elev skall garanteras minst hemspråksundervisning. Ytterligare ett krav är att hemspråksundervisningen skall göras obligatorisk och ges samma ställning som övriga obligatoriska ämnen i . Detta motiveras av den utomordentligt stora betydelse som hemspråksundervisningen har för invandrarbarnen. I denna motion upprepar vi de ovan nämnda förslagen. och har vid varje behandling avslagit vpk-kraven om förbättringar av hemspråksundervisningen. Man har lyckats göra det utan att gå in på de sakargument som vi motiverat våra förslag med. Det är förståeligt att man har undvikit att gå alltför långt in i frågan, eftersom det vid det här laget finns en överväldigande mängd vetenskaplig litteratur på området som direkt eller indirekt stöder vpk:s uppfattning. är det beklämmande att man från utskottets sida, med en så summarisk och lättvindig behandling som man har ägnat frågan, är beredd att avfärda förslag som är av avgörande betydelse för tusentals invandrarbarns liv och framtid. Vi har i tidigare års motioner i frågan visat att invandrarbarnens situation i den svenska skolan är i högsta grad alarmerande. I olika vetenskapliga rapporter och redovisningar framgår: Invandrarbarnen riskerar allvarliga störningar i sin språkutveckling. För att barnen skall kunna lära sig ett nytt språk fordras det att de behärskar sitt modersmål. De riskerar psykisk instabilitet och kluven personlighetsutveckling. Ett utvecklat språk är en förutsättning för personlighetsutvecklingen. Språket är en förutsättning för förståelse av den egna kulturen, den nationella kulturens särart och den egna klassens villkor och historia. Det är kort sagt ett villkor för social begreppsbildning och tillhörighet. Föräldrar och barn riskerar att bli främmande för varandra. sammanhänger också med den nationella och klassmässiga identiteten. Invandrarbarnen kommer ofta att vistas i ett socialt ingenmansland, utan tillhörighet till vare sig den egna eller den svenska kulturen, beroende på att de saknar de kunskaper och erfarenheter som är villkor för förståelse och samhörighet. Invandrarbarnen riskerar att få sämre utgångsläge för utbildning. Här är det uppenbart att språket slår igenom, och det står fullkomligt klart att invandrarbarnen är missgynnade utbildningsmässigt. De är överrepresenterade bland dem som får anpassad studiegång. De går i mindre utsträckning än svenska barn vidare till gymnasieskolan. De invandrarelever som kommer in i gymnasieskolan avbryter mycket oftare sin utbildning än de svenska eleverna. Tillgängligt material talar ett helt otvetydigt språk. Språksvårigheter och sämre utbildningsmöjligheter gör att invandrarbarnen i stor utsträckning riskerar att få dela sina föräldrars låga socioekonomiska ställning. De riskerar också att drabbas av arbetslöshet i väsentligt större utsträckning än svenska ungdomar, vilket under en följd av år har visats i kalla siffror månad för månad. Inget av dessa förhållanden har utbildningsutskottet ansett vara av den karaktären att det förtjänar en saklig behandling i utskottets betänkande. Det är knappast möjligt att genom förstärkningar av hemspråksundervisningen helt eliminera de stora problem som möter invandrarbarnen i det svenska samhället. Men det är möjligt att i väsentligt större utsträckning än nu underlätta deras situation. För att i grunden komma till rätta med språkproblemen fordras att barnen får en inövning i sitt modersmål redan från det att barnens språkutveckling börjar. För de invandrarbarn som föds i eller kommer hit i förskoleåldern, betyder det att de måste få systematisk undervisning i modersmålet så tidigt som det av praktiska skäl är möjligt. Det är således helt fel att som börja modersmålsundervisning för invandrarbarnen i förskolan först . Då är nämligen centrala delar av barnets språkutveckling redan avslutade. Men självfallet är det så att denna undervisning är bättre än ingen alls. Vi tar inte i den här motionen upp några förslag när det gäller modersmålsundervisningen i förskoleåldern, eftersom det f. n. sitter en utredning som arbetar med frågan och som väntas komma med ett betänkande . Det finns anledning att något kommentera de argument som utbildningsutskottet har haft för att avvisa vpk:s olika förslag. Man säger således att begreppet modersmål inte bör införas, eftersom just hemspråk anknyter till det språk som talas i barnets hem och att begreppet modersmål har utmönstrats ur skolförordning och läroplaner. Vi menar att hemspråksbegreppet är oegentligt och otillräckligt. Även barn vilkas föräldrar försöker staka sig fram på en hjälplig svenska kan behöva undervisning i det egna språket, i vissa fall kanske mer än andra. Dessutom bör ämnet innehålla en ambition att ge barnen grundliga kunskaper i deras nationella kultur och historia, vilket inte begreppet hemspråk innefattar. Dessutom är hemspråk en skolbyråkratisk konstruktion som saknar motsvarighet på något annat språk. Slutligen innebär begreppet hemspråk ett avsteg från erkännandet av de nationella minoriteternas rätt att bevara sin särart. Vad gäller frågan om obligatorisk hemspråksundervisning hävdar utskottet att en sådan konstruktion strider mot valfrihetsmålet i beslut om riktlinjer för invandrarpolitiken . Vi hävdar motsatsen. En förutsättning för att invandrarbarnen skall få valfrihet senare i livet är att alla invandrarbarn som verkligen behöver det får hemspråksundervisning i tillräcklig omfattning. Vi anser att de positiva effekterna av en bra hemspråksundervisning har visats på ett så övertygande sätt, att denna undervisning bör tillmätas samma betydelse som övriga obligatoriska ämnen i skolan. Vi anser det vara direkt felaktigt att erkänna föräldrars rätt att välja bort hemspråksundervisningen för de invandrarbarn som behöver den, därför att det kommer att drabba barnen. Självfallet måste det finnas dispensmöjligheter, men de bör endast användas efter noggrann prövning. Vad slutligen gäller förslaget om ändring av statsbidragsreglerna avslås det av utskottet, eftersom utskottet avslog det året innan och inte gjort någon framställning om ändrade regler. Vpk anser emellertid fortfarande att reglerna bör ändras dels så att statsbidrag utgår per deltagande elev, dels så att varje elev skall garanteras minst och att statsbidrag skall utgå för detta. framstår det senare kravet som det viktigaste. Regeringens sparåtgärder på skolområdet kommer nämligen att göra det nödvändigt för åtskilliga kommuner att göra inskränkningar på skolområdet. Besparingsmöjligheterna är emellertid begränsade, och de områden som det är möjligt att spara på är just sådana där kommunerna själva bestämmer om kvalitet och omfattning. Många kommuner bedriver hemspråksundervisning för invandrarelever i grupper som är mindre än fyra elever, och det är man inte skyldig att göra enligt författning. Därför kan man frukta att kommunerna kan frestas att dra in på sådan verksamhet och att dessa elever, som ofta tillhör små språkgrupper, kan komma att helt ställas utan hemspråksundervisning. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar att begreppet hemspråksundervisning bör bytas ut mot modersmålsundervisning, varvid även innehållet i undervisningen skall utvidgas till att omfatta en bred och inträngande undervisning i modersmålets kultur och historia, 2. att beslutar att bidrag till kostnader för undervisning i hemspråk och för studiehandledning på hemspråk skall utgå med per deltagande elev, 3. att hos regeringen hemställer om förslag till ändrade bestämmelser för hemspråksundervisning för invandrarbarn med syfte: a) att modersmålsundervisningen görs obligatorisk och ges samma ställning som övriga obligatoriska ämnen i , b) att även då hemspråksundervisningsgrupp omfattande fyra elever ej kan ordnas varje elev skall garanteras minst hemspråksundervisning och att statsbidrag skall utgå enligt detta. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)