mot · G4021251 · 1981-01-26 00:00:00 — Medlen avser främst att täcka centrala kostnader av typ ledarutbildning, material, expertmedverkan etc. men bör i undantagsfall kunna utnyttjas för lokala kostnader om det gäller ett avgränsat försök för att utveckla verksamhetsformerna. I huvudsak förutsätts dock att lokala kostnader finansieras på annat sätt. Bidragen förutsätter inte att det gäller ständigt nya projekt eller utvecklingsarbete utan skall kunna utnyttjas för en permanent verksamhet som faller inom det angivna området. För mer speciella projekt av experiment- och utvecklingskaraktär är det fortfarande möjligt för barn- och ungdomsorganisationer att få stöd genom de anslag för detta som disponerar över. Bidraget föreslås fördelas av efter förslag från . Det föreligger enligt vår mening ett stort behov av insatser på barnfilmområdet. Tillgången på kvalitativt högtstående filmer för barn är alltför begränsad. En förstärkning av stödet till såväl produktion som import av film bör därför ske. Vi föreslår att . utöver budgetpropositionens förslag anvisas till stimulera produktionen av kvalitetsfilm för barn. För filmvisning i nya former föreslår vi . utöver regeringens förslag. Denna ökning bör i sin helhet utnyttjas för barnfilmvisning. , som administrativt är huvudman för barnfilmrådet, föreslår vi skall få ytterligare . för granskning av barnfilm, utvecklingsarbete och försöks- samt informationsverksamhet på barnfilmens område. Sammantaget innebär våra förslag på filmområdet en uppräkning med 1 milj. kr. utöver regeringens förslag. 9.8 Litteratur och folkbibliotek Det finns enligt vår mening starka skäl att på olika sätt stärka det tryckta ordets ställning. Det måste ske på olika sätt bl. a. i förskola och skola och genom en kulturpolitik som ökar tillgängligheten på böcker. Det är fråga om ett arbete på lång sikt. Den sittande biblioteksutredningen har härvid betydelsefulla uppgifter. ser vi det som mest angeläget att ytterligare utveckla nuvarande stödformer. I detta syfte föreslår vi att anslaget Litteraturstöd höjs med 1 milj. kr. utöver regeringens förslag. Av detta bör 4(X). gå till ett förbättrat utgivningsstöd för barn- och ungdomslitteratur, fOOOOO kr. till produktion av kvalitetsserier och . till verksamheten med massmarknadsutgivning av kvalitetslitteratur för barn och ungdom. Till detta område räknar vi även stödet till kulturtidskrifter. Här finns angelägna behov att tillgodose också vad gäller tidskrifter som vänder sig till barn och ungdom. Vi föreslår att anslaget räknas upp med . i detta syfte. Anslaget till folkbiblioteken bör ökas med 2,5 milj. kr., varav 500000 bör utnyttjas för inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk. Huvuddelen bör utnyttjas för att öka möjligheterna att ge stöd till olika projekt för barn och ungdom. För detta ändamål förfogar innevarande budgetår över ca 2 milj. kr. Förra budgetåret inkom ansökningar på 20 milj. kr. Vetskapen om svårigheten att erhålla bidrag är sannolikt orsak till att ansökningarna innevarande år gått ner väsentligt. Vi anser det angeläget att detta bidrag ökar och används till intressanta utvecklingsprojekt, varvid länsbiblioteken kan spela en större roll. För länsbiblioteken föreslår vi mot denna bakgrund att ytterligare 10 grundbelopp ställs till deras förfogande för att utveckla barn- och ungdomsverksamheten i regionen. Det skulle också innebära att länsbiblioteken bättre skulle fylla ett stort behov i enlighet med vad anför i den tidigare enkäten beträffande folkbibliotekens verksamhet för barn. Där sägs bl. a. att länsbiblioteken kan främja kulturlivet för barn genom att verka för att kommuner med svagt utvecklat biblioteksväsen söker upprustningsbidrag och för att anställa barnbibliotekskonsulter med rådgivande och samordnande funktion. Vi föreslår vidare en ökning av bidraget till läsfrämjande åtgärder med . utöver regeringens förslag. Genom studieförbund och barn- och ungdomsorganisationer når man genom denna verksamhet många barn och ungdomar i deras egen fritidsmiljö. Vi anser detta stöd värdefullt och det bör därför utvecklas. Våra förslag om resursförstärkning avseende litteraturstöd och bibliotek uppgår sålunda sammanlagt till 4,4 milj. kr. 9.9 Museer och utställningar Inom flera museer pågår en upprustning av verksamheten som riktar sig till barn och ungdom. Vi hälsar detta med tillfredsställelse. Det finns skäl att ytterligare stödja denna verksamhet bl. a. genom att anvisa medel för de museipedagoger (motsv.) som i anslagsframställning begärs av statens historiska museum, museet och tekniska museet. Vi beräknar sammanlagt . för dessa ändamål. Vi vill dock understryka att den verksamhet som kan förstärkas med stöd av dessa nya tjänster inte får begränsas till . Dessa museer har ett ansvar för att sprida resp. museums verksamhet över landet så att så många som möjligt får tillgång till de kunskaper som finns inom museerna. Här vill vi särskilt peka på tekniska museets strävan att regionalisera verksamheten. En sådan kan också underlättas genom att öka de regionala museernas resurser. Vi föreslår i detta syfte att 25 grundbelopp ställs till förfogande för detta ändamål. Grundbeloppen fördelas av och bör i enlighet med vad vi anfört i det föregående ske med beaktande av att de nya resurserna är avsedda för barn- och ungdomsverksamhet. Med föreslagen förstärkning bör det bli möjligt att öka insatserna för barn och ungdom i hela landet. Vi vill understryka vikten av att de regionala museerna söker nå ut till förskolor, skolor och organisationer i regionen så att verksamheten inte begränsas till museiorten. För detta ändamål bör ca 1,4 milj. kr. tillföras anslaget utöver regeringens förslag. Riksutställningar har en omfattande verksamhet som riktar sig till barn och ungdom och som sprids över landet. Planer finns också att utvidga detta arbete. För detta ändamål bör ytterligare 1 milj. kr. ställas till Riksutställningars förfogande. I detta sammanhang vill vi också peka på den verksamhet som Konstfrämjandet bedriver för barn. En viktig uppgift för kulturpolitiken är att stödja produktion och spridning av bilder som alternativ till kommersiellt framställda bilder. Detta arbete sker genom Konstfrämjandet i nära samarbete med konstnärer och organisationer i form av bl. a. utställningar för barn och ungdom. I syfte att utvidga denna verksamhet föreslår vi att Konstfrämjandet tillförs . utöver regeringens förslag. Sammantaget innebär våra förslag inom området museer och utställningar en anslagsförstärkning av 3,2 milj. kr. Människors attityder tili musik bestäms redan före skolåldern. Det är därför viktigt att förskolebarnen får tillgång till musikupplevelser. Det är därvid särskilt viktigt att man söker aktivera barnens musikintresse som motvikt till det passiva lyssnande som blir alltmer utbrett. Sådan musikverksamhet måste självfallet följas upp i musikundervisning och genom rika tillfallen att lyssna på olika former av musik. Den kommunala kompletterar här det musikutbud som skolan kan erbjuda. Rikskonserter och regionmusiken har en väl utvecklad musikverksamhet för barn och ungdom. Det finns också goda förutsättningar att ytterligare utveckla denna och därmed öka möjligheterna för barn och ungdom att få uppleva olika former av musik. Verksamheten är dessutom ofta inriktad på de små barnen, vilket vi anser särskilt viktigt. Vi föreslår sålunda att anslagen Rikskonserter och Regionmusiken tillförs 1,5 resp. 3 milj. kr. utöver regeringens förslag. Det innebär att musikområdet tillförs ytterligare 4,5 milj. kr. Vårt förslag i det följande om ett ökat stöd till fria grupper innebär att musikområdet också där till viss del kommer att förstärkas. Som vi framhållit inledningsvis har barn och ungdom en alltför dålig tillgång till teater. De regionala skillnaderna i utbudet av barnteater är betydande. Vi anser att det finns starka skäl att skapa ytterligare utrymme för att förstärka denna sektor med målsättningen att alla barn i förskoleoch skolåldern skall få uppleva en teaterföreställning per termin. I detta syfte föreslår vi att ytterligare 3 milj. kr. tillförs anslaget till , 1,8 milj. anslaget Regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner samt 2,5 milj. kr. anslaget till fria grupper. För de regionala och lokala institutionerna bör anslagsförstärkningen få formen av ytterligare 30 grundbelopp, vilka vi anser främst skall tilldelas de mindre institutionerna. Våra förslag på teaterområdet innebär en sammanlagd anslagsförstärkning av 7,3 milj. kr. 9.12 Bidrag till vissa organisationer Vi föreslår också att Folkets husföreningarnas riksorganisation får en anslagsuppräkning för att bl. a. öka sin verksamhet med utvecklingsarbete med dans i drogfri miljö samt annan verksamhet för barn och ungdom. Organisationen får i regeringens förslag ingen uppräkning av anslaget. Vi föreslår att . utöver regeringens förslag ställs till organisationens förfogande. Folkparkernas centralorganisation har en omfattande verksamhet för barn och ungdom, vilken man begärt ytterligare medel för att utvidga. Vi föreslår att 1 milj. kr. anvisas för detta ändamål. Genom våra förslag i det föregående kommer ökade krav att ställas på olika centrumbildningar att medverka i ett förnyelsearbete för att stärka barnkulturen. Flera av centrumbildningarna har också redovisat planer på en sådan inriktning av verksamheten. Vi anser det angeläget att dessa planer underlättas. Mot denna bakgrund föreslår vi att centrumbildningarna tilldelas sammanlagt . i ökat anslag. 10 Det familjeekonomiska stödet Under den borgerliga regeringsperioden har barnfamiljernas ekonomiska standard utvecklats negativt. I en rapport om fördelningspolitiken under de borgerliga åren, utarbetad av vårt parti, redovisas följande om utvecklingen av realt disponibla inkomster för några olika, representativa hushåll (priser): Familjetyp Tekniker och kontorist1, två barn + 8,-8, Verkstadsarbetare och butikskassörska1, två barn + 9,- Ensamstående butikskassörska, ett barn + 11,-4, fick således alla hushållstyper en påtaglig standardförbättring. har de i stället fått en kraftig standardförsämring. Utsikterna pekar enligt regeringens egna bedömningar på fortsatta försämringar. Flera faktorer har bidragit till denna utveckling: bl. a. reallönesänkningarna och den minskade betydelsen av bostadsstödet. 1980 har således antalet barnfamiljer med bostadsbidrag minskat från 570000 till 392000, dvs. med nästan 180000. har, genom den borgerliga riksdagsmajoritetens beslut, ytterligare försämringar inträffat för de ensamstående. För nästa budgetår kommer statens direkta medverkan i bostadsstödet att ytterligare minska. Anslaget minskar nämligen från 1 620 milj. kr. till 1 100 milj. kr. Bostadsstödet är ett av de direkta medel staten förfogar över för att stödja barnfamiljerna. Särskilt i då statsfinanserna är underminerade och endast begränsade resurser kan avsättas kan förstärkningar av god effekt här ske till förhållandevis begränsade kostnader. Av dessa skäl föreslås från socialdemokratiskt håll i en särskild motion förstärkningar av bostadsstödet. Förslagen innebär följande. Som nämnts har bostadsstödet till de ensamstående föräldrarna sänkts väsentligt fr. o. m. . I vår motion förordas en återgång till samma nedre inkomstgräns för alla barnfamiljer (). Förslaget innebär att bostadsbidraget, jämfört med , kommer att öka med . för ensamstående med ett barn som ligger under den föreslagna inkomstgränsen. Vidare innebär förslaget en höjning av den övre inkomst utöver regeringen (till 65000). En sådan ökning är betydelsefull för stora grupper av inkomsttagare i vanliga inkomstlägen. Den viktigaste förbättringen av familjeekonomin måste dock ske genom att det blir en omläggning av den ekonomiska politiken. Hemställan rörande avsnitten 5, 6, 8, 9, 10 görs i särskilda motioner. Med stöd av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en utredning om ett informationssystem om barns levnadsförhållanden och förstärkning av forskningsresurser i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder inom barnhälsovården m. m., 3. att hos regeringen begär riktlinjer för den fortsatta utbyggnaden av barnomsorgen i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att till Särskilda insatser för förskolan () för /82 anvisar ett reservationsanslag av , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förskolans pedagogiska verksamhet m. m. () () HANS () () () () () () i MAJ () () () () () () ()