mot · G4022054 · 1981-03-25 00:00:00 — Motion 1980/81:2054 av m. fl. nied anledning av proposition 1980/81:116 om kommunalekonomiska frågor fattade 1979 beslut om ett reformerat skatteutjämningssystem som syftade till att utjämna skillnaderna mellan ekonomiskt starka och svaga kommuner och därmed skapa förutsättningar för en likvärdig standard i hela riket. När nu regeringen föreslår att beslut skall fullföljas i ett tredje steg med höjda skatteutjämningsbidrag till kommunerna är det viktigt att söka göra en utvärdering av om skatteutjämningsreformen nått åsyftat resultat. I denna motion görs ett försök till analys av skatteutjämningssystemets verkningar på en storstadskommun utanför landsting, i det här fallet . Vad som här anförts om gäller i allt väsentligt även kommun. består av kärnkommunen och ett antal randkommuner. Regionen fungerar som en homogen enhet i vad gäller arbetsmarknad och kulturell och kommersiell service. I stort innebär detta att kärnkommunen svarar för huvuddelen av arbetsplatserna och en betydande del av serviceapparaten, medan befolkningen inom regionen i sin bosättning är spridd mellan de olika kommunerna. Befolkningsmässigt har en förskjutning ägt rum från kärnkommunen till randkommunerna. Befolkningsutvecklingen inom framgår av nedanstående tablå. Åldersstrukturen i kärnkommunen har därigenom förändrats med en successivt ökad andel äldre personer. Bostadsstrukturen har ytterligare förändrats därhän att antalet villaboende ökat i randkommunerna medan det legat stilla i kärnkommunen. En relativt större andel av de aktiva åldrarna i regionen bor således nu i förortskommunerna. som regionen fungerar som en enhet med starka samband mellan kommunerna är statens stöd till de olika kommunerna i regionen starkt varierande. Skatteutjämningsbidrag utgår således inte till kärnkommunen men däremot till flera av randkommunerna. På grund av skatteun derlagsberäkningen kommer randkommunerna med många villaboende att gynnas när det gäller beräkningen av rätten till skatteutjämningsbidrag på bekostnad av kärnkommunen med dess relativt få villaboende. Detta synes oss vara en icke avsedd effekt av skatteutjämningssystemet. Förhållandet belyses av nedanstående tabell. Skatteunderlagsutveckling och skatteutjämningsbidrag i kommunerna i Ökning i eget skatteunderlag 1980-1981 (%) Skatteutjämningsbidrag milj. kr. Storstadskommunerna är alltså missgynnade av skatteutjämningssystemet; detta förhållande kan också gälla förortskommunerna sinsemellan. Den viktiga slutsatsen är att kommunernas ekonomiska styrka icke står i någon bestämd relation till skattekraftsklasserna i skatteutjämningssystemet. Inom storstadsregionen har kärnkommunen just i sin egenskap av kärnkommun i en region speciella kostnader. Det gäller kostnader för social, kulturell och kommersiell service som utnyttjas av samtliga invånare i regionen, t. ex. idrottsanläggningar och museer. Merkostnaden för kärnkommunen för den här typen av service har för kommuns del beräknats till i utdebitering och för kommuns del till i utdebitering. En annan särskostnad för kärnkommunen i en storstadsregion gäller de sociala kostnaderna för utslagna människor. Som exempel kan nämnas att belägger i genomsnitt av landets platser på vårdanstalter och inackorderingshem, av platserna på behandlingshem för narkotikamissbrukare och av platserna på ungdomsvårdsskolor. Detta skall ställas i relation till att svarar för av landets befolkning. Storstadskommunerna är alltså kraftigt överrepresenterade vid den här typen av institutioner i förhållande till befolkningsunderlaget, och detta medför självfallet en extra kostnad för dessa kommuner. Enligt vår uppfattning är det nuvarande skatteutjämningssystemet inte anpassat till de speciella kostnader som storstäderna har. skatteutjämningsbidrag skall utgå i förhållande till skattekraften får också till effekt att kommuner med en stor andel villaboende med åtföljande höga underskottsavdrag blir gynnade i förhållande till kommuner med en stor andel boende i flerfamiljshus med mindre totala underskottsavdrag. Bilden förvärras ytterligare för storstadskommunerna om också andra statsbidrag utgår med skatteutjämningsbidraget som fördelningsnyckel. Mot denna bakgrund ter sig regeringens i proposition 1980/81:116 framlagda förslag om åtgärder för att dämpa den kommunalekonomiska expansionen som felaktiga i vad gäller fördelningen mellan kommuner av olika slag. Eftersom en storstadsregion fungerar som en enhet borde också skatteutjämningsbidragen utgå till regionen som helhet. Därefter borde en uppdelning göras mellan de olika kommunerna inom regionen med hänsyn till den ekonomiska belastning som de olika kommunerna har. Vi är medvetna om att en sådan fördelning av skatteutjämningsbidragen nödvändiggör en ändring av reglerna för skatteutjämningsbidraget för storstadsregionerna. Enligt vår uppfattning bör det ankomma på regeringen att skyndsamt utarbeta sådana annorlunda regler för skatteutjämningsbidraget i storstadsområdena. Regeringens förslag om ändrade regler i fråga om det kommunala grundavdraget och skatteunderlaget för juridiska personer innebär minskade skatteinkomster för på drygt 150 milj. kr. Detta motsvarar ett ökat utdebiteringsbehov om . Vi vill i det sammanhanget påminna om att storstäderna ingalunda har svarat för den största volymökningen i vad gäller den kommunala expansionen . Volymökningen i ligger t. ex. innevarande år på , och enligt föreliggande långtidsplan beräknas volymökningen till . Om regeringens förslag till en minskning av skatteunderlaget för kommunerna skulle förverkligas och ingen höjning av utdebiteringen sker, skulle det nödvändiggöra en volymminskning inom kommunen på . Det skulle självfallet få utomordentligt allvarliga konsekvenser framför allt för den sociala servicen för medborgarna i kommunen. Nybyggda sjukhusavdelningar och daghem skulle inte kunna tas i bruk, och hemåldringsvården skulle få inskränkas. Inte heller har skatteunderlaget vuxit särskilt snabbt i storstadskommunerna. Som framgår av tabellen på s. 2 växer skatteunderlaget långsammare än i övriga kommuner inom regionen även utan hänsyn till att de höga rese- och ränteavdragen sänker skatteunderlaget i förortskommunerna. Regeringens förslag till ändrade regler för beräkning av skatteunderlaget för kommunerna får alltså olika effekter för olika typer av kommuner. Förslaget att av skatteunderlaget från juridiska personer skall få tillgodoräknas kommunerna får också det till effekt att kärnkommunerna i storstadsregionerna - t. ex. och - får sin ekonomiska ställning försvagad. Med hänsyn till vad vi här anfört om de speciella kostnader som kärnkommunerna i storstadsregionerna har, om befolknings underlaget i storstadsregionerna och om effekterna av det nuvarande skatteutjämningssystemet kan en sådan ytterligare omfördelning av inkomster från storstadskommunerna till randkommunerna inte accepteras. Den nödvändiga åtstramningen av kommunernas expansion i form av minskade skatteintäkter bör få ett jämnare genomslag i kommuner av olika slag. och förslaget om en minskning av det kommunala skatteunderlaget från juridiska personer bör därför inte nu genomföras. Motsvarande åtstramning av kommunernas inkomster bör i stället ske genom en ytterligare höjning av grundavdraget. Den samlade effekten av förslagen blir annars en överföring av resurser från storstadskommunerna till andra kommer - framför allt förortskomuner - med en redan hög tillväxt. En möjlighet är att man i anslutning till regeringens förslag inför en spärregel som begränsar effekterna för de hårdast drabbade kommunerna. Den bör utformas så att det sammanlagda resultatet av de aviserade åtgärderna ej för någon kommun överstiger ett belopp motsvarande en utdebiteringsökning av . En sådan spärregel föreslås ju f. ö. i propositionen i vad gäller de kyrkliga kommunerna, där inkomstbortfallet till följd av spärregeln begränsats till per skattekrona. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs E att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av skatteutjämningssystemets effekter för kommuner i storstadsregionerna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att de medel som i regeringens proposition föreslagits avsatta som särskild kompensation till vissa kommuner tillförs kommunerna . () J. ()