ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021493 · 1981-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om tågfärjeförbindelsen mellan och , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1489 hemställer vi 1. att hemställer hos regeringen att tågfärjeförbindelsen snabbt avgörs, 2. att som sin mening uttalar att bandelen upprustas, 3. att begär att regeringen verkar för att charterflygbolagens villkor vad gäller fraktflyg förbättras, så att även svenska flygbolag kan dela sin last mellan olika beställare (splitcharter), 4. att begär att regeringen undersöker hur det nya monopolistiska färjebolaget inverkat på förbindelserna mellan och . HANS () i () ()
mot · G4021495 · 1981-01-26 00:00:00 — 1980/81 1495-1502 Motion 1980/81:1495 av m. fl. om försörjningsberedskapen på tekoområdet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1494 hemställs att 1. till Drift av beredskapslager () för /82 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . minskat förslagsanslag av , 2. till Beredskapslagring och industriella åtgärder () för /82 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . () () () () () () () 1 1980/81.
mot · G4021496 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. om äldrestöd till tekoindustrin Med hänvisning till vad vi anfört i vår partimotion 1980/81:1494 om tekoindustrin hemställs att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om de fackliga organisationernas inflytande vid prövning av ansökan om äldrestöd, 2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behandlingen av äldrestödet i det fortsatta planeringsarbetet för tekoindustrin. () () () () () HANS () () () () () () ()
mot · G4021498 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. om ökad yrkesinriktad gymnasieutbildning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1497 föreslås att uttalar att den nuvarande företagsinriktade gymnasieutbildningen slopas och att den yrkesinriktade gymnasieutbildningen ökas och ges den inriktning som anges i motio (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G4021500 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. om förbättrad hälso- och sjukvård för invandrare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1499 hemställs att begär att regeringen tar upp överläggningar med rörande förbättrad hälso- och sjukvård för invandrare. () () () () () HANS () () () () () () ()
mot · G4021501 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om bättre metoder för oljebekämpning De svenska kustvattnen belastas fortlöpande av tusentals ton oljespill från främst oljetransporter. Därutöver sker fartygshaverier, vilka kan åstadkomma verkligt allvarliga oljeskador. Fågel, fisk, säl, plankton och bottenorganismer påverkas. Allmänheten lägger kanske främst märke till de olyckor som innebär att kusterna smetas ner, vilket i och för sig är utomordentligt allvarligt bl. a. för sjöfågel och friluftsliv. An allvarligare är dock på lång sikt att oljetutsläppen påverkar och rubbar den sköra ekologiska balansen. Nuvarande situation är oacceptabel. Ett helt batteri av åtgärder, långtgående och långsiktiga, krävs för att komma till rätta med dagens mycket otillfredsställande situation. Nödvändigt är att få till stånd internationella överenskommelser ang. frågor som: mottagningsanläggningar för oljespill. regler som gör att det inte längre blir lönsamt att rensa tankarna ute till havs, partikelmärkning av oljelaster så att utsläppt oljespill kan identifieras, stränga straff för redare och kaptener som trotsar gällande utsläppningsförbud, säkrare utmärkning av fartygsleder i skärgårdar och utmed kuster, lotsassistans och bogserhjälp. Därutöver krävs kraftfulla åtgärder för att finna effektivare hjälpmedel att ta hand om oljespillet, när en oljeolycka har inträffat. Målsättningen måste vara att så långt som möjligt föra in allt oljespill till land för att där i första hand återvinna oljan. Metoder som innebär att man med kemiska medel kan komma att direkt påverka den ekologiska balansen i havet kan ej tillåtas. Nuvarande metoder och teknik att ta hand om oljan och föra den till land torde säkerligen kunna effektiviseras i hög grad. Ett grundläggande villkor för att all oljebekämpning skall bli effektiv är givetvis att kompetensfördelningen mellan alla inblandade parter noggrant är fastlagd. Med hänvisning till vad som framhållits hemställs1 att uttalar 1. att utveckling och förbättring av metoder och teknik för att ta hand om oljespill från fartyg stimuleras. 1 Se även motion 1980/81:1502. 2. att riktlinjer utarbetas så att kompetenskonflikter beträffande ansvarsfördelning mellan olika huvudmän ej kan uppstå. () () () () () ()
mot · G4021502 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att förhindra oljeutsläpp utmed svenska kusten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1501 hemställs att uttalar att väsentligt förbättrade säkerhetsåtgärder bör krävas för att förhindra att oljeutsläpp görs som kan påverka svenska kuster. () () () () () ()
mot · G4021504 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81 15041511 1980/81: 1504 av m. fl. om slopad mervärdeskatt på livsmedel, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81: 1503 föreslås 1. att beslutar att mervärdeskatten på livsmedel skall slopas i enlighet med vad som anges i motionen och hos regeringen begära förslag därom, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag till en engångsskatt på stora förmögenheter i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) l 1980/81.
mot · G4021505 · 1981-01-26 00:00:00 — 1980/81: 1505 av m. fl. om behovet av vägförbättringar i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81: 1058 hemställs att hos regeringen hemställer att statens vägverk ges i uppdrag att vid fördelning av anslag beakta behovet av vägförbättringar och utbyggnader i , vilket är av stor betydelse för rörligheten på arbetsmarknaden och därmed industriutvecklingen. () () () () () () HANS () i
mot · G4021507 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81: 1507 av och om det kommunala partistödet Det statliga partistödet fördelas numera på det sättet att varje i representerat parti får ett grundbelopp, som är lika för alla, och därutöver ett belopp som står i relation till antalet mandat. I landsting och primärkommuner gäller icke samma bestämmelser. Där sker fördelningen enbart med hänsyn till det antal mandat som varje parti förfogar över. Anledningen till att ändrade den lag som reglerar partistödet var främst hänsynen till att varje parti har vissa grundkostnader som i princip är lika för alla. Att man icke införde liknande bestämmelser för kommuner och landsting var enligt vår mening ett misstag. Lagstiftningen bör ändras så att det blir dels ett grundbelopp, lika för alla partier, dels ett belopp i relation till antalet mandat. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag innebärande att lagstiftningen angående det kommunala partistödet ändras så att stödet utgår med dels ett grundbelopp, lika för alla representerade partier, dels ett belopp i relation till antalet mandat. () ()
mot · G4021508 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81: 1508 om ett övergripande ansvar för att minska onödig byråkrati, m. m. Regeringen har redovisat en rad åtgärder för att minska onödig byråkrati och förbättra kontakterna mellan medborgarna och samhällsorganen. När regeringen nu går vidare i detta arbete är det naturligt att ett stort ansvar måste ligga på de olika fackdepartementen. Men det behövs även att något departement har ett särskilt ansvar för att samordna insatserna. Detta är väsentligt för att arbetet skall få avsedd effekt. En möjlig lösning är att lägga detta ansvar på kommundepartementet. Detta är i mycket ett policydepartement. Det har en mycket bred kontaktyta mot kommunerna genom sitt ansvar för bl. a. den kommunala demokratin. Det har ansvaret för kontakterna med folkrörelserna. Där borde det finnas möjlighet att som ett naturligt led i arbetet även ta ett övergripande ansvar för att minska den onödiga byråkratin och förbättra kontakterna mellan medborgarna och samhällsorganen. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställer jag att uttalar att ett departement bör ha det övergripande ansvaret för att minska den onödiga byråkratin och förbättra kontakterna mellan medborgarna och samhällsorganen.
mot · G4021513 · 1981-01-27 00:00:00 — om mindre kostnadskrävande val Svenska val hör till de dyraste i världen. Valkampanjerna är påkostade. Den administrativa apparaten är omfattande. Det borde inte vara omöjligt att utan skadeverkningar för demokratin nedbringa både det allmännas och partiernas kostnader för val och valförberedelser. Här några exempel på kostnader för val och valkampanjer: O De politiska partiernas utgifter för valen uppgår att döma av de valbudgeter som brukar publiceras till minst 50 milj. kr. vid varje val men till kanske inemot det dubbla om alla kostnader tas med i kalkylen. O Inför ett normalt val trycker staten över 600 miljoner valsedlar eller mer än hundra per röstberättigad väljare. O För röstmottagningen skall det i varje vallokal finnas tre valförrättare, som arvoderas av kommunerna. Det finns exempel på kommuner där arvodet vid senaste valet uppgick till . O Antalet väljare som röstar på postanstalterna under själva valdagen har sjunkit till 30 000 personer, eller av de väljare som poströstar. Kostnaden per väljare för att hålla postanstalterna öppna har därmed blivit mycket hög. Partierna bör enligt vår mening kunna komma överens om åtgärder för att begränsa sina egna kostnader i valrörelserna. Detta fordrar inget initiativ från sida. bör dock hos regeringen anhålla om en översyn av vallagstiftningen i syfte att begränsa statens och kommunernas kostnader för de allmänna valen. En sådan översyn kan lämpligen ske inom ramen för vallagskommittén som att döma av de direktiv som utfärdats inte har i uppdrag att granska valproceduren från ekonomiska utgångspunkter. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn av vallagstiftningen i syfte att utan skadeverkningar för demokratin åstadkomma besparingar i statens och kommunernas utgifter för de allmänna valen.
mot · G4021515 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81: 1515 av m. fl. om översyn av bestämmelserna för registrering av partibeteckning vid allmänna val Gällande bestämmelser för registrering och skydd av partibeteckning är inte tillfredsställande, och behov av översyn föreligger. Sålunda bör övervägas om nuvarande formulering i vallagen när det gäller risk för förväxling är till fyllest eller behöver preciseras. Oklarhet synes också råda om med partibeteckning skall avses partiets namn eller om även bokstavsbeteckning kan förekomma. Det kan också vara motiverat att undersöka vilka begränsningar som, med beaktande av den fria nomineringsrätten, är möjliga för att undvika att icke registrerad valbeteckning leder till den förväxlingsrisk som myndighet med sitt beslut sökt motverka. Tveksamheter inom myndighet och mellan myndigheter vid bedömning av partibeteckningars registrering talar också för behovet av en översyn. Vi förordar sålunda att en översyn av bestämmelserna för registrering av partibeteckning kommer till stånd. Denna kan ske i I97S års vallagskommitté eller i en särskild utredning. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om en utredning rörande bestämmelserna för registrering av partibeteckning vid val i enlighet med vad som anförs i denna motion. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G4021516 · 1981-01-27 00:00:00 — om partirepresentationen i utskott Frågan om partiernas representation i utskott är fortfarande olöst. kommunisterna hävdar att varje parti som vid valet till fått av rösterna i riket skall äga rätt till representation i utskott. För att söka lösa frågan rekommenderade arbetsformsutredningen partigrupperna att vid överläggningar om utskottens sammansättning bör eftersträvas proportionell fördelning av det totala antalet utskottsplatser i enlighet med partiernas styrkeförhållanden i (Förs. 1978/79: 15). För att medverka till en lösning biträdde vpk rekommendationen. hävdade vi att partiernas representation i utskotten bör regleras i riksdagsordningen. Rekommendationen ledde tyvärr inte till en godtagbar lösning, och vpk står f. n. utanför utskottsarbetet. Detta är otillfredsställande. Betydelsen av att alla i företrädda partier kan delta i utskottsarbetet har tidigare understrukits i av godkända uttalanden. Utskottsrepresentationen är nu föremål för behandling i en särskild arbetsgrupp. Det är dock angeläget att en lösning kommer till stånd. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar att utskottsfrågan bör lösas från utgångspunkten att samtliga partier som vid val till erhållit av rösterna i riket skall äga rätt till representation i utskott. (vpk) C.-H (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G4021518 · 1981-01-27 00:00:00 — av om tvååriga budgetperioder arbetar f. n. med en toppbelastning som icke är önskvärd. De många och långa debatter, ibland under sena kvällstimmar, som måste förekomma är ur många synpunkter icke önskvärda. I första hand är det utskottsarbetet som lider av den nuvarande ordningen. Arbetet måste i många fall forceras och förläggas till tider som rätteligen borde ha använts till förberedelsearbeten. Långa debatter är tröttande för riksdagsledamöterna. De förläggs ibland till tidpunkter som är olämpliga, och de medför alltför stor frånvarofrekvens hos ledamöterna. De är dessutom mycket olämpliga för personalen som måste förlägga slutarbeten till sena nattimmar. Svenska folket har givetvis intresse av hur deras valda ombud arbetar i och av vilka beslut som fattas. Blir plena alltför långa och alltför många beslut hopas till vissa plena får inte massmedia tillfälle att på bästa sätt förmedla nyheterna, och därmed minskar intresset. Det är således önskvärt att varje möjlighet som kan medföra förenklingar tas i akt för att koncentrera och förkorta riksdagsarbetet. framlades ett radikalt förslag om införandet av tvåårs budgetår, vilket skulle ha medfört en förenkling av riksdagsarbetet och åtskilliga andra fördelar. Detta avslogs emellertid utan motivering av . En enkel förändring, som skulle innebära en viss tidsvinst och även ekonomiskt skulle innebära besparingar, är att ge en rad mindre anslag i stället för som för ettårsperioder. Om , t. ex. tre eller , kommer anslagsbeviljandet alltför långt bort från tiden för beslutet, och det torde därför inte vara lämpligt att ha än två, möjligen . Inom många områden förekommer redan nu tvåårsperioder. Avtal har t. ex. ibland slutits eller mera. Förslagsanslagen beviljas i realiteten , även om de formellt måste beviljas . Med den nuvarande ordningen måste många småanslag skrivas in i petita, komma med i propositioner, behandlas i utskott och riksdag. För många mottagare av dessa anslag skulle det knappast medföra någon olägenhet att anslagen beviljades . En sådan omläggning torde dock medföra vissa ändringar i riksdagsordningen, och därför måste frågan utredas. 1980/81: 1518 Med anledning av vad som sålunda anförts hemställs att begär att regeringen låter utreda frågan om tvåårsanslag på vissa utgiftsposter.
mot · G4021520 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81 1520-1526 av m. fl. om utbyggnad av undersökningar av inkomst- och förmögenhetsfördelningen Intresset för inkomst- och förmögenhetsfördelningen i och dess utveckling över tiden har ökat . Delvis är detta en följd av de internationellt sett höga ambitioner för fördelningspolitiken som många grupper har i vårt land. har den ekonomiska utvecklingen i i vissa avseenden gjort bilden mera komplicerad och svåröverskådlig. Den ekonomiska stagnationen har, tillsammans med de historiskt sett ovanligt kraftiga prisstegringarna, lett till betydande omfördelningar av inkomster och förmögenheter, som delvis varit oförutsedda och svåra att överblicka. Genom att utrymmet för allmänna standardstegringar sannolikt kommer att vara mycket begränsat skärps kraven på fördelningspolitiken. har utvecklat ett system för undersökningar av inkomst- och förmögenhetfördelningen som har en viktig uppgift att fylla. Denna statistik lider dock fortfarande av betydande brister. En sådan brist, som har påtalats av bl. a. LO och TCO, gäller möjligheterna att göra jämförelser mellan egenföretagare och anställda i olika branscher, varvid även gruppen fåmansaktiebolagsägare, som f. n. uppträder som löntagare i statistiken, skulle kunna urskiljas. SCB har i sin anslagsframställning för /82 begärt medel för en sådan utvidgning av statistiken. Regeringen har dock i budgetpropositionen inte beviljat dessa medel. Vi finner det angeläget att denna förbättring av statistiken kommer till stånd. Den skulle bl. a. få betydelse för löne- och prisförhandlingarna, den statliga utredningsverksamheten på skatteområdet samt i national- och finansräkenskaperna. Medelsbehovet för utbyggnaden beräknas till . 1 1980/81. Med hänvisning till vad sorn ovan anförts hemställs att till : Statistik, register och prognoser för /82 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . () () () P. O. () BO () ()
mot · G4021521 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om höjt anslag till partisympatiundersökning ar Regeringen har i budgetpropositionen inte tagit upp medel för partisympatiundersökningar under /82. Ekonomiministern anför att ett fortsatt genomförande av partisympatiundersökningarna får bli beroende av om de kan fullgöras via SCB:s uppdragsverksamhet. Vi motsätter oss bestämt detta förslag. Då den föregående trepartiregeringen lade fram samma förslag budgetproposition avslogs detta dess bättre av . Inga skäl har framkommit som skulle motivera en annan bedömning från sida. Undersökningar som gjorts från SCB:s sida visar entydigt att det inte finns några möjligheter att på uppdragsbasis finansiera dessa undersökningar. Regeringsförslaget innebär därför, vilket rätteligen klart borde ha angivits, att undersökningarna skulle upphöra. En värdefull och unik statistikserie som löper skulle därmed avbrytas. Våra skäl för att slå vakt om SCB:s partisympatiundersökningar är följande: O SCB:s undersökningar har hög vetenskaplig kvalitet. Härigenom skapas en garanti för att dess opinionsmätningar är objektiva mätinstument för väljaropinionens förändringar och inte ett medel för att påverka opinioner. Någon motsvarande garanti finns inte i fråga om de kommersiella opinionsmätningar som i skiftande omfattning utförs av olika privata institut. O SCB:s undersökningar garanterar full och kontinuerlig insyn i fråga om både den metodik som används och de resultat som kommer fram. Därmed minskar risken för manipulation med beställda opinionsmätningar i fråga om metodiken eller sättet för publiceringen. O Genom det stora urvalet medger SCB:s mätningar, till skillnad från alla andra som förekommer eller har förekommit, nedbrytning av resultaten på mindre grupper, t. ex. efter ålder, kön, inkomst och vissa geografiska regioner. Undersökningarna gör det också möjligt för den vetenskapliga forskningen att göra ytterligare bearbetningar och att studera trender i opinionsbildningen . O Om SCB: s undersökningar bibehålls, minskar risken för en monopolisering av marknaden för opinionsmätningar. En sådan monopolisering skulle gynna ekonomiskt starka partier, organisationer o. d. De avvikande resultat som ofta uppkommer, om det finns flera konkurrerande opinionsmätningar, minskar risken för att kategoriska slutsatser dras från i grunden ganska osäkra resultat. Partisympatiundersökningama har därför en viktig demokratisk betydelse. Vi förordar således att SCB för /82 beviljas erforderliga medel för att fortsätta med partisympatiundersökningama. Detta är inte minst viktigt eftersom 1982 är valår. Medelsbehovet uppgår till . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att till : Statistik, register och prognoser för /82 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . () () () () () P. O. () () PER-A. () () () () ()
mot · G4021522 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl, om höjt anslag till 1980/81:100 bilaga 10, punkt B 1 föreslås nedskärningar på en rad punkter av den verksamhet som bedrivs vid . Vi vänder oss mot dessa nedskärningar och föreslår att SCB tilldelas det begärda beloppet , vilket redan det innebär betydande besparingar. Särskilt vänder vi oss mot regeringens förslag att partisympatiundersökningarna skall bli beroende av om de kan genomföras via SCB:s uppdragsverksamhet. Detta innebär ju i realiteten att de politiska partierna skall bekosta desamma. Partisympatiundersökningama är av ett betydande allmänt intresse och bör självfallet bekostas av statsmedel. Det måste också anses oriktigt att överflytta ansvaret för de miljöstatistiska årsböckerna till . SCB:s förslag till utveckling av statistik över miljöfarliga sjötransporter bör genomföras. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att anslaget i prop. 1980/81:100 bilaga 10, punkt B 1 uppförs med . (vpk) (vpk)
mot · G4021523 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om anbudskonkurrens vid kommunalt byggande I dagens ekonomiska läge är det av utomordentlig vikt att statsbidrag för samhällsinvesteringar i olika former (vägar, VA-anläggningar osv.) utnyttjas så effektivt som möjligt. Detta har också tidigare fastslagit genom att bl. a. uttala att huvudprincipen för statsbidragsberättigat kommunalt byggande är att det genomförs efter ett upphandlingsförfarande med anbudskonkurrens. Detta för att få fram de lägsta kostnaderna. Bakgrunden till denna huvudprincip är att exempelvis en kommun kan utnyttja sin monopolställning och bygga en statsbidragsfinansierad gata med helt egna resurser. Det är först när en kommun väl bestämt sig för att lämna ut arbetet på anbudsräkning och därmed ge fler företag möjlighet att konkurrera om jobbet som samhällets kontrollapparat träder in i form av upphandlingskungörelse, riksrevisionsverk osv. Om myndigheten i stället bestämmer sig för att utföra arbetet i egen regi saknas de garantier för effektiv resursanvändning som ligger i ett konkurrensförfarande. Trots ovanstående huvudprincip har emellertid inte anbudsupphandlingen ökat . Detta kan bero på att också fastslagit att den s. k. huvudprincipen inte bör gälla allt byggande eller bringa fram alltför byråkratiska regler och övervakningssystem. Det är emellertid av utomordentlig vikt att statsbidragen utnyttjas så effektivt som möjligt. Därför är det motiverat att regeringen utarbetar riktlinjer för hur huvudprincipen om upphandling skall förverkligas utan alltför betungande byråkratiska inslag. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående riktlinjer om anbudskonkurrens vid kommunalt byggande, som erhåller statliga lån och/eller bidrag. () ()