mot · G402315 · 1981-01-15 00:00:00 — Fram till /68 var organisation en enhet där den regionala administrationen var underställd en och samma vägdirektör för såväl byggande som drift. Före nämnda år arbetade en utredning om en delning av organisation där byggande och drift skulle delas så att driften arbetade i princip länsvis och byggandet indelades i större regioner (7 st. för landet). En fördel skulle vara en effektivare organisation i vad gäller byggande av vägar, och den nya organisationen baserades på ett oförändrat byggande volymmässigt. En annan fördel skulle vara att personalen inom byggnadsverksamheten (alla kategorier på fältet) skulle vara användbar inom större geografiska områden eftersom man tidigare var låst till det egna länet, detta speciellt med tanke på personal som var specialiserad på t. ex. brobyggande såsom betongarbetare, armerare, snickare eller personal för beläggningsarbeten samt arbetsledning i motsvarande funktioner. Denna organisationsförändring som förutsatte det tidigare samutnyttjandet av såväl maskinella som personella resurser inom drift och byggande har allteftersom åren gått avtrappats alltmer. De olika enheterna inom byggande och drift på såväl centralt som regionalt och lokalt plan har mer och mer isolerat sig i sina egna problem föranledda av såväl kostnadsutveckling som medelstilldelning. Före organisationsförändringen 1967/68 företogs en enkät bland de anställda inom om deras inställning till en delning av organisationen. LO-personalen var mycket negativ till förändringen som man menade skulle medföra dels en dubbeladministration, dels att samkörningen bygge och drift skulle avta. Däremot var inställningen till den föreslagna delningen från tjänstemännens sida alltmer positiv ju högre befattning man hade inom dåvarande kungl, väg och vattenbyggnadsverket. Personalstyrka regionalt och lokalt 1 259 4 257 807 3 878 - 419 1 057 8 482 419 5 365 -3 117 L-tjänstemän = löneplansanställda. R-tjänstemän = LO-personal. Således fanns inom byggande och drift 1968 ca 4 300 regionalt och lokalt placerad arbetsledarpersonal. Detta antal har gått ned till ca 3 1980 innebärande nedgång på byggnadssidan och en viss uppgång på driftsidan som en följd av arbetsmiljöavtal som reglerar beredskaps- och jourtjänst. På den kollektiva sidan (R-tjänstemännen) har skett en nedgång från ca 8 500 till ca 5 400, således en minskning med över 3 100 anställda. Driftsidan har således nedtrappats med ca 2 500 R-tjänstemän och byggandet med ca 650 eller sammanlagt ca 3 100 under de gångna 12 åren medan tjänstemännen totalt minskat med ca 300. Ett arbetsområde inom driften kan normalt bestå av t. ex. 12-16 R-tjänstemän och 3-4 arbetsledare. Området har vägar och den maskinella sidan är minimal, 2-3 lastbilar, 1-3 lastmaskiner, 1-2 väghyvlar och för i övrigt kontrakterade resurser. Medelåldern inom R-tjänstemän är hög, och personalstyrkan räcker inte till för att bemanna de egna maskinerna med en 4-veckorsberedskap , utan i de flesta fall tillämpas en 3-veckorsberedskap för R-tjänstemän medan Ltjänstemän och deras ersättare har 4-veckorsjour. Av det här ovan framförda torde det framgå att en arbetsplatsorganisation för driften med 3-4 arbetsledare på 12-16 R-tjänstemän med semestrar och uttag av kompledigheter m. m. är en överorganisation som bör ses över. I norra har pågått ett utredningsarbete inom om att åter sammanslå byggande och drift. Detta är ett steg i rätt riktning. Men att på detta sätt endast se på en viss del av landet förtar inte behovet av en total utredning, snarare förstärks detta behov. Med anledning av vad som i motionen anförts hemställs att ger regeringen till känna att man vid pågående 1980/81:315 4 organisationsöversyn av beaktar vad i motionen anförts.