mot · G4021661 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om tillsättningen av prästtjänster Tillsättning av tjänst som domprost, kyrkoherde eller komminister regleras i lagen (1957:577) om prästval. Huvudregeln är att sådan tjänst tillsätts efter val där rösträtt tillkommer var och en som har rösträtt på kyrkostämma i församling inom pastoratet. Valet sker mellan de sökande som fört upp på förslagsrum. Vid s. k. frågodagsförrättning kan de röstberättigade kalla ytterligare en präst att uppföras på förslag. Kyrkoherdetjänst tillsätts utan val var tredje gång tjänsten är ledig, genom att regeringen utnämner präst som har sökt tjänsten eller förflyttar präst som innehar domprost- eller kyrkoherdetjänst. Sker val och har präst som kallats av de röstberättigade även uppförts på förslaget, utnämner regeringen en av dem som stått under val. I annat fall utnämner den som vid valet har erhållit de flesta rösterna, eller, om flera har fått högsta röstetal, den av dem som finner bör erhålla företräde. Var tredje gång komministertjänst är ledig i pastoratet sker tillsättningen utan val, antingen genom att utnämner präst som har sökt tjänsten eller genom att regeringen till tjänsten förflyttar präst som innehar annan prästerlig tjänst. Efter val tillsätter tjänsten enligt samma principer som förut angetts i fråga om kyrkoherdetjänst. tillsätter kyrkoadjunkt enligt förordningen (1965:729) med bestämmelser om anställning som präst. Det finns flera skäl som talar för uppfattningen att nuvarande tillsättningsförfarande skulle kunna ersättas med ett tidsenligare urvals- och tillsättningssystem. Det är därför angeläget att en ordentlig översyn av det nuvarande förhållandet kommer till stånd. De röstberättigade i församlingen har begränsade möjligheter att bedöma sökandenas meriter och lämplighet för den församlingsprästtjänst som skall tillsättas. och andra uppgifter av betydelse för befattningen finns inte tillgängliga för de röstberättigade, som i många fall endast har en kort provpredikan att tillgå för sin bedömning. Det kan också med fog anföras att någon församlingens viljeyttring knappast kan utläsas i de fall valdeltagandet är svagt. Kyrkoråd med vilka församlingsprästen skall samverka har f. n. endast vid tredjegångstillsättningen ett begränsat inflytande. Tillsättningsförfarandet bör vara så utformat att det kan bygga upp ömsesidiga och realistiska förväntningar om ett kommande arbete i församlingen. För det arbetet har kyrkoråden, enligt kyrkolag, ett gemen samt ansvar vid sidan om det ekonomiska förvaltande ansvar som kyrkoråden bär. har genom en enkät bland sina medlemmar sökt få en uppfattning om prästernas syn på nuvarande tillsättningssystem. Från enkäten anförs här några synpunkter. o Praktiskt taget alla som yttrat sig är eniga om att församlingen bör ha medbestämmanderätt i en eller annan form då kyrkoherde skall utses, o Om meritvärderingen har många uttalanden gjorts. Bland de framlagda synpunkterna kan nämnas: vid meritvärdering bör full poäng räknas endast , sedan fallande skala, o som institut har kritiserats av många; ingen har uttalat sin tillfredsställelse. o måste ta på sig att göra en samlad bedömning av de sökandes lämplighet för den sökta tjänsten och finna vägar att lösa den uppgiften. Antalet tjänsteår bör vägas mot lämplighet för tjänsten, o I en del enkätsvar sägs att prästvalen bör avskaffas helt. Församlingen får trots provpredikan bristfällig information. Det går inte att värdera en prästs arbetsförmåga, predikosätt eller stil och chefsegenskaper efter en provpredikan. o Det trogna kyrkfolket blir ofta överspelat av en liten grupp, för vilken det är ganska likgiltigt vad som förkunnas i kyrkan söndag efter söndag. Ett sätt att förändra tillsättningsförfarandet, som kan vara värt att diskutera, är följande: Kyrkoherde-, komminister-, och kyrkoadjunkttjänster utnämns av , sedan kyrkorådet förrättat valet mellan högst tre sökande, som uppförts på förslag av . Nuvarande frågodagsförrättningar avskaffas liksom des. Genom att även i fortsättningen anförtros uppgiften att sammanställa och bedöma sökandenas meriter erhålls ett visst inflytande för stiftsledningen över tjänstetillsättningen. Detta principiella synsätt är befogat med hänsyn till struktur och uppbyggnad. Genom det skisserade tillsättningsförfarandet torde församlingens krr.v på tillämpning av den representativa demokratins principer kunna tillgodoses, som domkapitel och biskop tillförsäkras ett visst inflytande. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av lagen om prästval i likhet med vad i motionen anförts.