mot · G402689 · 1981-01-23 00:00:00 — av om fastställande av faderskap Följande fall - ett bland många - illustrerar en brist i lagen när det gäller fastställande av faderskap. NN, då ogift, värnpliktig - träffar kvinna ogift med litet barn. De har några samlag, kvinnan säger sig äta p-piller. Så upphör kontakten tills kvinnan väntar utanför NN:s arbete och omtalar att hon väntar barn och att NN är fadern. innan barnet föds, ett faderskapserkännande samt de flyttar ihop. Det går inte länge nu heller utan det blir en definitiv brytning. NN hade redan då fått höra rykten att kvinnan ifråga hade blivit ertappad med en gift man på arbetsplatsen (en biograf). Tvivlet växte allt mer, men hur gör man för att få visshet? - NN tog i böljan kontakt med kvinnans barnavårdsman som i sin tur tog kontakt med modem. Modern till barnet ringde upp NN i bostaden, ringde ytterligare 2 gånger på kort stund - NN fick intrycket av kvinnan var rädd att undersökningen skulle säga något annat än vad hon från början sagt. Kvinnans ringde även upp NN:s moder. Kvinnan skulle ej gå med på några prover, även om hon skulle få 'skenet emot sig, sade hon. Barnavårdsmannen lyckades senare övertala kvinnan till att gå med på blodprov. Blodundersökning gjordes 1971. NN:s faderskapsindex var 16,931. (Utdrag från 1962, häfte 1, sid. 41: 'Ett blodgruppsstatistiskt faderskapsindex större än 19 talar för faderskap, medan ett blodgruppsstatistiskt faderskapsindex mindre än 0,053 talar mot faderskap. Ett blodgruppsstatistiskt faderskapsindex mellan 19 och 0,053 kan däremot knappast i och för sig tillmätas betydelse.' NN kan inte 'peka ut någon annan bestämd person som skulle kunna vara barnets fader. På biografen var kvinnan anställd så , så trots telefonkontakter med dem NN lyckades spåra, var det ingen av dem som visste något. Alla gick ej heller att få tag i, då det är mycket vanligt med 'extrafolk' som kommer och går. NN hann ej heller lära känna någon ur kvinnans bekantskapskrets. - Så går tiden, NN får plötsligt se i en tidning att det finns en ny blodprovsundersökning precision för fastställande av faderskap. Skulle äntligen NN kunna få en chans att få klarhet av tvivel?! NN vänder sig till advokat. Kvinnan vägrar att gå med på någon ny undersökning. Kvinnan stäms till tingsrätten. Kvinnan säger då i förhör på tingsrätten att hon ej haft någon annan man. Det räcker tingsrätten avslår NN:s begäran. Ärendet återkallas från tingsrätten och går till istället. hänvisar till tingsrättens avslag. NN sökte revision och yrkade att HD måtte förklara att faderskapserkännadet den saknade verkan mot honom. Dottern bestred ändring. 1 en till HD inkommen skrift hemställde NN, att HD måtte förordna om utvidgad rättsserologisk undersökning av parterna i målet. Vid föredragning i anledning härav i HD fattades följande beslut: Domstol äger förordna om blodundersökningen enligt lagen (1958:642) om blodundersökning m. m. vid utredning av faderskap. Sådant förordnande kan, såsom framgår av 1 § i lagen, meddelas endast i mål om faderskap enligt 3 kap. FB, vilket kapitel innehåller regler om talan som avses i 1 kap. 1, 2 eller 5 § samma balk. Förevarande mål angår emellertid sådan talan som avses i 1 kap. 4 § sista stycket FB. 1 mål av detta slag medger nämnda lag således - liksom fallet varit med den motsvarande lagstiftning som tidigare under skilda tidsperioder gällt i ämnet - ej att förordnande om blodundersökning meddelas. På grund av det anförda lämnar HD NN:s förevarande yrkande utan bifall. Målet avgjordes efter huvudförhandling den . 1977 i HD, vars ledamöter förenade sig om följande dom: Domskäl. Den i målet verkställda blodundersökningen och de uttalanden av sakkunniga som gjorts i anslutning därtill ger vid handen, att det föreligger en viss, ehuru mycket begränsad möjlighet att NN kan vara X:s fader. Sannolikheten härför kan emellertid inte anses så ringa att den mot bakgrund av de stränga bevisningskrav som uppställts i lagstiftningens förarbeten (se särskilt NJA II 1950 s. 55) kan lämnas obeaktad. Med hänsyn härtill och på de skäl som HovR:n i övrigt anfört finner HD icke visat, att NN ej är fader till X. HD:s dom meddelades . En kvinna kan alltså bara genom sitt ord att hon ej haft förbindelse med någon annan man och genom att vägra vetenskaplig blodundersökning tvinga mannen att betala underhåll . Barnet får dessutom arvsrätt efter mannen. Jag anser det därför angeläget att lagen ändras så att kvinnan ej ges möjlighet att vägra blodundersökning och så att denna lag medger att tidigare mål kan prövas på nytt. Med stöd av vad ovan anförts hemställer jag att hos regeringen begär sådan ändring av 1 kap. 4 § sista stycket att förordnande av blodundersökning kan meddelas mot moders bestridande.