mot · G4022176 · 1981-05-06 00:00:00 — av Per m. fl. med anledning av proposition 1980/81:183 om fortsatt fysisk riksplanering föreslås genom proposition 1980/81:183 godkänna vad som förordats i regeringsprotokollet såvitt avser formerna för fysisk riksplanering. En huvudsynpunkt i förslaget torde vara att det nu inte finns något behov av samlade kommunala redovisningar vilkas utfall skall bedömas av statsmakterna. Det bör i detta sammanhang betonas att länsstyrelsernas uppgifter därmed inte principiellt begränsas. Länsstyrelsernas roll, när det gäller att hävda riksintressen i samråd med kommunerna och eljest, kvarstår. Den kompletteras och vidgas också när det gäller att tillhandahålla ett för det kommunala planeringsarbetet lämpat underlag beträffande de intressen som hävdas från nationella utgångspunkter. Mot denna bakgrund bör det i klarhetens intresse strykas under att nu inte tar ställning till några resursfrågor. Dessa får prövas i vanlig ordning i anslagssammanhang. Det förhållandet att riksintressena avses få sin tyngdpunkt i den löpande fysiska planeringen kopplas - i vart fall indirekt - till en hänvisning till att inom bl. a. frågan om utformningen av en lagreglering av riktlinjerna övervägs. Även om det finns goda skäl för att låta riktlinjer få direkt rättsverkan för den kommunala planeringen finns det emellertid inte nu anledning för att fatta något formellt beslut i denna del förrän ett konkret förslag föreligger. Sambandet mellan ett lagfästande av riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen och de anspråk som statsmakterna eljest kan ställa på den kommunala planeringen i en ny plan- och bygglag är tills vidare också svåröverblickbart. Under alla förhållanden kommer riktlinjerna t. v. i avvaktan på ett konkret beslut att inte vara lagreglerade. Det kan därför t. v. inte heller dras några slutsatser om att det nu skulle ha getts några nya förutsättningar för förenklingar i planerings- och beslutsprocessen. Som anförs i propositionen (s. 11) är det angeläget att kommunerna i sina överväganden om markanvändning och bebyggelseutveckling inbegriper frågor och avvägningar mellan olika nationella intressen och lokala intressen och att formerna för den kommunala fysiska översiktsplaneringen vidareutvecklas i sådant syfte. Detta står också i samklang med vad som anförs om bl. a. länsstyrelsernas roll när det gäller att tillhandahålla och i samråd hävda övergripande nationella intressen. bör dock i detta sammanhang göra klart, även för den fortsatta debatten, att dessa önskemål om en utveckling av planeringsformerna självfallet inte ändrar sakinnehållet i 1 1980/81. Därmed måste också de övergripande intressena hävdas genom aktiva samrådsinsatser från de statliga organens sida. Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen har också berett tillfälle att ta del av den redovisning i övrigt som lämnats för information. Redan utformningen av redovisningen ger vid handen att inte avsetts ta ställning till enskildheter i redovisningen. Vissa delar av vad som anförts i propositionen om skilda strukturfrågor ger dock anledning till uttalanden från sida. Det torde vara obestritt att kommunerna behöver göra övergripande strukturella överväganden rörande bebyggelseutvecklingen. Genom propositionen har betonats önskvärdheten av att utifrån kommunala överväganden vidareutveckla en ortsstruktur som också beaktar statliga intressen när det gäller regional-, sysselsättnings- och trafikpolitik. Enligt vår mening bör också i dessa struktursammanhang betonas energihushållningsfrågor av nationellt intresse. Dessa strukturella energihushållningsbedömningar bör också ingå i de redovisningar som förordas ingå i den kommunala översiktliga planeringen. De kommunala övervägandena när det gäller tätorts- och bebyggelsestrukturen återförs också till kommunalekonomiska bedömningar som kan hävdas i egenskap av sådana allmänna intressen som skall beaktas enligt byggnadslagen. Detta torde emellertid inte behöva ge anledning till något särskilt uttalande i detta sammanhang. Vad som här anförts om vissa strukturfrågor bör som sin mening ge regeringen till känna. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om formerna för den fysiska riksplaneringen och om formerna för planering av tätortsstrukturen m. m. () () () () () () () P. O. ()