mot · G402471 · 1981-01-20 00:00:00 — av och om åtgärder för att öka exporten av livsmedel Under en följd av år har den svenska exportindustrins internationella konkurrenskraft försvagats, och betydande förluster av marknadsandelar har gjorts. Dessa problem förvärrades genom den ogynnsamma kostnadsutvecklingen . I regeringens proposition om besparingar i statsverksamheten m. m. 1980/81:20) framhålls det angelägna i att denna utveckling bryts med det snaraste. Underskottet i bytesbalansen måste nedbringas och jämvikten i ekonomin återställas . Detta kan åstadkommas, anför föredragande statsrådet, genom att exporten ökar snabbare än importen. En grundläggande förutsättning härför är att vi förfogar över våra inhemska tillgångar på sådant sätt, att konsumtionen inte ökar snabbare än produktionen, att exportindustrins och de importkonkurrerande företagens konkurrensläge i förhållande till omvärlden förbättras samt att industriinvesteringarna och industrisysselsättningen ökar. Med ovan redovisade mål som utgångspunkt och i linje med statsmakternas strävan att lösa angivna problem föreslås i denna motion åtgärder för att öka förädlingsgraden inom den svenska livsmedelsproduktionen med syfte att öka landets export och därmed utgöra ett led i ansträngningarna att förbättra bytesbalansen och sysselsättningen inom denna sektor av näringslivet. Även med hänsyn till regionalpolitiska samt försvars- och beredskapspolitiska målsättningar bör förädlingsgraden för produkter från landets jordbruk och livsmedelsindustri höjas. Från samhällsekonomiska utgångspunkter är inriktningen mot avsättning på export av överskottet på spannmål inte en, en gång för alla, helt given lösning. Tid från annan bör man analysera i vilken utsträckning det är ekonomiskt riktigt att exportera spannmål eller förädlade jordbruksprodukter. Prisutvecklingen på världsmarknaden liksom höga hanterings- och transportkostnader ger inget entydigt svar på denna frågeställning. Emellertid torde det vara angeläget att utnyttja den del av vår spannmålsproduktion som inte konsumeras inom landet till vidareförädling, exempelvis genom ökad animalieproduktion. Härigenom ökar råvaruunderlaget för bl. a. charkuteriindustrin som därigenom kan utvecklas till att bli en exporterande industri i högre grad än vad som är fallet. För sedan förutsade en utredning inom industriverket en sysselsättningsminskning inom livsmedelsindustrin med 6 000 personer . Vi skulle kunna utbilda och engagera fler människor inom landets jordbruk och livsmedelsproduktion. Det behövs flera människor för att förädla livsmedel än att enbart producera råvaror, och då är det naturligtvis riktigare att vi förädlar våra råvaror i ökad utsträckning och marknadsför heloch halvfabrikat på export. I vårt land har vi goda förutsättningar med vårt effektiva jordbruk. Vi har fina traditioner, skickliga yrkesmän och en långt driven hygienisk standard. Vi har en högteknologisk och investeringsintensiv livsmedelsindustri samt en effektiv förpackningsindustri. Inom landet finns många produktionsenheter med så hög standard att de mer än väl uppfyller de krav som bl. a. och ställer som villkor för vår handel med dem. Många företag har leveranser av charkuteriprodukter och färdigmat till andra länder. Man har uppenbarligen skött dessa leveranser bra, och produkterna har tagits väl emot. Vi borde kunna gå vidare och därigenom skapa många fler arbetstillfällen - inte minst med tanke på de förutsättningar som vårt land har! Efter hand som utvecklingsländerna får råd att i högre utsträckning konsumera livsmedel kommer bristen att öka - inte tvärtom! I , där industrialiseringen alltmer sätter sin prägel på samhället, kan man successivt höja levnadsstandarden. Därav följer ett ökat importbehov. Trots förutsättningar att kunna visa ett hyggligt överskott i denna del av bytesbalansen, har vi dess värre en livsmedelsexport som inte uppgår till mer än av produktionen. Vår import av livsmedel är betydligt större än exporten. exporterar regelmässigt spannmål, en viss del som rent överskott och en del som s. k. utbytesexport. Likaså exporteras fläsk och nötkött. Särskilda regler för exportbidrag finns. Dessa bidrag utnyttjas då världsmarknadspriset understiger vår inhemska prisnivå. Det är angeläget att bidragsbestämelserna utformas så att även förädlade varor gynnas vid export. Staten borde agera så att exporten även kunde ske i form av förädlade varor, vilket skulle få positiva effekter på exportinkomsterna samt för sysselsättningen inom jordbruket och dess förädlingsindustri. Inte minst med tanke på de allt högre oljepriserna är varje förstärkning av exportinkomsterna av stort värde. Ett mål för jordbrukspolitik bör vara att bli av med de överskott som uppkommer i olika situationer då produktionen överstiger konsumtionen. Man bör målmedvetet sträva efter att öka livsmedelsexporten och upprätthålla denna på den hög nivå. Härvid bör jordbruksregleringen utformas så att den stimulerar till aktiva exportsatsningar. För att få den önskvärda förändring som redan inledningsvis framhållits i motionen bör följande åtgärder bli föremål för statsmakternas övervägande: i jordbruksnämnden och lantbruksstyrelsens regi bör genomföras en utredning om en förändrad inriktning beträffande exporten av produk tionsöverskottet; avsikten är att förbättra betingelserna för export av förädlade livsmedel exportbidragssystemets effekter analyseras i syfte att finna möjligheter till sådana förändringar som underlättar export av förädlade livsmedel förstärkning av handelssekreterarorganisationen och utrikesförvaltningens resurser för att stimulera exporten ökade resurser till för marknadsundersökningar och annan service till livsmedelsindustrin pågående forsknings- och utvecklingsarbete rörande svensk proteinproduktion intensifieras i syfte att minska importberoendet av foderprotein Vi måste öka satsningen på lärlingsutbildningen. De åtgärder som initierats genom den s. k. ungdomspropositionen, om vilken fattade beslut och regeringen meddelade bestämmelser om (SFS 1980:534) måste följas upp mera intensivt inom denna sektor av arbetsmarknaden. Verksamheten bör inriktas på att förbättra förutsättningarna för ungdomar att utbilda sig inom livsmedelsbranschens olika yrken. Dessa synpunkter beträffande utbildningsfrågorna utvecklas ytterligare i en följdmotion. Det finns en god kapacitet för ökad förädling och för betydande export inom livsmedelsindustrin. Förutsättningarna är också goda för en utbyggd kapacitet. Vi har goda betingelser för den odling som utgör basen för animalieproduktionen. Det är angeläget - med tanke på våra beredskaps- och försvarspolitiska målsättningar - att upprätthålla en hög självförsörjning och därmed en långtgående förädlingsgrad. En ökad förädlingsverksamhet skulle - förutom sina sysselsättningsfördelar - också innebära bättre kapacitetsutnyttjande och därmed ökad förräntning på jordbrukets och livsmedelsindustrins investeringar. En breddad förädlingsverksamhet har även regionalpolitiska fördelar. Förutsättningarna för nyetablering och nylokalisering till landets jordbruksregioner ökar. Åtgärderna medför ett större behov av andra råvaror: ingredienser till färdig mat, charkuterivaror och andra hel- och halvfabrikat. I sin tur innebär detta större förutsättningar för en omfattande odling av specialgrödor, grönsaker och andra produkter från trädgårdsnäringen. En förädlingsverksamhet närmare lokaliserad till råvaruproduktionen innebär besparingar i fråga om råvarutransporter, vilket frigör resurser för den ökade distributionsverksamhet som den intensivare förädlingsverksamheten skapar. Slutsatsen av det anförda är att vi i vårt land på alla sätt måste initiera åtgärder som förbättrar betingelserna för en ökad förädlingsverksamhet av produkter från det svenska jordbruket och för export av förädlade livsmedel. Detta skulle innebära viktiga led i ansträngningarna att förbättra landets ekonomiska balansproblem samt främja sysselsättning och utveckling och en' förbättrad regionalpolitisk balans. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen begär ett samlat åtgärdsprogram för att öka den svenska exporten av livsmedel, 2. att hos regeringen begär en undersökning av möjligheterna att vidga förädlingsgraden av produkter från det svenska jordbruket i enlighet med vad som anförts i motionen.