mot · G502117 · 1981-11-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 Den svenska välfärden har vuxit fram tack vare enskilda initiativ och fri konkurrens på lika villkor. En fortsatt positiv konkurrens driver fram effektivare produktionsmetoder samt billigare och bättre produkter. Det leder till god hushållning med tillgängliga resurser. Den statliga näringspolitikens uppgift bör vara att ange ramarna för den ekonomiska verksamheten. Staten skall främja tillväxt och sysselsättning generellt inom olika branscher. Beslut som rör tillverkning av enskilda produkter måste däremot med nödvändighet fattas så nära marknaden som möjligt och kan inte centraliseras. I den mån direkta statliga insatser blir nödvändiga, skall de komplettera marknadshushållningen, som alltjämt måste utgöra grunden för den ekonomiska utvecklingen. Strukturproblemen inom industrin kan inte avhjälpas genom upprepade statliga förlusttäckningsbidrag till krisbranscher och krisföretag. Företag utan överlevnadsmöjligheter måste få läggas ned. Även stödet till företag med tillfälliga problem bör minska. Sådana företag läggs normalt inte ned, om de har långsiktiga möjligheter att utvecklas. Även om näringspolitiken bör vara generell, kan selektiva insatser inte helt undvaras. Dessa bör dock i huvudsak komma i fråga för att överbrygga rent tillfälliga kriser eller för att underlätta en nödvändig strukturomvandling. Statens omfattande engagemang i olönsamma branscher och företag bör begränsas. I lönsamma företag, som staten äger helt eller delvis, bör staten successivt avveckla sina intressen. Dessa företags framtidsmöjligheter säkras bäst, om de tvingas anpassa sig till marknadens krav. Enligt punkt G 12 i av regeringen begärda anslag enligt tilläggsbudget I skall tillföras ytterligare 175 milj. kr. i form av nyteckning av aktier i företaget. I samband med proposition 1978/79:192 tog staten ägaransvaret för . Övertagandet av ägaransvaret för betraktade vi som en temporär lösning för att klara en omstrukturering av företaget under ordnade former. Det statliga ägartillskottet bestod den gången av ett förlusttäckningsbidrag om 75 milj. kr. samt 100 milj. kr. Dessutom avskrivs genom ackord skulder på 75 milj. kr. Resultatet för verksamheten inom har rent ekonomiskt varit djupt otillfredsställande. ha förlorat ungefär 220 milj. kr. Någon mer omfattande minskning av förlusterna har icke kunnat skönjas. Företagets huvudprodukter anses fortfarande olönsamma och befinner sig i en minskande marknad. Förutsättningarna för företaget att uppnå acceptabel lönsamhet inom området konsumentelektronik är enligt externa bedömare för dagen inte stora. En ytterligare insats av statligt kapital för en fortsatt drift av företaget ställer vi oss därför mycket tveksamma till. Enligt vår uppfattning bör staten tillskjuta full förlusttäckning . Detta för att möjliggöra en ordnad avveckling av det statliga ägarengagemanget i . I första hand bör företagsledningen självfallet ges i uppdrag att försöka finna en gemensam köpare för hela företagsenheten. I andra hand bör företaget träda i likvidation. Under en eventuell likvidation bör lönsamma produktområden, affärsidéer, maskiner och fastigheter stegvis avyttras eller på annat sätt tas till vara. De anställda på företaget bör ges möjligheter att om de så önskar söka överta delar av företagets verksamhet, som ej kunnat avyttras. Om en sådan likvidation blir oundviklig bör hos regeringen begära förslag om en avvecklingsplan för i ordnade former. I en sådan avveckling kan med fördel beslut rörande s. k. omställningsbidrag tillämpas för att klara omställningen för överbliven personal. Omställningsbidrag utgår vid sådana sysselsättningskriser som på ett avgörande sätt påverkar den lokala arbetsmarknaden och där sysselsättningsproblemen inte kan lösas med normala arbetsmarknadspolitiska åtgärder och tillgängliga lokala arbetsförmedlingsresurser. Bidraget skall utgå när den aktuella driftsinskränkningen berör fler än 300 personer och där antalet berörda utgör av företagets hela personalstyrka. I de fall driftsinskränkningar gäller företag med en helt dominerande ställning på en mindre ort skall bidrag kunna beviljas om fler än 100 personer berörs. Beslut om bidrag fattas av AMS. 1 de fall den aktuella driftsinskränkningen avser färre än 300 personer fattar regeringen besluten. Omställningsbidraget skall utgå i relation till lönekostnaderna för den övertaliga arbetsstyrka som berörs av driftsinskränkningen som förlänger den lagstadgade uppsägningstiden. Bidraget är så konstruerat att det kompenserar av lönekostnaderna inkl. sociala avgifter som förläggs till den första delen av den på detta sätt förlängda uppsägningstiden. Bidraget förutsätter alltså att den berörda personalen sagts upp. För att främja rörligheten föreslås dessutom att personer i den särskilda arbetsstyrkan som erhåller fast anställning hos annan arbetsgivare skall få behålla av lönen från den ursprungliga anställningen under hela bidragsperioden. Det avvecklande företaget får för egen del behålla resterande del av bidraget (av lönesumman) bidragsperioden ut. Särskilda ytterligare regionala insatser i får övervägas i den mån akuta behov uppkommer. Med hänvisning av ovanstående hemställs 1. att avslår regeringens förslag att till Förvärv av aktier i på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 anvisa ett reservationsanslag av 175 milj. 2. att beslutar att på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 bevilja ett kapitaltillskott om 60 milj. 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående avveckling av statens ägarengagemang i . () PER () () () () () () ()