ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021839 · 1981-01-27 00:00:00 — om besparing genom omorganisation av AMS regionkontor Den kanske viktigaste uppgiften inom politiken är att åstadkomma besparingar i statens verksamhet. Särskilt värdefulla är självfallet sådana besparingar som innebär att verksamheten kan bibehållas nivåmässigt men bedrivas på ett rationellare sätt. Myndigheter och andra organ bör på olika sätt påverkas och inspireras till att bedriva sin verksamhet ekonomiskt och effektivt. AMS har haft regeringens uppdrag att i samråd med statskontoret och personalorganisationerna se över organisationen av beredskapsarbetena. redovisades uppdraget, bl. a. föreslogs vissa organisatoriska förändringar. Ett genomförande av förslagen har beräknats innebära en besparing på mer än 10 milj. kr. I budgetpropositionen har man inte gått in på dessa förslag utan hänvisat till en aviserad översyn av arbetsmarknadsverket. Departementschefen förutsätter t. o. m. att AMS inte skall vidta någon åtgärd som innebär en mera väsentlig ändring i den nuvarande organisationen och administrationen av beredskapsarbeten. Det måste anses märkvärdigt att man inom hanterar rationaliserings- och besparingsförslag med betydande effekter på detta sätt. Departementschefens uttalande får närmast tolkas som ett direkt förbud att inom ramen för det område där AMS vanligen kan besluta själv genomföra den föreslagna rationaliseringen. Den omständigheten att arbetsmarknadsverket skall bli föremål för en säkerligen väl motiverad översyn får inte innebära att man avvisar vardagsrationaliseringar av det slag det här gäller. Det har inte heller framkommit omständigheter som tyder på att rationaliseringsförslaget skulle ha negativ effekt för den kommande utredningen. Det måste rimligtvis ta i anspråk att genomföra en ny organisation av arbetsmarknadsverket. Att under den tiden avstå från besparingsinitiativ måste vara direkt fel och om inte annat få en nedslående effekt på myndighetens och de anställdas motivation att föreslå besparingar. Särskilt negativt måste det te sig för en myndighet att inte få igenom ett rationaliseringsförslag med åtföljande besparingar, som man får vidkännas neddragningar på områden som upplevs som väsentliga. Med hänvisning till det anförda yrkar vi att hos regeringen anhåller att AMS genomför den omorganisation av beredskapsarbeten som föreslagits i den rapport som AMS överlämnade till regeringen.
mot · G402184 · 1981-01-12 00:00:00 — av om skolans betygssystem Berättigade krav på en bättre arbetsmiljö ställs av allt fler grupper i arbetslivet. Dessa anspråk omfattar också den psykiska miljön på arbetsplatsen. Det betraktas numera som en självklar rättighet för arbetstagaren att få slippa t. ex. buller och stress. Men det finns ett område som skulle kunna betecknas som den psykiska arbetsmiljöns u-land - nämligen skolan. En stressforskare, , har hävdat att bråkiga elever och industrigifter är lika farliga för dem som kommer i kontakt med dem och allt fler lärare, särskilt på högstadiet, slutar eller omskolar sig p. g. a. dålig arbetsmiljö. Man kan med fog påstå att vilken annan verksamhet som helst under liknande förhållanden hade avbrutits av skyddsombud och återupptagits först sedan ordningen återställts. Men skolan har blivit ett slags offentlig hackkyckling, som får stå ut med och ta på sig skulden för andra missförhållanden i samhället. På så sätt tvingas ett betydande antal lärare att arbeta under helt oacceptabla förhållanden. Ordning och reda i skolan är en mänsklig rättighet för både lärare och elever. Det är inte bara elevens receptivitet och begåvning som är av vikt vid utförandet av kommande arbetsuppgifter. Arbetsvilja, flit, ambition, positivt intresse, samarbetsförmåga, närvaro och punktlighet är också egenskaper som är betydelsefulla för tillfredsställelse och framgång under fortsatta studier eller insatser i arbetslivet. Ett betygssystem som syftar till att bedöma och värdera prestationer inom olika ämnesområden bör därför kompletteras med ett omdöme som rör elevens förmåga även i detta avseende. Det finns anledning att tro att elever från trygga och studiemotiverade hem har lättare att stå ut med och kan kompensera oro och otrygghet i skolarbetet bättre än sämre lottade kamrater. Den som behöver på sig än andra att utföra arbetsuppgifter i skolan får störst problem om arbetsmiljön är orolig, bullrig och otrygg. Ordning och reda i skolarbetet är därför också ytterst angeläget av rättviseskäl. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att skolans betygssystem även skall innehålla ett sammanfattande omdöme om elevens arbetsvilja, samarbetsförmåga, närvaro och punktlighet.
mot · G4021841 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81 1841-1847 om ändrade regler för arbetsmarknadsstöd Att ge meningsfylld sysselsättning åt våra ungdomar är mycket viktigt. Stora insatser är också gjorda inom arbetsmarknadspolitiken för att skapa arbetstillfällen, men trots detta går många ungdomar utan arbete. Kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) underlättar den ekonomiska situationen för dessa ungdomar. I längden är det dock demoraliserande att inte ha ett arbete med de fasta rutiner ett sådant kräver. För självkänslan betyder det också mycket att man har en uppgift i samhället. Det vore därför värdefullt, om man med de ekonomiska medel som finns inom för KAS angivna ramar kunde ge sysselsättning åt arbetslös ungdom i någon form av arbete. a. bör kommuner, landsting och statlig verksamhet i olika former kunna erbjuda praktikarbete eller pryo i olika verksamheter. En inventering av möjligheterna för ungdomar till sysselsättning i ideell verksamhet kan också göras. I har ett par kommuner i samarbete med arbetsmarknadsmyndigheterna startat en försöksverksamhet som går ut på att ha som primär målsättning att erbjuda ungdomar någon form av betalt arbete i stället för kontant arbetsmarknadsstöd. Dessa försök har utfallit mycket positivt. En kombination av kontant arbetsmarknadsstöd och praktikarbete-pryo är med nu gällande bestämmelser inte möjlig. Det beror bl. a. på att reglerna för kontant arbetsmarknadsstöd tagits över från fackens regler för arbetslöshetsunderstöd. KAS fungerar nu på samma sätt som en A-kassa. När resultaten av de danska försöken nu blivit kända har flera kommuner i undersökt möjligheterna att starta en liknande försöksverksamhet. Den enkla filosofin bakom dessa tankegångar är att det för ungdomen och för samhället måste vara vida bättre att få ett meningsfullt arbete utfört och att ersättningen utgörs av betalning för utfört arbete än att enbart få ett understöd utan någon form av prestation. Med stöd av det anförda hemställs att i skrivelse till regeringen begär att nuvarande regler för kontant arbetsmarknadsstöd ändras så, att det kan omvandlas till betalt arbete i form av praktikarbete. 1 1980/81.
mot · G4021842 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om bostadssituationen för invandrare Den svenska invandrarpolitiken förutsätter för invandrare en rad åtgärder, sorn skall komma till konkret uttryck lokalt, ute i kommunerna. Förutsättningarna för att detta skall ske är att ytterligare resurser tillförs kommunerna, eller att staten omdisponerar sina bidrag för sådana åtgärder. I annat fall kommer situationen för invandrare snart att bli mycket svår i många kommuner. Flera exempel i samband med omhändertagandet av flyktingar visar att problemen ökar i omfattning. Åtgärder för att möjliggöra en mer invandrarvänlig inställning i kommunerna är i själva verket i ett längre perspektiv den kanske viktigaste insatsen för invandrare och flyktingar på boendeområdet. Tillströmningen av flyktingar är ofta oförutsedd och sker ryckvis. Kommunernas möjlighet att hålla någon större beredskap av tomma lägenheter är begränsade. Bostadssituationen för dem som väntar på beslut i tillståndsärenden blir därför svår. Den ökande bostadsbristen i många kommuner tvingar fram olyckliga lösningar på invandrarnas bostadsproblem. I vissa fall tvingas barnfamiljer bo i hotellrum eller dyra andrahandslägenheter. Boendemiljön blir olämplig för barn och unga och kostnaderna skyhöga för samhället. För att inte bristen på bostäder skall bli det avgörande hindret i omhändertagandet av flyktingar bör de närmast ansvariga myndigheterna undersöka om det är möjligt att upprätta ett slags bostadsbank i lämpliga kommuner i landet. Dessa bostäder kunde utgöra lämpliga genomgångsbostäder för invandrare i väntan på att tillståndsärendet avgörs. Samhällets kostnader torde totalt minska avsevärt på detta sätt. En väg kunde vara att statens bidrag till kommunerna även får användas för att anskaffa och tillhandahålla genomgångsbostäder för utländska medborgare som vistas i kommunen i väntan på uppehålls- och arbetstillstånd. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av genomgångsbostäder för utländska medborgare, som vistas i i väntan uppehålls- och arbetstillstånd. () () () () 1* 1980181.
mot · G4021844 · 1981-01-27 00:00:00 — om åtgärder för att bevara vissa grönområden i större tätortsregioner Den fortgående tätortsexpansionen medför att allt fler människor erbjuds allt färre och mindre grönområden för rekreation. Möjligheten till den avkoppling som vistelse i naturen medger minskar således. Detta som många storstadsbor upplever tillvaron som alltmer pressande. Många, inte minst ungdomar, klarar inte av kraven utan dukar under i missbruk och kriminalitet. Den nuvarande utvecklingen är särskilt oacceptabel ur jämlikhetssynpunkt. Det är de socialt svaga som främst drabbas. Välorienterade familjer med god ekonomi kan ofta på sin fritid i egen bil transportera sig ut från tätorten - kanske till en egen sommarstuga. Ungdomar från familjer som saknar sådana möjligheter hänvisas däremot ofta till att tillbringa fritiden i något sterilt köpcenter - platser där knarklangaren är väl hemmastadd. I en vikande ekonomi måste vi dessutom räkna med att än fler riskerar att fastna i de olämpliga miljöerna. Grönområdenas försvinnande har även en annan allvarlig aspekt. Undervisning och forskning mister härigenom välbelägna områden som är nödvändiga för verksamheten. Detta är mycket allvarligt i då man börjar komma till insikt om att kunskaper om naturen och de ekologiska sambanden är avgörande för vårt samhälles överlevnad. Slutligen finns ytterligare ett skäl till varsamhet vid exploatering i tätortsregionerna. Här kan ännu finnas rester kvar av de naturtyper, med förankring i den bördiga kulturbygden, som tillhör det svenska landskap många av oss uppskattar mest. Som ett område med sådana kvaliteter vill vi framhålla Hansta på i nordvästra . Det är ett riksintresse att värdefulla naturmiljöer bevaras även i de större tätorternas närhet. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att hos regeringen begär att och planverket ges i uppdrag att som ett led i den fysiska riksplaneringen inventera och föreslå lämpliga åtgärder för bevarandet av värdefulla grönområden i de större tätortsregionerna.
mot · G4021846 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. om underlaget för beräkning av bostadsbidrag Det har i ett stort antal fall inträffat att personer som erhållit bostadsbidrag i efterhand visat sig icke vara berättigade till sådant eller varit berättigade till lägre bostadsbidrag än vad som utbetalats. Anledningen till att sådana överutbetalningar gjorts torde ofta ha varit att bidragsmottagaren inte i förväg kan förutse storleken av den inkomstförändring som kommer att föranleda bortfallet av rätten till bostadsbidrag. I många fall kan orsaken t. ex. vara att vederbörande ålagts att utföra övertidsarbete i större utsträckning än väntat. Om bidragsmottagaren inte själv uppmärksammar risken för att underlaget för bostadsbidraget minskar, kan vederbörande i efterhand komma att åläggas att betala tillbaka redan erhållna medel samt dessutom komma att ådömas böter. Bidragsmottagaren torde i många fall ha varit helt omedveten om de följder som inkomstförändringen skulle komma att få på bidragsförutsättningarna. Det bör vara rimligt att myndigheterna genom någon form av påminnelse ger möjligheter till fortlöpande justeringar av den inkomstuppgift som ligger till grund för bidraget. Ett sätt att genomföra detta skulle kunna vara att det på de formulär för anmälan om inkomstförändring som försäkringskassorna skickar ut till de enskilda försäkringstagarna även ges möjlighet att justera underlaget för bostadsbidragsberäkningen. En förutsättning härför är naturligtvis att sådana formulär skickas ut tillräckligt ofta till alla dem som kan vara berörda. Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller att formerna för anmälan av bostadsbidragsgrundande inkomst överses så att olägenheter av i motionen nämnt slag i största möjliga utsträckning kan undvikas. BO () ()
mot · G4021847 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om lånereglerna för garage i vissa bostadsfastigheter har bifallit regeringens förslag om produktionskostnadsanpassad belåning till bostadshus som upplåts med hyres- eller bostadsrätt. Syftet härmed har varit att nedbringa boendekostnaden i nyproducerade hus genom att minska behovet av toppkapital med höga räntor. Lånemyndigheternas utformning av lånereglerna leder emellertid i vissa fall till konsekvenser som står i strid med det grundläggande syftet att dämpa boendekostnaden. Ett särskilt anmärkningsvärt exempel på detta utgör belåningen av garage. Dessa i många fall helt nödvändiga komplement till bostaden belånas i fråga om flerfamiljshus som lokaler och får härvid en kapitalkostnad för underliggande lån på f. n. och för det statliga bostadslånet på . Den garanterade bostadsräntan, f. n. i nyproduktionen, gäller således inte för den del av produktionskostnaden som hänför sig till garageutrymmen. I fråga om småhus som bebos av låntagaren betraktas däremot garaget som en del av bostaden och får samma räntevillkor som bostadsytan. Detta gäller även i de fall garaget inte ingår i bostadshuset utan utförs i särskild byggnad. Kostnadseffekterna av den ogynnsamma belåningen i fråga om flerfamiljshus kan vara betydande. Speciellt betungande blir kapitalvillkoren i de fall stadsplanen framtvingar dyrbara lösningar med t. ex. parkeringsdäck. I sådana fall leder villkoren till kostnader som inte tillnärmelsevis kan täckas av garagehyror utan kraftigt belastar bostadshyrorna. Garaget är ett naturligt komplement till bostaden. Detta gäller såväl flerfamiljshus som småhus. Det är därför rimligt att byggnadskostnader som hänför sig till garage och parkeringsytor får samma kapitalvillkor som gäller för bostäderna, oberoende av om dessa utgörs av småhus eller flerfamiljshus. Det är även tydligt att värdet av den produktionskostnadsanpassade belåningen väsentligt urholkas, om vissa delar av byggnadskostnaden, som hänför sig till för bostaden angelägna eller nödvändiga komplement, får en belåning som i huvudsak gäller vid marknadsmässiga villkor. Värdet av produktionskostnadsanpassningen blir under sådana omständigheter ringa. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av samordning av lånereglerna för garage till bostäder.
mot · G4021848 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81 1848-1855 av och om priskontroll av vissa bostadsrätter Den tilltagande bostadsbristen i vissa områden har bidragit till att överlåtelsepriserna för vissa bostäder och bostadsrätter ytterligare skjutit i höjden. Därmed aktualiseras åter kraven på åtgärder som hejdar denna utveckling och inte förbehåller ytterligare ett antal bostäder för endast de kapitalstarka bland de bostadssökande. Riskerna för den därav följande segregationen skall behandlas av bostadsrättskommittén utifrån vissa utgångspunkter. Frågan om en kontroll eller ett inflytande i någon form över prisbildningen vid överlåtelse av bostäder och bostadsrätter har diskuterats i skilda sammanhang och även lett till initiativ från bl. a. bostadskooperationens sida. Det skulle emellertid vara värdefullt om dessa strävanden kunde samordnas i en utredning om skilda metoder att ingripa mot prisutvecklingen på bostadsområdet enligt bl. a. de bostadssociala handlingslinjer som legat till grund för bostadskooperationens verksamhet. Ett viktigt mål är att via hembud eller eljest möjliggöra en priskontroll i områden som kommunen kan ange enligt mönster i bostadsanvisningslagen. Möjligheterna att främja även strävandena till ett ökat bostadsinflytande bör beaktas. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag till lagstiftning som möjliggör priskontroll av bostadsrätter i vissa områden enligt vad som anförts i motionen. () ()
mot · G4021849 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ADB-stöd till kronofogdemyndigheterna i län svarar för indrivning av såväl enskilda som offentliga fordringar. har arbetsbördan blivit allt större. Vissa kronofogdemyndigheter har med början fått stöd i sin verksamhet av ADB (det s. k. REX-systemet). I övriga distrikt bedrivs arbetet manuellt. Bland arbetskrävande arbetsuppgifter kan nämnas den kontroll av överskjutande skatt mot registrerade fordringar, som skall ske innan den överskjutande skatten betalas ut . Denna verksamhet är mycket viktig, då den leder till att stora belopp som anmälts till indrivning kan regleras. Arbetet bedrivs nu i detta avseende så att lämnar uppgift om vilka skattskyldiga som erhåller överskjutande skatt. Dessa uppgifter jämförs manuellt med kronofogdemyndighetens register. På grund av svårigheter att lämna uppgifterna om vilka som får överskjutande skatt på en gång har föreskrivit att det kan ske fem gånger, vilket leder till slagning i register för jämförelse fem gånger. Detta är ineffektivt och binder personal, som skulle kunna användas för arbetsuppgifter av mera kvalificerad natur. I län med tre kronofogdedistrikt (, och ) har antalet enskilda mål ökat från 8 843 till 14 503. Uppdebiterade skatter har ökat från 65,1 milj. kr. kr., och utestående skatter vid årets utgång har ökat från 44,6 milj. kr. till 134,7 milj. kr. Det pågår ett utredningsarbete kring möjligheten att införa ADB-stöd i flera distrikt. Detta arbete torde emellertid med sedvanlig behandlingstid inte kunna ge resultat förrän . Det är nödvändigt att vidta förändringar så att det tidsödande arbetet med bl. a. kontrollen av överskjutande skatt inte leder till att annan lönsam verksamhet eftersätts eller till sämre kontroll i sig. föreslog 1980 att såväl , län som skulle få infört. Beslutet blev emellertid att bara fick sådant stöd. Det innebär att län, som har samarbete med M-län i flera fall, har problem med kommunikationerna på grund av de skilda arbetsmetoderna. Som visats har ökningen av antalet mål och de utestående skattefordringarna ökat kraftigt i län. Det vore därför motiverat att beslut om införande av i detta län fattas redan våren Kostnaden för ett sådant införande kan efter noggranna kalkyler beräknas till . I ett budgetläge som det nuvarande kan det förefalla tveksamt att göra denna investering. Detta måste emelletid vägas mot de vinster som kan göras. Erfarenheter finns från de distrikt där systemet redan används. Införande av skulle i län leda till möjlighet till minskning av personalbehov med åtta personår, vilket motsvarar ca . Ökad effektivitet i kontrollen av överskjutande skatt ger ca . och förbättrat indrivningsresultat ca . Mot denna resultatökning och kostnadsminskning på totalt . får ställas den årliga driftkostnaden på . Detta ger en vinst på . Ställt i relation till kostnaden för införandet på 1 155 000 synes det vara en för samhället lönsam investering. Mot denna bakgrund hemställs att beslutar att kronofogdemyndigheterna i län får systemet infört redan under /82. () () 1* 1980181.
mot · G4021850 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om den fysiska riksplaneringen har inom den fysiska riksplaneringens ram godkänt vissa riktlinjer för hushållningen med mark och vatten. Ett huvudsyfte har varit att skydda fysiska resurser av riksintresse. Det ligger i sakens natur att dessa riktlinjer ofta måste uttryckas i relativt allmänt hållna formuleringar, för att preciseras i t. ex. den kommunala fysiska planeringen, men även vid tillämpningen i vissa fall av naturvårdslagstiftningen, vattenlagen m. m. Den avsedda dialogen mellan stat och kommun torde i de flesta fall ha lett fram till acceptabla lösningar i översiktlig planering. När mer markerade konflikter röjts kommer emellertid avgörandena i regel att falla under regeringen vid fastställelseprövning m. m. Dessa avgöranden kommer då att bilda en praxis som i sin tur påverkar den fortsatta tillämpningen. har det påvisats en klar kursförändring när det gäller plan- och markärenden som avgjorts av regeringen efter föredragning av den moderate planministern. Detta gäller även ärenden där det varit fråga om att tillämpa riktlinjer inom den fysiska riksplaneringen. Planministern har inte bestritt detta men hänvisat till att regeringen har stor frihet därför att riktlinjerna är vägledande och inte bindande och att han inom detta avsiktligt vidgade utrymme fäst större vikt än sina företrädare vid markägarnas enskilda intressen. Detta innebär i sak att riksintressena medvetet ges mindre tyngd vid avvägningar mot de sålunda starkare betonade ekonomiska markägarintressena. Planeringens utgångspunkt, samhällsintresset dvs. lämpligheten från allmän synpunkt, blir därmed alltmer diffus. I detta sammanhang skall inte diskuteras huruvida denna utveckling av praxis formellt kan förenas med intentioner - den frågan får behandlas i annat sammanhang. Den konstaterade utvecklingen, som i och för sig är ett följdriktigt fullföljande av den redan tidigare manifesterade moderata aversionen mot samhällsplanering i allmänhet och den fysiska riksplaneringen i synnerhet, måste emellertid brytas, om inte den planmässiga hushållningen med mark och vatten skall urholkas. Ett sätt att bryta denna utveckling är att klart ställer sig bakom och på nytt bekräftar sina tidigare intentioner. Det är inte i första hand konflikter mellan stat och kommun som drar till sig uppmärksamheten, det är i stället de traditionella konflikterna mellan samhällsintresset och markäga rens vinstintresse som måste tas till utgångspunkt för ett förnyat uttalande. Detta uttalande bör även innehålla att de intressen som riktlinjerna skall skydda inte på nytt självständigt skall vägas mot markägarintressena. Dessa senare intressen har redan, minst så långt byggnadslagstiftningen kräver det, beaktats vid riktlinjernas formulering. Redan det förhållandet att ett intresse anges som ett riksintresse innebär att det bör ges företräde framför privata intressen. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hur gällande riktlinjer för hushållningen med mark och vatten skall beaktas. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)