mot · G4021104 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. om ökad tillverkning av oblekt papper m. m. Massa- och pappersindustrin hör traditionellt till landets viktigaste industrigrenar med hänsyn till både sysselsättning och försörjning. Dess slutprodukt, papper och papp, spelar också en växande roll i ett högt byråkratiserat konsumtionssamhälle som det svenska. Som förpackningsmaterial har papper och papp klara fördelar jämfört med t. ex. plaster genom att det bygger på en förnybar råvara och är jämförelsevis lätt att återvinna. Pappersproduktionen är förenad med bl. a. tre viktiga problem. Ett är de föroreningar som bildas och utgör ett miljöproblem. Ett annat är den stora energiåtgången. Det tredje gäller försörjningen med råvara. Flera typer av åtgärder är naturligtvis nödvändiga för att råda bot på dessa problem, och mycket görs också. Det är dock lätt att konstatera att blekningsprocessen spelar en nyckelroll för alla tre problemen. Massaindustrins miljöutsläpp är till stor del hänförliga till blekningen. Den svarar för huvuddelen av utsläppen av organiska klorföroreningar, för av utsläppen av syreförbrukande material och för av utsläppen avfärgad substans. Blekningen innebär också en försämrad användning av vedråvaran. Enligt uppgift försvinner ca /år i blekningsprocessen, vilket motsvarar av den årliga avverkningen eller virkesbehovet för tre medelstora massaindustrier. Blekningen är också energikrävande. 1979 svarade blekningen och viss kemikalieanvändning för en total energiåtgång motsvarande , varav el. Det krävs således ett halvt kärnkraftverk enbart för att försörja blekerierna med elektrisk ström. En minskad användning av blekt papper och en ökad användning av returpapper som råvara skulle sammantaget avsevärt minska miljöproblemen, energiåtgången och råvarubelastningen för vår massa- och pappersproduktion. Helt oblekt papper och papp är lämpligt i första hand som förpackningsmaterial. Något motiv att använda blekta produkter till förpackningar finns normalt inte. För skriv- och tryckpapper krävs som regel större vithet, men det är fullt möjligt att använda betydligt mindre blekt papper än vad som är vanligt. Mot bakgrund av blekningens negativa konsekvenser kan det finnas skäl för regeringen att ta upp överläggningar med ledande förpackningsföretag i syfte att nå en överenskommelse om att i princip endast oblekt papper och papp skall användas för förpackningsändamål. Det bör också vara naturligt för staten att föregå med gott exempel. Det kan ske genom att staten i sin egen verksamhet även för skriv- och tryckpapper använder papper med så svag blekning som möjligt. 1975 fattade principbeslut om pappersinsamling med sikte på att den skulle vara genomförd i alla kommuner . Detta mål har knappast uppnåtts. En anledning till detta är att kommunerna har haft svårt att få avsättning för returpapperet till ett pris som man upplevt som skäligt. Situationen har numera förbättrats något, men det finns anledning att ytterligare öka intresset för returpapper. Också här borde staten föregå med gott exempel genom att i sin verksamhet i största möjliga utsträckning använda papper som är producerat med inblandning av returpapper. Förslag om att staten skulle använda sig av papper baserat på returpapper och med minsta möjliga blekning har tidigare framförts bl. a. i motion 1976/77:441. ställde sig då i princip positivt till motionens tankegångar men avstyrkte ändå motionsyrkandet. har de miljömässiga, energipolitiska och råvarumotiverade skälen vuxit i styrka. Tiden borde därför nu vara mogen för ett initiativ från sida. Med hänvisning till ovanstående hemställer undertecknade* att beslutar att hemställa att regeringen tar upp överläggningar med förpackningsindustrin som syftar till en överenskommelse om att papper och papp för förpackningsändamål skall vara oblekt. () () () () () * Se även motion 1980/81:1105.