mot · G502116 · 1981-11-19 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 I proposition 1981/82:25, om bl. a. medelsram för i , har regeringen föreslagit 531,3 milj. kr., i löneläget , som ram för lönekostnaderna för annan personal än läkare samt för omkostnader. Jämfört med ramen i budgetpropositionen 1981 föreslås en höjning med 15,5 milj. kr. Av denna summa avser 10,5 milj. kr. det generella sparkravet på som gäller all statlig verksamhet. Resterande 5 miljoner föreslås täckas genom omfördelning från läkarlöneanslaget med motsvarande summa. Direktionen för har beräknat medelsbehovet för oförändrad verksamhet under /82 till 568 milj. kr. Omräknat till löneläget motsvarar detta 562,3 milj. kr. Skillnaden mellan direktionens förslag och det som regeringen nu föreslår uppgår således till 31 milj. kr. 1 propositionen har regeringen accepterat direktionens förslag att kostnaderna för den barn- och ungdomspsykiatriska kliniken övergångsvis får läggas utanför totalramen för omkostnader och andra löner än läkarlöner. Nedskärningsbehovet under /82 begränsas därigenom till 24 milj. kr. Direktionen har för att hålla kostnaderna inom de av regeringen angivna ramarna, tvingats genomföra verksamhetsbegränsningar som direkt påverkar sjukvården och den medicinska servicen vid sjukhuset. Ambitionen från direktionens sida har varit att begränsa effekterna för vården genom att vidta andra rationaliserings- och effektiviseringsåtgärder. Storleken av nedskärningskraven har dock varit av sådan omfattning att vitala delar av sjukhuset kommit att drabbas av direkta vårdplatsindragningar. Fram till har därför mer än 125 vårdplatser försvunnit, inräknat de stängningar som gjordes föregående budgetår. Direktionen för , i län, regionvårdsnämnden och enskilda landsting i samt personalorganisationerna vid sjukhuset har, sedan budgetpropositionen lades fram på olika sätt försökt göra regeringen uppmärksam på de allvarliga konsekvenser för sjukvården i län och i sjukvårdsregionen som blir följden av regeringens budgethantering. För länssjukvården i län har väntetiderna och köerna till ökat avsevärt. Trycket på övriga sjukvårdsinrättningar inom landstingsområdet har också blivit större utan att i län har haft möjlighet att på så kort 1 1981/82. tid som regeringen kräver göra nödvändiga omstruktureringar och förstärkningar av de befintliga resurserna. Regionsjukvården har på motsvarande sätt kommit att påverkas av de begränsningar som blivit nödvändiga inom den högspecialiserade vården. De verksamhetsbegränsningar som genomförts beräknas reducera det återstående nedskärningsbehovet för att uppfylla regeringens sparmål till ca 6 milj. kr., räknat i löneläget . Mot bakgrund av de omfattande stängningar som redan genomförts och med hänsyn till att omstruktureringar måste ske planerat och i takt med möjligheterna att klara vårdbehovet på annat sätt. anser vi att bör få en ytterligare höjd totalram motsvarande det återstående nedskärningsbehovet. Genom en sådan åtgärd är det möjligt för direktionen och sjukhuset att begränsa de negativa konsekvenserna av de stängningar man tvingats till tidigare. En stängning som. sett både från läns- och regionsjukvårdssynpunkt är särskilt allvarlig, är den vårdplatsindragning som skett inom den . Genom att minska resurserna för kirurgin har förutsättningarna för att behandla stora, breda sjukdomsgrupper minskat avsevärt. De betydande stängningar som direktionen har tvingats till innebär i ett längre tidsperspektiv risker för sjukhusets möjligheter att fullgöra sina uppgifter inom region- och länssjukvården. Stängningarna av vårdplatser och nedskärningarna på de medicinska serviceenheterna, tillsammans med de ytterligare minskningar som blir nödvändiga om regeringens totalram skall hållas, innebär väsentliga ingrepp i sjukhusets basresurser. De regionspecialiteter som planeras tillkomma på är beroende av dels en fullgod medicinsk service på t. ex. röntgen- och laboratoriesidan, dels möjligheter till samarbete med andra kliniker och specialiteter. Den yrkesmedicinska verksamheten är under uppbyggnad vid . Enligt planerna skall landstingen i . och betjänas av denna enhet. Även om de berörda landstingen beslutat att betala nettokostnaden för denna verksamhet, kan ytterligare nedskärningar av sjukhusets basresurser komma att försvåra uppbyggnaden av en väl fungerande yrkesmedicinsk klinik. På samma sätt kan förutsättningarna för en reumatologisk verksamhet vid sjukhuset komma att ändras om direktionen tvingas besluta om ytterligare nedskärningar. är f. n. det enda regionsjukhus som inte har en reumatologisk klinik. Med hänsyn till det stora behov av behandling av reumatiska sjukdomar som finns, måste vi värna sjukhusets möjligheter att bygga upp en väl fungerande verksamhet inom detta område. Det har skett en satsning på thoraxkirurgin vid . Direktionen har i nedskärningsdiskussionerna värnat thoraxkirurgin på grund av dess centrala ställning för läns- och Fortsatta krav på nedskärningar inom sjukhuset kommer att leda till betydande risker för thoraxkirurgins fortsatta verksamhet. Dels påverkas kliniken genom den allmänna försämringen av basresurserna vid sjukhuset, dels kan det inte uteslutas att direkta vårdplatsindragningar kan aktualiseras. Det stora och ökande behovet av thoraxkirurgioperationer finns dokumenterat i en aktuell expertrapport från . Reduceringen av vårdplatser vid är också en mycket allvarlig åtgärd. För barnrehabiliteringen i regionen får detta svåra konsekvenser då landstingen ännu inte hunnit bygga ut denna så att det möjliggör en minskning av vårdplatsantalet vid . Där bedrivs dessutom en omfattande och för landstingen betydelsefull utbildning av personal. Med hänsyn till omfattningen av de tidigare nedskärningarna och nödvändigheten av att företa ytterligare nedskärningar om regeringens budgetförslag skall genomföras, anser vi att totalramen för för /82 bör höjas utöver regeringens förslag. Härigenom bör det vara möjligt för sjukhuset att begränsa de negativa effekterna av besparingskraven, både när det gäller den befintliga verksamheten och de planerade nya verksamhetsgrenarna. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar höja totalramen för i /82 med ytterligare 6 milj. kr. utöver regeringens förslag i propositionen, till 537.3 milj. kr. () () () () () ()