ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G5021530 · 1981-01-01 00:00:00 — Motion 1981/82:1530 antog sitt länsprogram . Redan då övervägdes att begära lokaliseringsstöd till kommun, eftersom den drabbats hårt av industrinedläggningar. Av en arbetsmarknad med ca 9 000 arbetstillfällen har detta antal minskat med ca 2 500 . a. har större delen av Verkstad lagts ned. var detta företag den stora basindustrin i kommunen. Neddragningarna och problemen vid är väl kända. Dessutom har flera mindre företag lagts ned. Allt detta har medfört, att arbetsmarknaden i successivt och kraftigt försämrats. har också påtalat, att kommun har länets högsta arbetslöshet och att arbetsmarknaden där inte tål några ytterligare påfrestningar. Den beskrivna situationen föranledde att göra en framställning till regeringen om att kommun t. v. förs till stödområdet. Denna framställning ingavs , men ännu har inget beslut fattats i frågan. Arbetsmarknadsministern har dock besökt kommunen och själv konstaterat att situationen i är mycket allvarlig. I samband med besöket fick Verkstad en order från (ombyggnad av 75 godsvagnar) om 5 milj. kr. Även om detta var mycket positivt kvarstår problemen med ca 1 100 arbetssökande och blott 46 lediga arbeten i kommunen . kan knappast heller påräkna någon hjälp från andra delar av länet, eftersom arbetslösheten i länet som helhet ökat snabbt och vid senaste länsrapporten omfattade den rekordhöga siffran av 6 931 personer eller en ökning med 639 personer på en månad. Därtill kommer sedan de 800 Luxor-anställda som varslats om uppsägning. Den redovisade situationen motiverar att kommun nu förs till stödområdet. Enligt proposition 1978/79:112 bör också enskilda kommuner kunna föras till stödområde. Dåvarande arbetsmarknadsministern framhöll i detta sammanhang bl. a. att det faktiskt finns kommuner med låg sysselsättningsgrad belägna i från sysselsättningssynpunkt förhållandevis bra län. Det uttalandet stämmer på kommun och alldeles speciellt . Även länet har som framhållits ovan fått vidkännas en ovanligt hög arbetslöshet . I den åberopade propositionen framhöll statsrådet att tyngdpunkten i stödinsatserna bör ligga på skogslänen men att även utanför dessa kan det finnas kommuner, som det finns skäl att placera in i något stödområde. Sådan stödgivning bör således kunna ske, när avsevärda eller av liknande orsak. Det är precis en sådan situation som statsrådet beskriver som oförskyllt och successivt hamnat i. Mot denna bakgrund är det också nu väl motiverat att kommun förs till stödområdet och då närmast till stödområde 3, vilket i förordat så sent som . Med hänvisning till förestående motivering hemställs att beslutar att kommun i regionalt hänseende förs till stödområdet och inplaceras i stödområde 3 i enlighet med i förslag.
mot · G5021544 · 1981-01-01 00:00:00 — Motion 1981/82:1544 m. fl. Stödet till allmänna samlingslokaler För att kunna tillgodose behovet av allmänna samlingslokaler och trygga standarden i dessa utgår statliga anordningsbidrag och lån. Mottagare är kommuner, aktiebolag, föreningar och stiftelser. Bidrag och lån beviljas för nybyggnad, ombyggnad eller köp av byggnader. Anskaffandet och upprustningen av allmänna samlingslokaler har mycket på grund av det statliga stödet, under en följd av år, haft hög prioritet i kommunerna. Det kan i vissa fall ifrågasättas om inte ambitionerna varit alltför höga, då det visat sig att lokalerna utnyttjas dåligt. Möjligheterna för föreningar och stiftelser att klara de ökade driftkostnaderna minskar i takt med stigande kostnader för uppvärmning och tillsyn. Detta har i sin tur lett till att kommunerna i allt större utsträckning fått ta över ansvaret för samlingslokalerna. Ett samarbete mellan bl. a. föreningar och stiftelser bör eftersträvas i syfte att öka användningen av befintliga lokaler, varigenom nyinvesteringar kan undvikas. Mot bakgrund av detta och det ekonomiska läget för både stat och kommuner anser vi att inga nya anordningsbidrag och lån bör utgå för allmänna samlingslokaler eller inventerier till dessa. Upprustningen av allmänna samlingslokaler har pågått i så stor omfattning att ramar härför nu bör kunna minskas med tanke på den ekonomiska situationen. Vi föreslår en minskning med 10 milj. kr. Helårsbesparingen motsvaras av lägst de ramar som faller bort eller minskas, dvs. (30 + 10 =) 40 milj. kr. Det förhållandet att fattade beslut måste infrias medför dock att anslag måste anvisas under ytterligare ett par budgetår. För nästa budgetår blir det ingen minskning, jämfört med regeringens förslag, i anspråken på medel för anordnings- och inventariebidrag eller lån. Bidraget till riksorganisationerna, av regeringen beräknat till 2 milj. kr., kan dock sparas in. Anspråken på medel för upprustningsbidrag sjunker med 5 milj. kr. under nästa budgetår. 1. att beslutar att det statliga ekonomiska stödet till samlingslokaler skall avvecklas, 2. att avslår regeringens förslag om beslutsramar under /83 för anordnings- och inventariebidrag samt lån till allmänna samlingslokaler (- 30 milj.kr. 3. att medger att beslut om upprustningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler får meddelas inom en ram av . (- 10 milj. under /83, att för /83 anvisar a) till Anordningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokaler ett reservationsanslag av . (- 2 milj. b) till Upprustningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokaler ett reservationsanslag av . (- 5 milj. () () () () () () () () () ()
mot · G5021588 · 1981-01-01 00:00:00 — Motion 1981/82:1588 m. fl. Utbyggd vårdnadsersättning för vård av vissa barn Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1587 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande fortsatt utbyggnad av vårdnadsersättningen för vård av barn upp . () MAJ () () () () () () () () () () () () ()
mot · G5021590 · 1981-01-01 00:00:00 — Motion 1981/82:1590 m. fl. Sekretessen i ärenden om arbetsskadeförsäkring m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:1589 hemställer 1. att antar följande förslag till ändrad lydelse av sekretesslagen: 8 kap. 2 § Sekretess gäller i ärende om arbetsskadeförsäkring och om arbetstillstånd för utlänning för uppgift om enskilds affärs- eller driftförhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. I ärende enligt lagstiftning om arbetsmiljön och om reglering av arbetstid gäller sekretess för motsvarande uppgifter om det är uppenbart att den enskilde lider avsevärd skada om uppgiften röjs. Såvitt avser ärende enligt lagstiftning om arbetsmiljön kan regeringen för särskilt fall förordna om undantag från sekretessen i fråga om uppgift som har nämnts, om den finner det vara av vikt att uppgiften lämnas. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . 2. att antar följande förslag till ändrad lydelse av sekretesslagen: Sekretess gäller för uppgift i produktregister och kartellregister om det kan antas att den som uppgiften rör lider avsevärd skada, om uppgiften röjs, och att sekretess inte nämnvärt motverkar syftet med registret. Regeringen kan för särskilt fall förordna om undantag för sekretessen, om den finner det vara av vikt att uppgiften lämnas. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . () () () () () () ()
mot · G5021654 · 1981-01-26 00:00:00 — Motion 1981/82:1654 Genom beslut av beviljades SCB inte några medel för partisympatiundersökningar för /82. Härigenom har kunskaperna och informationen om den politiska opinionsbildningen försämrats. Den politiskt intresserade allmänheten är nu helt hänvisad till de opinionsmätningar som utförs av kommersiella institut. Det finns inga garantier för att dessa undersökningar kommer att genomföras kontinuerligt , eftersom de finansieras av privata uppdragsgivare. De privatfinansierade undersökningarna är i flera avseenden av väsentligt lägre kvalitet än SCB:s nedlagda partisympatiundersökningar. De baseras på ett mycket mindre urval än partisympatiundersökningarna. Härigenom blir resultaten osäkrare. Detta gäller framför allt när opinioner skall redovisas för olika delgrupper, såsom avgränsade geografiska områden, uppdelning mellan storstäder och mindre tätorter resp. landsbygd, olika yrkeskategorier och åldersgrupper. De nedbrytningar som ändå gjorts av de privata instituten och som vid publiceringen ofta väckt mycket stor uppmärksamhet har i allmänhet saknat varje vetenskapligt värde. En annan brist som vidlåder de privata institutens mätningar är den bristande insynen i fråga om mätmetoder, bl. a. när det gäller hur det regelmässigt mycket betydande bortfallet skall behandlas statistiskt. Eftersom det är kunderna som finansierar de privata institutens undersökningar, är det också de som bestämmer om, när och hur resultaten skall presenteras inför offentligheten. I och med att SCB:s partisympatiundersökningar lagts ned, är marknaden för opinionsmätningar helt styrd av de organisationer, företag, partier m. fl. som har tillräckligt stora ekonomiska resurser för att kunna finansiera sådana undersökningar. Detta är från demokratisk synpunkt mycket olyckligt. Mot denna bakgrund är det önskvärt att SCB kan återuppta sina partisympatiundersökningar. Enligt uppgifter som inhämtats från SCB bör en undersökning kunna utföras till en kostnad av . Fr. o. m. /83 bör partisympatiundersökningarna åter kunna utföras i normal omfattning. Kostnaden under nästföljande budgetår kan beräknas bli . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att till : Statistik, register och prognoser på tilläggsbudget II för /82 anvisar ett förslagsanslag av . 2. att till : Statistik, register och prognoser för /83 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . GOTAB 70407 Slockholm 1982
mot · G5021822 · 1981-01-01 00:00:00 — Motion 1981/82:1822 m. fl. Statsbidragen till folkhögskolorna i och Ett av målen riksdagsbeslut om folkhögskolorna var att motverka att folkhögskolorna växer sig alltför stora (UbU 1976/77:30 s. 13). Därför konstruerades det nya statsbidragssystemet så att 100-procentigt statsbidrag utgår t. o. m. per skola och att därutöver en avtrappning sker. Det antal eleweckor som överstiger 11 000 får inte tillgodoräknas för statsbidrag. fanns tolv folkhögskolor, som av folkhögskoleutredningen benämndes som mycket stora, dvs. de låg redan då i storlek över . har de flesta av de ursprungligen tolv stora skolorna trappat ned sin verksamhet. beslutade att den ursprungligen treåriga period, under vilken de s. k. stora skolorna skulle försöka anpassa sig till det nya begränsade statsbidragssystemet, skulle utsträckas till med fullt genomslag fr. o. m. /86. Två av de s. k. stora folkhögskolorna intar en särställning, nämligen och folkhögskolor. Skolorna har successivt minskat sin storlek och har innevarande läsår ca 10 000 resp. . Det genomsnittliga elevveckoantalet var för 13 224 och för 15 315. Svårigheten att skära ner verksamheten från drygt 15 000 resp. 13 000 till 5 100 är naturligtvis större än för folkhögskolor som aldrig haft mer än 7-8 000 eleweckor. De nämnda folkhögskolorna står inför en allvarlig kris om icke beslutet om nedtrappning av statsbidraget för deras del omprövas. De har helt likartade och svåra ekonomiska problem att brottas med, orsakade av samma faktorer: Med godkännande av statsmakterna har de båda skolorna gjort stora investeringar i byggnader. har helt nybyggts till en sammanlagd kostnad av 14 milj. kr. varav 4,8 milj. kr. i statsbidrag och 8 milj. kr. i lån med åtföljande dryga kostnader för räntor och amorteringar. har byggt nytt bibliotek, lektionssalsbyggnad och elevhem till en sammanlagd kostnad av 9,8 milj. kr. varav 2,9 milj. kr. i statsbidrag och ca 7 milj. kr. i lån att förräntas och amorteras. Skolornas analyser av gjorda långtidsbudgetar för 1980-talet utgående från det nya statsbidragssystemet ger klart vid handen att en till 7 500 eleweckor nedskuren verksamhet icke kan bära de fasta kostnader som ovillkorligen åvilar verksamheten mot bakgrund av de gjorda investeringarna vid de båda skolorna. Redan den från /83 av beslutade påbörjade nedtrappningen av statsbidragen innebär en svår påfrestning på skolornas ekonomi. Att höja elev- och andra kursavgifter så att det vikande statsbidraget kompensas också bedömer skolornas styrelser som helt orealistiskt. Varken eller kan utnyttja de vägar för omstrukturering som folkhögskoleutredningen anvisat och som omnämnts i det föregående. Vi kan inte godta att två folkrörelseägda folkhögskolor, kulturcentra i var sin bygd och med ett efterfrågat och uppskattat kulturutbud, ser sin framtida verksamhet hotad. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att hemställer att regeringen låter verkställa en ingående analys av situationen för folkhögskolorna i och , 2. att hemställer att regeringen förelägger 1982/förslag syftande till att trygga fortsatt verksamhet vid de båda nämnda folkhögskolorna. () () () ()
mot · G5021844 · 1981-01-01 00:00:00 — Motion 1981/82:1844 Åtgärder för att minska viltolyckorna i trafiken 1981 omkom 13 människor och skadades ca 500 i krockar med älgar, rådjur och hjortar på statsvägarna. Antalet viltolyckor ökade med 300 till totalt 11 425 jämfört med 1980.1 inträffade 550 olyckor med vilt, och det är av de polisanmälda olyckorna. Personskador och materiella skador är omfattande. Personskadorna genom t. ex. kollision med älgar i trafiken ökade tili 1981 från ca 100 till 500. Problemen blir allt större och kostnaderna för samhället ökar kraftigt. Den ökade älg- och viltstammen medför även ökade skador på skogen. Åtgärder som har vidtagits har inriktats mot bl. a. miljöförhållanden (siktröjning, stängsel), trafikanters uppmärksamhet (älgvarningsmärken) och mot älgarna (viltspeglar, ökad avskjutning). Ytterligare åtgärder och en samlad aktion mot de problem som älg- och viltstammen har medfört måste till. Personskadorna t. ex. måste kunna begränsas genom forsknings- och utvecklingsarbeten då det gäller bilarnas konstruktion. Redovisade forskningsrön bl. a. från måste beaktas och ytterligare utvecklas och praktiskt tillämpas. Ökad avskjutning bör även ske bl. a. ide mest viltrika områdena och detta bör kunna medräknas vid kvotering t. ex. vid jakt. Viktigt är också att veta mer om t. ex. älgarnas vandringar mellan sommar- och vinterbeten bl. a. för att kunna förebygga viltolyckor. Detta kan ske genom ökade investeringar under olika årstider. Det måste vara av stort riksintresse och ett samhälleligt övergripande ansvar att se till att åtgärder mot viltolyckorna vidtas. Åtgärdernas omfattning och inriktning måste därför skyndsamt tas fram och det bör ske sammantaget av t. ex. sjukvårdshuvudmännen, väg- och trafikmyndigheterna, jaktorganisationerna och markägarna representerade av t. ex. LRF. Med beaktande av vad som framfört ovan hemställs att begär att regeringen vidtar åtgärder i enlighet med motionen som möjliggör att viltolyckorna kan begränsas.
mot · G5021845 · 1981-01-01 00:00:00 — Motion 1981/82:1845 Att besiktiga sin bil är en skyldighet som samhället pålagt oss medborgare att göra. Det är då viktigt att vi så långt det är möjligt ger likartade förutsättningar att besiktiga sina bilar, vare sig man bor i glesbygd eller tätort. Befolkningen i gamla kommun är hänvisade till Stomman för att genomföra besiktning av sina bilar. Mellan och Stomman är det enkel resa. Detta innebär att en person som bor i och skall besiktiga sin bil tvingas åka vilket han/hon får bekosta själv. Förutom den direkta bilkostnaden som uppstår så innebär besiktningen ofta att man måste ta ledigt från arbetet under en stor del av dagen för att kunna åka till och tillbaka. Underlaget i Tärnaområdet är av den storleksordningen att det skulle vara fullt möjligt att, i likhet med , införa bilbesiktningsverksamhet en till . Lokaler för ändamålet går att ordna, exempelvis i det planerade hantverks- och industrihuset eller i anslutning till befintlig bensinstation. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att Tärnaområdet bör få tillgång till bilbesiktningsverksamhet en till .
mot · G5021851 · 1981-01-01 00:00:00 — Motion 1981/82:1851 Vissa yrkestrafikfrågor (prop. 1981/82:78) I proposition 1981/82:78 förordas bl. a. vissa åtgärder för att komma till rätta med olagligheter inom den yrkesmässiga trafiken. Åtgärderna avser i första hand yrkesmässiga godstransporter med lastbil. a. uttalar föredragande statsrådet att en av de effektivaste metoderna över huvud taget att bekämpa ekonomisk brottslighet enligt hans mening är att förmå presumtiva kunder att avstå från att utnyttja mindre seriösa företag. Han pekar därvid på yrkestrafiklagens stadgande om s. k. transportköparansvar och menar att det med hjälp av en utökad information bör vara möjligt att sprida ökad kännedom om bestämmelser och därmed också göra den effektiv. Det är emellertid inom transportbranschen inte endast på godstrafikområdet som man upplever en samhällsskadlig och för seriöst arbetande företag destruktiv ökning av konkurrens från mindre seriösa företag. Även inom busstrafiken har motsvarande upplevelser kunnat noteras. Jag har tidigare pekat på sådana i motion 1980/81:1333 om inskränkning i vissa fall av möjligheterna att bedriva yrkesmässig uthyrning av buss. Behandlingen av denna motion har hänskjutits till 1981/riksdag och bör lämpligen sammankopplas med behandlingen av föreliggande proposition. I sammanhanget - och i analogi med vad föredragande statsrådet enligt ovan anfört om det stadgade s. k. transportköparansvaret - bör emellertid föreligga anledning att också behandla frågan om sådan ändring av stadgandet i 4 kap. 1 § andra stycket yrkestrafiklagen (1979:559) att det även blir tillämpligt på beställningstrafik för persontransport med buss. Någon logisk anledning att som begränsa stadgandets tillämpning till beställningstrafik för godstransport synes knappast föreligga. Med åberopande av det anförda hemställs att vid behandlingen av proposition 1981/82:78 beslutar att 4 kap. 2 § första stycket yrkestrafiklagen skall ha följande ändrad lydelse: Har beställningstrafik för godstransport eller för persontransport med buss drivits utan tillstånd, dömes den för vars räkning den otillåtna transporten har utförts till böter.
mot · G5021890 · 1981-01-01 00:00:00 — m. fl. Beslutad överföring av industrier till bolag beslutade år I980(prop. 1980/81:66, /81:9) om en rad förändringar i verksamhet. innebar beslutet att skulle överföras till bolagsform. underströk att bolagsbildningen inte på något sätt innebär att ansvar för industriverksamheten minskar. Utskottet bedömde att såväl överföringen av industridivisionen till bolag som övriga förslag som utskottet ställt sig bakom var ägnade att göra /Tefab till ett modernt och konkurrenskraftigt elektronikföretag med god lönsamhet. Därigenom kunde enligt utskottet tryggare förhållanden för de anställda skapas. Socialdemokraterna motsatte sig bolagsbildningen. Vi framhöll att alla krafter inom och måste samlas för att trygga sysselsättningen och klara de omställningsproblem som den snabba övergången till elektronik medför. Med tanke på det stora motstånd som regeringens förslag om bolagsbildning hade väckt hos de anställda skulle ett genomförande enligt vår mening medföra att mycken kraft inom skulle behöva ägnas åt själva bolagsbildningen. Denna kraft borde i stället användas till att göra /Tefab till ett modernt och konkurrenskraftigt elektronikföretag. I budgetpropositionen föreslås nu att skall besluta att , , skall överföras till bolagsform . Överföringen av verksamheten från till bolaget är långt ifrån problemfri. Den snabba övergången till elektronik medför en uppenbar risk för att sysselsättningen i verkstäderna kommer att minska. Sysselsättningsinnehållet i elektroniktillverkningen är nämligen mycket mindre än i produktionen av elektromekanisk utrustning. Om skall kunna överleva i bolagsform måste åtskilliga frågor klarläggas. Det gäller bl. a. organisation, produktutveckling, marknadsföring, internavräkning. utvecklingskostnader, prissättning, sysselsättning för anställda inom som vill vara kvar inom m. m. Nuvarande brister i organisationen måste åtgärdas och en plan för möjligheter till framtida lönsamhet utarbetas. Om en bolagsbildning skall bli framgångsrik måste förberedelserna vara mycket noggranna. En eventuell ombildning måste ske i konstruktivt samarbete mellan ledning och företrädare för personalorganisationer. 1 det läge som förberedelserna för omorganisationen nu befinner sig finns enligt vår mening ingen som helst grund för att fatta ett beslut att bolagsbildningen skall ske . Ett omfattande utrednings-, utvecklings- och förhandlingsarbete förestår om skall ges en chans att utvecklas till ett modernt och konkurrenskraftigt elektronikbolag. Vi yrkar därför avslag på regeringens förslag att nu skall lägga fast ett datum för bolagsbildningen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att beslutar avslå regeringens förslag att skall överföras till bolagsform . () () () () () i () () () () () ()
mot · G5021965 · 1981-01-01 00:00:00 — Motion 1981/82:1965 m. fl. Besparingar på arbetsmarknadspolitikens verksamhetsområde
mot · G5022203 · 1981-01-01 00:00:00 — i Forskning m. m. 1981/82:106) I proposition 1981/82:106 om forskning m. m. uttalar utbildningsministern att regeringens och styrning av forskningen via nya professurer och inriktningen av dessa numera måste anses endast ha marginell betydelse. Därför vill utbildningsministern pröva om inte högskoleenheterna själva kunde få bestämma om inrättande av tjänster som professor och avser att senare låta utreda denna fråga. För min del ställer jag mig mycket tveksam till tanken att regering och riksdag skulle avhända sig möjligheten att göra avvägningar om nya eller omprövade professurer, såväl med avseende på ämnesområden som på geografisk förläggning. Jag är ense med utbildningsministern om att många vetenskapliga .spec/a/områden odlas fram i hägnet av universitetens institutioner samt forskningsrådens och de vetenskapliga fondernas initiativ och anslag, och att utvecklingen av nya professurer ofta sker successivt på detta sätt. Men satsningen på nya specialprofessurer får inte äventyra fasthållandet vid kärn-professurer i huvudämnena: de verkliga ämnesföreträdarna med ansvar för den samlade överblicken, utbildnings- och forskningsmässigt. Ytterst måste ansvaret för en balans mellan kärn-professurer och specialprofessurer, både lokalt och för landet i dess helhet, tillkomma statsmakterna. Självfallet varken vill eller kan jag hindra utbildningsministern att låta utreda formerna för inrättande av professorstjänster, men jag skulle vara tacksam om de synpunkter som framförts här ovan tillfördes direktiven för denna utredning. Jag får sålunda framställa att begär att regeringen vid utfärdandet av direktiv till den av utbildningsministern aviserade utredningen om inrättande av professorstjänster beaktar även de i motionen anförda synpunkterna. G. () i