mot · G4021427 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om regionalpolitisk försöksverksamhet i fattade styrelse ett enhälligt beslut om Länsprogram 1980 för . I programmet redovisas en delvis ny syn på regionalpolitiken. Utgångspunkt för beslut är att länets framtid kan ses utifrån två olika synvinklar: - Enligt ett kortsiktigt sätt att se är länets förutsättningar för konkurrenskraftig produktion och möjligheter att bidra till landets försörjning dåliga. Ett sådant synsätt kan från länets sida inte accepteras, eftersom det endast leder till en total utarmning av länet. - Enligt ett annat konstruktivt synsätt har länet långsiktiga goda naturliga förutsättningar för en positiv utveckling. Det förutsätter emellertid att länet får andra möjligheter än att ta till vara sina egna möjligheter. Den bedrivna regionalpolitiken har haft mycket begränsade positiva effekter i länet och har aldrig förmått vända utvecklingen i länet som helhet. En orsak till det är sannolikt att regionalpolitiken varit ett alltför trubbigt och passivt instrument för att passa de delvis unika förhållandena i länet. Länet passar nämligen dåligt in i någon genomsnittsmall för riket. Det skiljer sig också i flera avseenden från övriga norrlandslän: - är det enda inlandslänet bland Norrlandslänen. - Befolkningsfördelningen är unik med en enda tätortsregion. - Befolkningsminskningen fortsätter utanför Östersundsområdet, även om befolkningstalet för länet som helhet ökar. - Trots befolkningsökningen ligger folkmängden fortfarande års nivå. Som jämförelse: folkmängd har ökat . - Var tredje person i länets glesbygd är eller äldre. - dör det fler än det föds i länet. Födelseunderskottet var i medeltal 230 personer . har haft ett födelseöverskott på 1 100 personer . - Länet är fortfarande det minst industrialiserade av alla län. - Den totala sysselsättningen är bland de lägsta i landet räknat på befolkningen i aktiv ålder. - Andelen personer sysselsatta i arkivarbete och skyddat arbete är nära dubbelt så hög som riksgenomsnittet. - Andelen förtidspensionerade är också nära dubbelt så hög som medeltalet för riket. Men allt är inte nattsvart: - Förutsättningarna för jord- och skogsbruk är goda. Länet har exempelvis av landets skogsråvara. Värdet av de årliga avverkningarna kan uppskattas till . av den avverkade volymen vidareförädlas emellertid i länet. - Länet är en av landets största vattenkraftsproducenter. Tillgången till andra energiråvaror som torv och flis är också god. - Länet är ett nyupptäckt minerallän. har lovande fynd av metaller och mineraler gjorts på flera håll i länet. - Länet är landets största turistregion. Turistnäringen ger lika stor sysselsättningseffekt som jord- eller skogsbruket. - Östersundsregionen måste vara ett konkurrenskraftigt alternativ vid fortsatt decentralisering av statlig verksamhet från . - Den förväntade ekonomiska expansionen i de angränsande Tröndelagsfylkena i kan ge länets näringsliv intressanta utvecklingsmöjligheter. - Den småskaliga näringslivs- och samhällsstruktur som dominerar länet kan också komma att vara en positiv utvecklingsfaktor . För att komma till rätta med problemen och ta till vara förutsättningarna för att få till stånd en utveckling, anpassad till länets förhållanden, måste man komma till rätta med bristerna i den alltför generella regionalpolitiken och den stelbenta sektorspolitiken. Det innebär inte avståndstagande till den principiella uppbyggnaden av förvaltningsorganisationen i . från länets synpunkt kan det emellertid ifrågasättas om inte sektoriseringen och specialiseringen gått så långt att den i ett område av länets karaktär blir ineffektiv. Genom en bättre samordning på länets villkor av de statliga insatserna i länet kan man sannolikt få ett effektivare resursutnyttjande, som länets möjligheter bättre tas till vara. Det förslag som förs fram går därför ut på att de statliga medel som tillförs länet på ett friare sätt får disponeras inom länet. Den snäva sektorssynen måste mjukas upp till förmån för en ökad samordning av de olika sektorsorganens verksamheter. Vi föreslår att länet utses som försökslän för att av pröva en friare användning av statliga regionala medel och pröva nya samarbetsformer mellan regionala statliga organ. Men det krävs extra resurser för att skapa möjligheter att ta länet ur den kritiska situation det nu befinner sig i. föreslår därför att ett årligt anslag på 50 milj. kr. tillförs länet under den femåriga försöksperioden. Det är viktigt för den framtida utvecklingen i att förslaget förverkligas. 1. att beslutar anhålla hos regeringen att utses till försökslän för att pröva en friare användning av statliga regionala medel och pröva nya samarbetsformer mellan regionala statliga organ, 2. att beslutar anhålla hos regeringen att från anslaget Regionalpolitiska medel tilldelas ett årligt anslag på 50 milj. kr. () () () () () ()