ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4022100 · 1981-03-25 00:00:00 — 1980/81 2100-2104 med anledning av proposition 1980/81:141 om ökade exportfrämjande åtgärder Regeringen har i proposition 1980/81:141 lagt förslag om medelsanvisning för exportfrämjande åtgärder. I anledning härav anser vi det angeläget att erinra om de svårigheter att exportera fisk och beredda fiskprodukter som finns genom det avtal som slöts med EG 1972. Den svenska fiskberedningsindustrin möts av tjugoprocentiga tullar, vilka praktiskt taget omöjliggör export. På grund av brist på råvara, genom sillstopp i och stränga kvoteringar, har EG t. v. inga tullar på sill som ej är beredd. När sillfisket i återigen ökar kommer troligen tullar att sättas in. De kvoter och fisktillgångar förfogar över skulle till större delen i beredd form kunna exporteras tilli den del de ligger över våra egna behov. Fisk som kan komma i fråga är sådana arter som sill/strömming med 70 000-80 000 ton, skarpsill med 15 000-20 000 ton samt musslor där man genom odling, utan att inkräkta på fiske eller sjöfart, kan producera för export. Att i dagens ekonomiskt kärva läge inte utnyttja en sådan tillgång är inte försvarbart. Betydelsen för vår handelsbalans och sysselsättning av en sådan export är stor. Av det skälet är det angeläget att inga möjligheter lämnas oprövade när det gäller att få så goda konkurrensförhållanden som möjligt för svenska fiskare och fiskindustri. Härvid är givetvis konkurrens på lika villkor ett självklart önskemål. Detta bör ske genom avveckling av ensidiga tullar. Sålunda bör regeringen genom överläggningar med EG aktualisera frågan om villkoren för svenskt fiskes export. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande förbättrade exportmöjligheter för svensk fisk. () () 1 1980/81.
mot · G4022101 · 1981-03-26 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:141 om ökade exportfrämjande åtgärder Enligt regeringsformen får statens medel icke användas på annat sätt än bestämt. De flesta statsutgifter bestäms av efter proposition från regeringen. I dessa propositioner bör det föreligga ett beslutsunderlag som gör det möjligt för att på ett godtagbart sätt känna till hur beslutade utgifter skall användas. Proposition 1980/81:141 är ett exempel på ett regeringsförslag som icke innehåller ett tillfredsställande beslutsunderlag. Regeringen begär 30 milj. kr. ytterligare som ett reservationsanslag till Exportfrämjande verksamhet. Det föredragande statsrådet summerar sina förslag på följande sätt: Kostnaderna för de olika förslagen som jag här har redovisat går inte att precisera . Den närmare omfattningen och inriktningen av de föreslagna åtgärderna får utgöra grund för regeringens senare ställningstagande när underlag härför tagits fram. Det är därvid angeläget att förutsättningar finns för ett flexibelt utnyttjande av den nu föreslagna medelsförstärkningen. På så lösa grunder bör inte kunna pytsa ut 30 milj. kr. Propositionen bör avslås och regeringen uppmanas att, om så erfordras, komma med ett nytt förslag när den tagit fram underlag för den närmare omfattningen och inriktningen av de föreslagna åtgärderna. vet ju egentligen inte vartill den beviljar pengar. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att avslå proposition 1980/81:141 och uttala att regeringen får återkomma i frågan, då vederbörligt beslutsunderlag kan presenteras. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G5022224 · 1981-03-23 00:00:00 — Motion 1981/82:2224 m. fl. Ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, m. m. 1981/82:120) Under allmänna motionstiden begärde bl. a. de socialdemokratiska riksdagsledamöterna från län flera åtgärder för att främja den svenska yrkesfruktodlingens situation. Med beklagande måste vi konstatera att fruktodlarna och safttillverkarna av svensk frukt fått en styvmoderlig behandling i proposition 1981/ 82:120. I denna förslås tullhöjningar för bl. a. gurkor, rödbetor m. fl. beredningar av köksväxter. Däremot förslås en mycket låg tull för äppelsaft. För denna produkt hade en enhällig trädgårdsnäringsutredning föreslagit en tull på . Motivet för detta var delvis inflationsutvecklingen men framför allt att man numera kan importera koncentrerad saft, som sedan späds ut så det kan bli sju gånger mer saft. Denna nya teknik har EG-staterna tagit hänsyn till. Där är tullen för saft och för saftkoncentrat . I proposition 1981/82:120 förslås emellertid att det svenska gränsskyddet för äppelsaft skall vara . EFTA-staterna får dessutom en tullfri kvot på . Vi har med ovanstående bakgrund svårt att acceptera att det svenska gränsskyddet för äppelsaft skall sättas så lågt som till . Detta kommer att få allvarliga negativa konsekvenser bl. a. för fruktodlarna och safttillverkarna i län. Där skulle det i stället behövas statligt stöd för ytterligare industrikapacitet för safttillverkning av svensk frukt. Genomsnittligt skulle av den yrkesmässigt odlade frukten behöva avsättas till industrin och inte som endast . Då det av flera skäl är angeläget att förbättra avsättningsmöjligheterna för svensk frukt och saft borde regeringen, enligt vår uppfattning, följt trädgårdsnäringsutredningens förslag. Om det i nuvarande läge skulle vara lättare att nå motsvarande resultat genom en införselavgift, av den typ som används vid import av jordbruksvaror, kan vi för vår del alternativt tänka oss även ett sådant förfaringssätt. Det skulle i så fall innebära att regeringsförslaget provisoriskt antas men att regeringen omgående undersöker möjligheterna att införa en införselavgift för denna varugrupp. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om gränsskyddet för safttillverkningen av svensk råvara. (s) () () ()
mot · G4022102 · 1981-04-02 00:00:00 — av förste vice talmannen med anledning av proposition 1980/81:143 med förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, m. m. (mellankommunala skatterätten) Enligt 73 § taxeringslagen prövar mellankommunala skatterätten bl. a. sådana mål där den skattskyldige har en förvärvskälla som i fråga om beskattningsort är att hänföra till flera län eller där det råder tvekan om i vilket län skattskyldig skall taxeras. Likaså prövar mellankommunala skatterätten besvär över koncernbolags taxeringar, om de i koncernen ingående bolagen avlämnar självdeklarationer i olika län. Detta innebär att flertalet börsnoterade bolag faller inom domstolens kompetensområde. Om mellankommunala skatterättens beslut överklagas, handläggs besvären i kammarrätt. Eftersom det finns fyra kammarrätter kan den skattskyldige i ogynnsamma fall bli tvungen att anföra besvär hos samtliga dessa fyra olika kammarrätter. Eventuellt har kammarrätterna samråd om vilken kammarrätt som skall handlägga målet. Även om handläggningen kan koncentreras till en enda kammarrätt efter samrådsförfarande! måste besvärshänvisning ske till samtliga berörda kammarrätter och besvär avges till dessa. Denna ordning synes vara onödigt byråkratisk. Jag föreslår därför att möjligheterna undersöks att införa ett system i vilket samtliga mål som avgörs av den mellankommunala skatterätten vid besvär hänförs till endast en kammarrätt. En sådan ordning förekommer beträffande andra typer av mål och torde kunna genomföras genom ändring i förordningen om kammarrätternas domkretsar m. m. (1977:937). En sådan ändring äger regeringen vidta. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening beslutar att ge regeringen till känna vad som anförs i motionen angående besvär i vissa fall över mellankommunala skatterättens beslut.
mot · G4022103 · 1981-04-02 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:153 om åtgärder för att främja fritidsfisket, m. m. I proposition 1980/81:153 föreslås olika åtgärder för att främja fritidsfisket. a. sägs i propositionen att förslagen syftar till att förbättra fiskevattnens kvalitet och öka möjligheterna till fritidsfiske. För att ge den fiskeintresserade allmänheten möjlighet att bedriva fritidsfiske fordras att fiskevatten ställs till förfogande i tillräcklig omfattning. Förslaget i propositionen till en ny lag i syfte att förenkla och förbilliga bildandet av fiskevårdsområden är därför välkommet. Men även solen har sina fläckar. Våra svenska fiskevatten har en brokig och mångfasetterad ägarstruktur. Särskilt besvärliga från nyttjande- och brukningssynpunkt är de fiskevatten som finns på häradsallmänningar och allmänningsskogar i och . I den utredning (SOU 1978:75) som utgjort underlag för proposition 1980/81:153 konstateras att om fisket i dessa vatten skall kunna nyttjas för fritidsfiske erfordras att dessa sätts under reell förvaltning, och detta bör enligt utredningens uppfattning regleras i lag. Utdrag ur utredningens förslag till lag om fiske: I fråga om tillgodogörandet av fiske som är samfällt för flera fastigheter gäller lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter. Tillhör fiske sådan allmänning, som avses i lagen (1952:166) om häradsallmänningar eller lagen (1952:167) om allmänningsskogar i och , gäller beträffande nyttjandet av fisket vad i nämnda lagar föreskrives angående nyttjandet av alimänningens tillgångar. Hör fiske till endast en fastighet, som ej utgöres av enbart fiske och innehas fastigheten med samäganderätt, får regeringen, eller myndighet som regeringen bestämmer, på ansökan av någon av delägarna föreskriva hur fisket får nyttjas. Bestämmelserna i denna paragraf gäller ej fiske som ingår i fiskevårdsområde. Detta utredningens förslag är väl motiverat; dock synes den föreslagna texten böra göras mer utförlig och preciseras för att den skall kunna leda till att dessa speciella fiskevatten kan sättas under förvaltning. I propositionen tar man märkligt nog inte alls upp denna fråga till behandling. Detta innebär att lagen om rätt till fiske av § 23 även fortsättningsvis skall gälla med de förödande verkningar detta medför: Inga bestämmelser kan utfärdas för hur delägare i dessa allmänningsskogar får nyttja sin fiskerätt. Fisket kommer därför också att bedrivas efter vars och ens godtycke. Av naturliga skäl är det svårt att under sådana förhållanden underhålla fiskebestånden till rimliga kostnader inom dessa områden med i många fall tusentalet delägare. Följden blir ofta att fiskevårdsinsatser bedöms som meningslösa och därför inte kommer till stånd. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar om sådan ändring i lagen om fiske att fritidsfisket i vatten ägda av häradsallmänningar och allmänningsskogar i och kan nyttjas på sätt som anges i motionen.
mot · G4022109 · 1981-04-03 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:153 om åtgärder för att främja fritidsfisket, m. m. I proposition 1980/81:153 lämnas förslag som avser att förenkla och förbilliga bildandet av fiskevårdsområden. Förslaget syftar till att öka antalet fiskevårdsområden och därigenom uppnå bättre förutsättningar för fritidsfisket. Reglerna om bildande av fiskevårdsområden i 6 § förslag till lag om fiskevårdsområden har dock i propositionen fått en mindre tillfredsställande utformning både från juridisk och saklig utgångspunkt. Vi instämmer till fullo i lagrådets ståndpunkt att formuleringen av opinionsvillkoret bör överensstämma med formuleringarna i motsvarande fall i fastighetsbildningslagen, anläggningslagen och lagen om vattenförbund. Detta innebär att två begränsningsregler för vattenägarnas inflytande över bildandet införs. Dels skall de som motsätter sig bildandet ange beaktansvärda skäl för sin ståndpunkt, dels beaktas inte ägarnas motstånd om behovet av fiskevårdsområdet är synnerligen angeläget ur allmän synpunkt. För den fiskerättsägare som utnyttjar fisket för sin försörjning torde inga svårigheter föreligga att framföra beaktansvärda skäl om bildandet av fiskevårdsområdet skulle minska hans försörjningsmöjligheter. I propositionen uttalas att nuvarande statliga stöd till den allmänna verksamheten inom och skall ges även i fortsättningen. Vidare föreslås att medel skall kunna utgå för konkreta fiskevårdsåtgärder efter ansökan hos . För att några konkreta fiskevårdsåtgärder skall kunna komma till stånd erfordras information, planering m. m. från centralt håll. Vi anser därför att förbunden efter ansökan hos bör kunna tilldelas medel för detta syfte trots att åtgärderna inte i direkt mening kan anses vara konkreta. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fördelning av anslag till fiskevård, 2. att beslutar att 6 § lagen om fiskevårdsområden skall erhålla följande som Motionärernas förslag betecknade lydelse: Ett fiskevårdsområde får inte bildas om ägarna av det fiske som det är fråga om mera allmänt motsätter sig bildandet. Vid denna prövning skall främst deras mening beaktas, vilkas fiskeutövning påverkas mest av bildandet. Ett fiskevårdsområde får inte bildas om ägarna av det fiske som det är fråga om mera allmänt motsätter sig bildandet och har beaktansvärda skäl för det. Vid denna prövning skall främst deras mening beaktas, vilkas fiskeutövning påverkas mest av bildandet. Första stycket gäller inte, om behovet av fiskevårdsomrädets bildande är synnerligen angeläget. () ()
mot · G4022123 · 1981-04-09 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:131 om vissa varvsfrågor, m. m. I anslutning till omorganisationen av verksamheten vid Varv i har utarbetats ett projekt benämnt Resurs. Till detta projekt skall överföras 425 anställda (300 kollektivanställda och 125 tjänstemän). Tanken är att Resurs i egenskap av entreprenör skall utföra arbeten för såväl Varv som andra företag. Man beräknar att kostnaderna för Resurs uppgår till 100 milj. kr. för en tvåårsperiod. Genom arrangemanget med Resurs har överensstämmelse nåtts med de fackliga organisationerna innebärande att man bortser från turordningsprincipen vid friställning av personal. Denna överenskommelse är sannolikt av stort och avgörande värde för Varv. Vid en friställning enligt turordningsprincipen försvinner specialutbildad personal, vilket medför att företaget får svårt att utföra såväl inneliggande som nya order. Varv får med andra ord svårt att fungera om en reducering av personalstyrkan med 1 500 sker efter turordningsprincipen. Med projektet skulle den specialutbildade personalen till betydande del kunna kvarstanna och företagets möjligheter att fungera och uppnå lönsamhet avsevärt förbättras. Utan specialutbildad personal fördyras den kvarvarande produktionen och konkurrenskraften försämras. Alternativ friställning efter turordningsprincipen - alltså utan etablering av Resurs - kommer förmodligen att åsamka arbetsmarknadsverket betydande kostnader. har nämligen redan stor arbetslöshet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att begär att regeringen undersöker och för redovisar kostnaderna för de båda alternativen friställning efter turordning samt projektet .
mot · G4022125 · 1981-04-10 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:163 om fortsatt vaiutareglering I proposition 1980/81:163 föreslår regeringen att valutaregleringen och valutaförordningen skall fortsätta att gälla , dvs. för tiden till . Vi har ingenting att invända mot denna fortsatta giltighet. Men tillämpningen av valutaregleringen och valutaförordningen synes ha varit väl rundhänt. Detta framgår av valutastyrelsens berättelse till årets riksdag. Enligt denna har vid vissa transaktioner tillämpningen av reglerna förändrats så att transaktionerna underlättas. Det gäller för t. ex. vissa former för utlandsupplåning och för direktinvesteringar, även om de senare minskat något . Vidare finns starka grunder att anta att internationell valuta- och värdepappersspekulation alltmer breder ut sig nu när kapitalisterna inte vill satsa på produktiva investeringar. Hela omfattningen av dessa transaktioner går dock inte att bedöma utifrån den officiella statistiken. Det torde med hänvisning härtill stå klart att tillämpningen av valutaregleringen och valutaförordningen bör bli avsevärt mera restriktiv mot utlandsinvesteringar och transaktioner av spekulativ karaktär. Detta gäller även behandlingen av ansökningar om att uppta lån i utlandet. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att med godkännande av förslaget i proposition 1980/81:163 om fortsatt valutareglering uttala att valutaregleringen och valutaförordningen bör tillämpas med skärpt restriktivitet i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G4022126 · 1981-04-10 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:170 om ändring i vallagen (1972:620), m. m. vallagskommittés betänkande Översyn av vallagen 2 ligger i allt väsentligt till grund för proposition 1980/81:170. I vallagskommitténs betänkande avsnittet 5.1, Skyddet för den enskildes politiska åskådning och hans namn, diskuteras bl. a. enskild persons möjligheter att undvika att placeras på partilista till parti vars åskådning personen ej delar. Kommittén uttalar att det kan finnas skäl att beakta frågan i samband med överväganden om en fortsatt utbyggnad av personskyddet. I valrörelserna har på skilda håll i landet allt fler situationer förekommit där enskild persons namn har missbrukats. En rimlig utveckling borde vara att enskild persons namn ej får uppsättas på valsedel utan att personen först har givit sitt medgivande. Med vad ovan anförts yrkas att beslutar att hos regeringen anhålla om förslag till sådan ändring av vallagen som syftar till att förhindra missbruk av enskild persons namn på valsedlar i enlighet med vad i motionen anförts. () ()
mot · G4022127 · 1981-04-10 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:175 om förenklad domskrivning I proposition 1980/81:175 föreslås att möjligheten att utfärda förenklad dom i brottmål utvidgas. Så skall kunna ske under villkor att den tilltalade erkänt gärningen - eller sålunda de faktiska omständigheterna - och att påföljden bestäms till annat än fängelse eller till fängelse . Med annat än fängelse avses främst böter, villkorlig dom och skyddstillsyn. Enligt nuvarande ordning kan dom ej utfärdas i förenklad form, om domstolen utdömer annan påföljd än böter. Med förenklad dom i brottmål menas att domstolen icke redovisar några skäl alls för sitt domslut. Med anledning av de invändningar - av principiell natur - som framfördes under remissbehandlingen uttalade departementschefen att reformen icke vore avsedd att komma till användning i andra fall än sådana, då varken hänsynen till den enskilde eller det allmänna intresset av insyn i domstolsarbetet talade för en ordinär dom. Så vore händelsen då påföljdsfrågan är klar och parterna kan väntas komma att godta den valda påföljden (s. 71). Den sålunda gjorda begränsningen bör - med hänsyn till sakens vikt från allmänna rättssäkerhetssynpunkter - komma till uttryck i själva lagtexten. Även den omständigheten, att den föreslagna ordningen på sitt sätt innebär avsteg från den grundläggande principen om öppen redovisning av myndigheternas beslut, talar med styrka till förmån för sådant lagfästande. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar anta förslaget till ny lydelse av 30 kap. 6 § med följande tillägg till första stycket första meningen: form, om varken hänsynen till den tilltalade eller det allmänna intresset av insyn i domstolsverksamheten talar häremot.
mot · G4022128 · 1981-04-09 00:00:00 — av med anledning av proposition 1980/81:178 om förenklade regler för socialförsäkringsavgifter, m. m. Proposition 1980/81:178 är ett uttryck för en välmotiverad strävan att genom förenklingar i aktuell lagstiftning söka uppnå administrativa besparingar. I stort sett synes förslagen och dess konsekvenser vara väl avvägda, även om man då måste göra vissa avsteg från den s. k. millimeterrättvisan. Men i nedan angivna avseenden synes lagen böra bli föremål för en komplettering, om den inte skall få helt orimliga konsekvenser. Bisysslor eller s. k. extraknäck för löntagare I propositionen tas inte alls upp (jag bortser då från bilaga 2 som återger pensionskommitténs betänkande) den enligt min mening oacceptabla situation som uppkommer när taket för ATP-avgifter m. m. och undantagsmöjligheten slopas för denna grupp skattebetalare. För dem liksom för företagarna finns ju ett mera avgjort samband mellan erlagda avgifter och utgående förmåner än för löntagarkollektivet i övrigt. De aktuella inkomsterna erhåller vederbörande när han hjälper privatpersoner med exempelvis utredningar, byggnadshandlingar, deklarationer, överklagningar etc. Det finns alltså inget anställningsförhållande, utan vederbörande får själv betala sociala avgifter på den behållna inkomsten efter avdrag för kostnader. Med förslaget i propositionen får vi tillbaka den s. k. Pomperipossaeffekten för dem som har marginalskatter på och uppåt. Socialavgifterna kommer uppenbarligen att överstiga , och tillsammans med marginalskatten innebär detta att den skattskyldige måste vara beredd att skjuta till pengar när han sysslar med extraknäck. När han kan tillgodogöra sig avdrag för erlagda socialavgifter ett efterföljande år blir ju utfallet något rimligare men löser inte likviditetskrisen i samband med beskattningen av inkomsten. Jag kan inte framlägga något förslag till lösning av problemet utan hemställer att regeringen får i uppdrag att förelägga ett förslag som kommer till rätta med denna oformlighet i föreliggande förslag. Småföretagare - kanske främst i glesbygderna - som hantverkare, jordbrukare m. fl. med låga inkomster synes, såvitt jag kan finna, komma att drabbas mycket hårt av de nya i propositionen föreslagna reglerna för uttag av socialavgifter. Någon möjlighet att rätta till den oacceptabla fördelningspolitiska konsekvensen genom skatteomläggningar finns knappast för denna grupp låginkomsttagare. I högre inkomstlägen (60 000 - .) synes det inte finnas anledning till erinringar mot propositionens förslag i detta avseende. Även när det gäller gruppen egenföretagare är det ju i varje enskilt fall fråga om ett ganska strikt samband mellan förmåner och avgifter. Mot denna bakgrund borde det vara både möjligt och rimligt att använda sig av en glidande skala för ATP-avgiften från exempelvis 3,0 till med nödiga justeringar . Detta för att undvika helt oacceptabla tröskeleffekter för gruppen företagare med låga inkomster. Även här förutsätter jag att regeringen ges möjlighet att komma med förslag. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär kompletterande förslag i de avseenden som anges i motionen.