mot · G402396 · 1981-01-20 00:00:00 — Motion 1980/81:396 av m. fl. om tillsättningen av suppleanter i statliga myndigheter och företag Olika principer och regler gäller för utseende av ledamöter och suppleanter i styrelserna för de statliga företagen. Själva styrelseformen varierar också hos statliga verk och myndigheter. Vissa myndigheter har som högsta beslutande organ en kollegial styrelse bestående av tjänstemän vid myndigheten, en s. k. ämbetsmannastyrelse. Hos andra myndigheter tillkommer beslutanderätten myndighetens chef, men ibland har även sådana myndigheter en ämbetsmannastyrelse som beslutar i disciplinfrågor m. m. Ett flertal större myndigheter och verk leds av en s. k. lekmannastyrelse som tillsätts av regeringen. Dessa styrelser består till huvudsaklig del av personer som ej är anställda vid myndigheten. Vanligen ingår då från myndigheten endast dess chef, som också i regel är ordförande. I vissa fall anges i verkets instruktion de inskränkningar som gäller för regeringens frihet att utse styrelseledamöter. Personalens organisationer utser sina representanter i styrelsen. Det är inte här meningen att föreslå några ändringar i styrelseformen eller reglerna för styrelsernas tillsättande. Vad vi vill ta upp är frågan om suppleanter i styrelserna. Förhållandet nu är att de flesta styrelser har suppleanter utsedda, något som däremot inte är fallet i de s. k. affärsverken inom kommunikationsområdet samt vid några andra myndigheter som t. ex. . Suppleantsystemet är infört i affärsverksdelegationen, domänverket och förenade fabriksverken men ej i luftfartsverket, postverket, , eller i . , och trafiksäkerhetsverket saknar också suppleanter. Däremot har de fackliga organisationerna suppleanter utsedda för sina personalrepresentanter i styrelserna. Samtliga företag inom gruppen kreditinstitut har suppleantformen införd, liksom vid de företag som ingår i Statsföretag, i liksom i övriga aktiebolag. Av de senare kan nämnas Apoteksbolaget, , , Systembolaget, Tipstjänst och Trafikrestauranger. Frågan om suppleanter regleras i resp. verks instruktion. I många av styrelserna för de statliga verken och myndigheterna sitter politiker från olika partier. I det politiska arbetet och inte minst då i är det ofta svårt att planera arbetet så att man långt i förväg kan bestämt säga att man kan infinna sig till ett sammanträde. Oförutsedda saker som inträffar gör att man måste utebli från ett styrelsesammanträde . Styrelserna är inte heller så stora, varför det t. o. m. kan inträffa att styrelserna ej blir beslutsmässiga. Det är främst de praktiska problemen som gör att vi anser att suppleanter borde finnas i samtliga av regeringen tillsatta kan det också vara bra att kunna få diskutera frågor som kommer upp vid sammanträdet med en suppleant från den egna intressegruppen eller politiska meningsriktningen. Vi vill därför föreslå att regeringen får i uppdrag att se över formerna för tillsättande av styrelser så att likartade regler blir gällande med suppleantsystem i samtliga verk och myndigheter. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att hos regeringen begär en översyn av principer och regler för tillsättande av ledamöter och suppleanter i verksstyrelser. () () () () () ()