mot · G402436 · 1981-01-21 00:00:00 — För att förbättra och vidareutveckla skolan i den riktningen lade den socialdemokratiska regeringen fram förslag om SIAreformen. I stället för att stödja SIA-beslutet har de borgerliga regeringarna ifrågasatt genomförandet av reformen. Man har avvecklat viktiga delar av reformen genom att dra in bidraget till den allmänna fritidsverksamheten för barn och ungdomar, urholkat skolledar- och personallagsutbildningarna, dragit in beslutade resurssökningar och halverat speciallärarutbildningens längd. Härtill kommer avvecklingen av statsbidraget till skolbyggnader. Allt detta innebär att den utvecklingsprocess som socialdemokraterna avsåg skulle bli ett ytterligare steg på vägen mot en bättre skola för alla elever inte kommer att få det genomslag som avsågs. Det finns mycket som tyder på att de handikappade elevernas möjligheter till en väl fungerande undervisning har försämrats. Ett exempel på detta är slopandet av statsbidragen för byggande av skollokaler. Anpassningen av skollokaler måste avse såväl den yttre som den inre skolmiljön för de handikappade. Slopandet av statsbidragen betyder att riskerna är uppenbara för förseningar och kvalitetsförsämringar när det gäller att anpassa skolmiljön. har regeringen valt att kraftigt minska de statliga resurserna till skolan. Klassmedeltalet på mellanstadiet höjs, och kommunerna skall inte längre få full täckning för lärarlönekostnaderna. Vi har i den socialdemokratiska motionen (1980/81:72) starkt kritiserat denna nedrustning av skolan. Den borgerliga riksdagsmajoriteten drev dock igenom flertalet av förslagen. Barn och ungdomar blev den grupp som utsattes för de största besparingarna. I en särskild motion till årets riksdag tar socialdemokraterna i utbildningsutskottet upp denna fråga igen. Vi socialdemokrater slår vakt om kvaliteten i skolarbetet och motsätter oss därför en försämring av den samhälleliga verksamhet som är av störst betydelse för barn och ungdomar (se motion 1980/81:355). I en annan motion föreslår vi socialdemokrater en utökning av den s. k. länsskolnämndsresursen i storstadsområdena. Härigenom skall det bli möjligt att öka personalinsatserna efter behov. Detta kommer också de handikappade till del. En avgörande förutsättning om integreringen av handikappade elever skall kunna fortgå och fungera är att skolorna runt om i landet har kunskap om och erfarenhet av handikappfrågorna. Länsskolnämnderna kan i det avseendet fylla en viktig funktion (se motion 1980/81:355). I budgetpropositionen ges under utbildningshuvudtiteln intryck av en betydande satsning på handikappområdet. Den uppgår i själva verket endast till drygt 1 milj. kr. De nya ändamål som man anvisar medel för bekostas nämligen till allt övervägande del med nedskärningar på andra områden. t. ex. avvecklas under anslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m. statsbidraget till personell assistans på ca 4 milj. kr. En motsvarande nedskärning görs för elever i gymnasieskolan. Vi menar att det även i fortsättningen är nödvändigt att det inom grund- och gymnasieskolan finns särskilda medel reserverade för handikappåtgärder av det slag som varit fallet. Därför föreslår vi i vår särskilda barn- och ungdomsmotion att 6 milj. kr. avsätts för ett specialdestinerat bidrag till personell assistans. Därmed förbättras utbildningsmöjligheterna för handikappade barn och ungdomar i betydande utsträckning. I samma motion tar vi socialdemokrater upp frågan om uppföljningen av ungdomar som lämnar . Övergången från skola till arbetsliv innebär särskilt svåra och sammansatta problem för handikappade elever. I samband med att skolgången avslutas upplever många att allt stöd plötsligt klipps av till den handikappade eleven, som ofta helt saknar arbetslivserfarenhet och dessutom har haft små möjligheter till fungerande arbetslivsorientering. Det faktum att många handikappade elever lämnar skolan dåligt förberedda, i kombination med uppenbara brister i uppföljningen efter avslutad utbildning, gör att många unga människor går direkt till en passiv tillvaro som förtidspensionär. I andra motioner föreslår vi en väsentlig utökning av studie- och yrkesorienteringen. Men vi slår fast att detta inte är tillräckligt. En förstärkt studie- och yrkesorientering måste åtföljas av åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken så att ungdomars rätt till arbete kan bli en realitet. Enligt bedömning kommer det att finnas en stor grupp ungdomar för vilka särskilda stödinsatser är erforderliga. Det gäller främst de ungdomar som ännu efter skolans slut är aktuella för åtgärder inom ramen för uppföljningsansvaret. Det handlar om ungdomar som av olika orsaker (sociala, psykiska och fysiska handikapp) kan förväntas få stora och bestående problem att få sysselsättning och för vilka det förmodligen kommer att krävas mycket omfattande och långvariga stödinsatser. I den gruppen återfinns sannolikt en del av de ungdomar som av olika skäl slutar . Mot den här bakgrunden har i sin anslagsframställning begärt medel för en försöksverksamhet med syfte att ta fram olika program eller modeller för att hjälpa dessa ungdomar. I vår barn- och ungdomsmotion föreslår vi att får 10 milj. kr. för att börja ett lokalt utvecklingsarbete med utbildningsprogram för de ungdomar som skolan har störst svårigheter med att följa upp. Detta förslag kommer att ha stor betydelse för många handikappade elever. Tillgången på läromedel för handikappade är i många fall bristfällig. Samhället stöder därför genom särskilda bidrag framställningen av olika läromedel för bl. a. specialundervisningen under anslaget Stöd för produktion av läromedel (C 5, ). Innevarande budgetår uppgår anslaget sammanlagt till 3 milj. kr., varav knappt hälften går till För nästa budgetår anvisas i budgetpropositionen ökade medel till produktionsstöd för läromedel. Det är emellertid inte fråga om att tillföra nya resurser. Åtgärden har möjliggjorts genom inbesparingar på andra anslag för handikappade. föreslås en avveckling med början 1985/86 av hittillsvarande planeringsramar för produktionsstödet. Dessa planeringsramar utnyttjas för att ge förhandsbesked till läromedelsproducenter. Detta är av stor betydelse, inte minst för förlagen, för att sätta i gång läromedelsprojekt som tar från planering till färdig produkt. Utan flerårsbemyndigande finns det risk för att förlagen inte vågar binda sig för ett långsiktigt projekt. Detta kan leda till en förvärrad brist på läromedel för specialundervisningen, vilket måste förhindras. Vi anser därför att de av föreslagna planeringsramarna för budgetåren 1982/83-1985/86 bör fastställas. I vår motion om utbildning av tolkar för döva, dövblinda och talskadade hemställer vi därför att förhandsbesked om statsbidrag för produktion av läromedel i form av garantibelopp skall ges i enlighet med vad vi här har förordat. Rätten för de handikappade att påverka sin egen situation Handikapprörelsen har utvecklats till en omfattande och betydelsefull folkrörelse med viktiga uppgifter då det gäller samhällets insatser för handikappade. Det är väsentligt att samarbetet mellan samhället och de handikappades egna organisationer fortsätter att utvecklas. Samhället bör därför ge handikapprörelsen det stöd som behövs för att den skall kunna fullfölja sina uppgifter och motsvara de krav som samhället i ökande utsträckning ställer på den. Utformningen av samhällets åtgärder för handikappområdet skall ske i nära samarbete med handikapporganisationerna, centralt och lokalt. Detta gäller inte minst - det internationella - då handikappades egna organisationer förutsätts ta ett stort ansvar för att föra handikappfrågorna framåt. Genom kunskap och insikt om handikappades situation har en väl organiserad handikapprörelse en stor betydelse i det fortsatta samhällsarbetet för bättre levnadsvillkor åt handikappade. Under kan handikapporganisationerna tillsammans med bl. a. andra folkrörelser och statliga myndigheter på ett grundläggande sätt nå ut till en bred allmänhet för att påverka attityder i samhället. Regeringens förslag att endast öka anslaget Bidrag till handikapporganisationer under innebär en reell minskning med av detta organisationsstöd. Det är enligt vår mening inte rimligt att ställa ökade krav på medverkan från handikapprörelsen i samhällsarbetet, som man försämrar arbetsbetingelserna genom realt minskade bidrag. Vi föreslår därför en ytterligare uppräkning av stödet till handikapp organisationerna med 2 milj. kr. Som alla andra ungdomar måste handikappade ungdomar få möjlighet att besluta och påverka sin egen framtid. En framtid som inte får innebära utslagning och passivitet utan ett aktivt liv efter vars och ens förutsättningar. Handikapprörelsens ungdomar behöver ett eget forum och en egen plattform, utifrån vilken kraven på det framtida samhället skall ställas. Inom HCK håller en på att bildas. har i sin anslagsframställning ansett att denna organisation - - bör beviljas bidrag som . Detta förslag tas inte upp i budgetpropositionen. Vi föreslår att så sker och att alltså blir bidragsberättigad. Vi lägger förslag om detta i vår särskilda barn- och ungdomsmotion. I den nämnda motionen föreslår vi också stöd till barn- och ungdomsorganisationernas kulturella verksamhet. Vi menar att man inom hela kulturområdet i mycket större utsträckning än måste beakta barnens behov. Barnens egna möjligheter till skapande verksamhet och personlighetsutveckling är alltför begränsade. Totalt föreslår vi i den aktuella motionen 27 milj. kr. för kulturaktiviteter som riktas till barn och ungdomar. Härutöver föreslår vi insatser på 6,5 milj. kr. för att stärka ungdomars föreningsliv. Med syfte att öka kulturinslagen i föreningslivet och stimulera till egen kulturell aktivitet föreslår vi således att 4 milj. kr. anvisas som bidrag till barn- och ungdomsorganisationernas kulturella verksamhet. Vi framhåller i motionen särskilt behovet av att stödja kulturell verksamhet för barn och ungdomar med olika former av handikapp. De flerhandikappade är en starkt eftersatt grupp i samhället. Flerhandikappgrupperna är små och har ofta behov som skiljer sig starkt från grupp till grupp. Deras situation ställer anspråk på samordnade och ofta individualiserade insatser. Mångfalden av flerhandikappgrupper med starkt skiftande behov gör att enskilda kommuner och landsting har svårt att bygga upp kunskap och erfarenhet kring olika kombinationer av handikapp. Därför har omsorgskommittén föreslagit att det inrättas ett serviceorgan - en flerhandikappberedning - med uppgift att verka för förbättrade levnadsvillkor för flerhandikappade. förslag har remissbehandlats. När det gäller förslaget om en flerhandikappberedning är remissopinionen splittrad. Regeringen skjuter därför på ett ställningstagande till denna fråga, men föreslår sammanlagt 2,4 milj. kr. för särskilda insatser inom flerhandikappområdet. Vi delar uppfattningen att det inte är möjligt att nu binda sig för en organisatorisk lösning på de flerhandikappades problem. Vi förutsätter dock att regeringen bereder frågan på ett sådant sätt att den kan få sin lösning senast i nästa års budgetproposition. I avvaktan på detta föreslår vi att projektmedel om 1 milj. kr. ställs till styrelsens för vårdartjänst förfogande för insatser i kommuner och landsting i enlighet med omsorgskommitténs förslag. Medel bör anvisas under anslag K 1, Kostnader för viss utbildning av handikappade. Vi socialdemokrater menar att det även i ekonomiska åtstramningstider måste vara möjligt att genom solidarisk handling åstadkomma förbättringar för eftersatta grupper. Denna skyldighet är särskilt viktig att markera - det internationella . För att tillförsäkra handikappade bättre villkor, ökade möjligheter till aktivt deltagande i samhällets olika verksamheter och vidgade demokratiska rättigheter föreslår vi i denna och i särskilda motioner olika åtgärder, o Vi går emot förändringen av beräkningen av basbeloppet och förordar att pensioner och andra sociala förmåner förblir värdesäkrade. Förslaget berör en rad förmåner och bidrag på handikappområdet.Det gäller sjukbidrag, förtidspensioner, handikappersättning, vårdbidrag för handikappade barn, livränta m. m. En återgång till tidigare gällande regler för basbeloppsberäkningen innebär en sammanlagd budgeteffekt på netto ca 260 milj. kr. o I den här motionen föreslår vi att bilstödskommittén skall få i uppdrag att dels utreda frågan om bättre färdtjänst för de svårast handikappade, dels vilka grundvillkor som bör uppställas för att en kommun över huvud taget skall erhålla statligt bidrag till färdtjänst. o Vi kräver i en särskild motion att alla yngre och medelålders personer, i första hand unga , ges en rehabiliteringslön i stället för förtidspension. Med detta vill vi markera att samhället inte får ge upp sina insatser när det gäller arbetsplacering. Rehabiliteringslönen bör följas av intensiva uppsökande, uppföljnings- och rehabiliteringsinsatser, o I en demokrati är informationen en grundläggande rättighet. Olika handikappgrupper är ofta utestängda från information, därför att informationen inte är utformad så att den kan nå alla. I denna motion tar vi upp förslag om dagliga tidningar för synskadade och föreslår att får disponera 7 milj. kr. o I en särskild motion tar vi upp frågan om tolkutbildning för döva, dövblinda och talskadade och föreslår 1 milj. kr. för detta ändamål. Vi utfäster oss att verka för fullgod telefonservice för döva och svårt hörselskadade (texttelefoner och förmedlingscentraler) vid behandlingen av regeringens kommande förslag i frågan. Vi tar också upp de dövblindas behov av tillgång till texttelefoner med punktskrift, o På skolans område tillbakavisar vi regeringens förslag om att avskaffa statsbidraget till personell assistans. I vår särskilda barn- och ungdomsmo tion förordar vi därför att 6 milj. kr. avsätts för ett specialdestinerat bidrag till personell assistans. o För att bättre kunna nå de ungdomar som inte söker över till gymnasieskola eller som tidigt avbryter skolgången förordar vi att får disponera 10 milj. kr. för lokalt utvecklingsarbete. Även detta anslag kommer till direkt nytta för elever med handikapp som av olika skäl avbryter sin skolgång alltför . o Vi föreslår i en särskild motion att tillgången på läromedel för handikappade säkras genom långsiktiga planeringsramar för produktionsstöd. o Handikapprörelsen spelar en stor roll i vårt land. Genom regeringens förslag om en ökning av det statliga organisationsstödet urholkas bidragens värde. Vi förordar därför i denna motion ytterligare 2 milj. kr. o Vi finner inga rimliga skäl att avslå statens ungdomsråds förslag att Ungdoms-HCK skall erhålla bidrag som . Därför föreslår vi att Ungdoms-HCK blir bidragsberättigad . o 1 barn- och ungdomsmotionen betonar vi behovet av att stödja kulturell verksamhet för barn och ungdomar med olika former av handikapp. Vi föreslår bl. a. att barn- och ungdomsorganisationerna tillerkänns 4 milj. kr. för sin kulturella verksamhet. o Vi finner det angeläget att den projektverksamhet för flerhandikappade som omsorgskommittén förordat kommer till stånd och föreslår därför att 1 milj. kr. anvisas för projekt i kommuner och landsting. Detta är en sammanfattning av vad vi socialdemokrater förordar på handikappområdet för . Det står i klar kontrast till de begränsningar och direkta försämringar som den borgerliga regeringen genom sparplan, budgetproposition och aviserade sparplaner genomför på handikappområdet. Med hänvisning till vad som har anförts hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om uppföljning av de nya statsbidragsreglerna för den kommunala färdtjänsten, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om en särskild utredning om färdtjänsten för de svårast förflyttningshandikappade m. m., 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om texttelefoner för dövblinda, 4. att beslutar att till Utgivning av dagliga tidningar för synskadade för /82 under V huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 5. att beslutar att till Bidrag till handikapporganisationer för /82 under V huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 6. att beslutar att till Kostnader för viss utbildning av handikappade för /82 under V huvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . () () HANS () () () () () () () () () () () () ()