mot · G5022284 · 1981-01-01 00:00:00 — Motion 1981/82:2284 m. fl. Vissa tilmfrågor m.m. (prop. 1981/82: lil) Det nya film- och videoavtal som presenteras i propositionen bygger i allt väsentligt på den tidigare inriktningen av svensk filmpolitik. viktigaste uppgift blir alltjämt att garantera en fortsatt svensk filmproduktion av god kvalitet. centrala roll inom den statliga filmpolitiken förstärks och institutets ansvar utvidgas även till videoområdet. Dessutom ges parterna ett större ansvar för att stimulera en ökad spridning av värdefulla filmer, vilket förhoppningsvis även kan innebära att film- och videobranschen påtar sig ett större kulturpolitiskt ansvar. Mot denna bakgrund kan vi i väsentliga delar instämma i det nya filmoch videoavtalets inriktning och i de i propositionen framförda förslagen. En huvudtanke i det nya avtalet är att stärka uppgift som centralt organ inom svensk film. Flertalet av de statliga åtgärderna inom filmpolitiken samlas nu till institutet. Institutet ges därmed flera olika roller som kan vara svåra att förena. För att komma till rätta med detta inrättas fem från institutet oberoende nämnder. I jämförelse med tidigare kommer styrelsen att få en avsevärt starkare position som filmpolitiskt beslutsorgan. Avtalets utformning kommer att ge styrelsen ett betydande inflytande över resursernas fördelning mellan olika områden. a. kommer styrelsen att inom de i avtalet angivna ramarna fördela medel till de två nämnderna för spridning och visning av värdefull film. Styrelsens mandatperiod är högst . I och med att avtalet träder i kraft kan det synas märkligt att ett från kulturpolitisk synpunkt betydelsefullt beslutsorgan regelmässigt kommer att tillsättas strax före allmänna val. Enligt vår uppfattning är det önskvärt att styrelsens mandatperioder anpassas efter valperioderna. Regeringen bör därför i detta inledningsskede tillsätta styrelsen än . Detta är enligt vår mening möjligt inom ramen för det avtal som slutits. Detta bör ge regeringen till känna. I propositionen föreslås att den visningsfrämjande verksamheten i fortsättningen skall handhas av två nämnder som utses av regeringen. a. barnfilmrådets granskningsoch informationsverksamhet. Barnfilmrådet har haft ett nära samarbete med föreningslivet och särskilt de som arbetat med alternativa visningsformer. Rådet har också genom information och utbildning aktivt bidragit till en ökad medvetenhet om filmfrågor inom föreningslivet. Det är angeläget att dessa resurser i form av erfarenheter, kontakter och förtroende inte går förlorade när barnfilmrådets verksamhet inlemmas i . Mot bakgrund av den framgång som folkrörelseorganisationerna haft när det gäller distribution och spridning av kvalitetsfilm på de små orterna och bland barn och ungdomar anser vi att deras erfarenheter i större utsträckning än bör tas till vara inom verksamhet. Nämnderna för visning och spridning av värdefull film kommer enligt vår mening att handha sådana uppgifter att folkrörelserepresentanterna bör ges ett betydande inflytande över verksamheten. Detta gäller inte minst . Enligt avtalet skall nämnderna bestå av fyra ledamöter förutom ordförande. I nämnderna skall förutom folkrörelserepresentanter även ingå företrädare för kommuner samt film- och videobranscherna. Enligt vår uppfattning bör branscherna ta ett ökat ansvar för visning och spridning av kvalitetsfilm. Däremot vore det direkt olämpligt om film- och videobranschernas intressen fick ett övervägande inflytande över t. ex. de gransknings- och informationsuppgifter som övertar från barnfilmrådet. Detta bör ge regeringen till känna. Enligt propositionen kommer regeringen senare i vår att framlägga förslag om en skatt på oinspelade videokassetter. Det innebär att en tvåtimmars kassett kommer att kosta ca . Hyrvideokassetter undantas från denna beskattning. I stället föreslås att en del av fond skall byggas upp med hjälp av en avgift på hyrvideogram. I avtalet är denna engångsavgift fastställd till . per långfilm och är ej indexreglerad. Eftersom detta belopp snabbt torde urholkas av inflationen anser vi att avgiftens storlek bör omprövas minst . Det kan vidare från kulturpolitisk synpunkt ifrågasättas om samhället har intresse av att konsumenterna på hyrvideomarknaden får en mera gynnad ställning än de konsumenter som är beroende av att köpa oinspelade kassetter för att spela in program ur utbud eller för att göra egna program med kamerautrustning. Ett lämpligare system hade därför varit om hade getts möjlighet att samlat ta ställning till frågan om skatt eller avgift på videokassetter och dessa medels användning. bör ge regeringen till känna vad vi här anfört om omprövning av avgiftens storlek. föreslog i sitt slutbetänkande bl. a. en distribution av videogram via bibliotek och en försöksverksamhet med media Av remissopinionen kan utläsas att intresset för dessa förslag är stort. Det är dock många som anser att en distribuion av det allmänna TV-utbudet liksom av kvalitetsfilm via folkbiblioteken är relativt orealistiskt för flertalet bilbiotek som drabbas av minskade bokanslag. Däremot finns det ett större intresse för att biblioteken inom sin traditionella verksamhet tillhandahåller videogram för speciella målgrupper och syften. Detta kan gälla invandrar- och handikappgrupper liksom för utbildningsändamål. Som ett led i en förbättrad mediautbildning har också mediaverkstäder en viktig funktion. Det vore därför värdefullt om försök liknande de som utbildningsradion bedriver i kan vidareutvecklas och även bedrivas på fler orter. Kommuner som finner anledning att använda videomediet för kultur- och utbildningspolitiska syften bör kunna få ett visst statligt stöd för att exempelvis i samverkan med utbildningsradion kunna bedriva försöksverksamhet. De medel som anvisas till med lokalt arbete med video är i dessa sammanhang ett lågt belopp: 2 milj. kr. Enligt vår mening så har inom detta område knappast de erfarenheter och de personella resurser som gör det möjligt att med ett sådant begränsat belopp starta en försöksverksamhet enligt de intentioner som uttalas i propositionen. Inom utbildningsradions uppdrag ryms däremot redan videograindistribution, mediautbildning och regional utveckling. Utbildningsradion förfogar över egna utvärderingsresurser liksom program- och publikforskningsavdelningen (PUB). bör därför i stället anvisa dessa medel till utbildningsradion för en vidareutveckling av pågående försöksverksamhet med videogramdistribution via folkbibliotek. Verksamheten bör kunna ske i nära samverkan med AV-centraler samt föreningsliv och studieförbund. Försöksverksamheten får därmed en klarare inriktning mot utbildningsinsatser inom videoområdet. Vi föreslår mot denna bakgrund att 2 milj. kr. till försöksverksamhet överförs från filmstödet och i stället utgår som tilläggsanslag till utbildningsradion. Våld i videogram m. m. Även om antalet videogramtitlar med acceptabel kvalitet ökat kännetecknas fortfarande videomarknaden till stor del av enkla underhållningsfilmer, äventyrsfilmer, pornografi och våldsframställningar. Utbudet riktar sig främst till barn och ungdomar. Här är det kommersiella inslaget fullständigt dominerande. Inslagen av svenska filmer är fortfarande mycket begränsade. Filmer från exempelvis invandrarnas hemländer saknas så gott som helt. Vi anser det otillfredsställande att man i propositionen enbart nöjer sig med att konstatera att utbudet av videogram snart kommer att överensstämma med de filmer som visas på biograferna. Det man då bortser från är att biografmarknaden också kan komma att anpassas till videomarknaden i stället för tvärtom. Vi förutsätter att de värsta avarterna i fråga om våldsskildringar i videogram kommer att kunna stoppas genom att antar det vilande lagförslaget om förbud mot spridning av filmer och videogram med våldsinslag. I likhet med bred remissopinion anser vi att biograffilm och videogram bör behandlas på likartat sätt. Samma produkt kan visas men med olika teknik, skillnaden i visningstekniken motiverar enligt vår mening inte att produkten blir föremål för en olikartad bedömning. Enligt allmän uppfattning finns det inte heller någon skillnad mellan videogram och biograffilm. Med hänsyn till det arbete som pågår när det gäller dessa frågor inom ramen för yttrandefrihetsutredningens direktiv bör en reglering av detta slag ske först i samband med ställningstagande till utredningens förslag. Det är önskvärt att yttrandefrihetsutredningen nogsamt tar hänsyn till vad som framkommit i remissopinionen i denna fråga. När utredningen skall ta ställning till vilken betydelse film- och videomedel kan ha för den fria åsiktsbildningen i samhället bör den ta stor hänsyn till föreliggande resultat av forskning och undersökning om påverkan av ljud och rörlig bild. Det är oroväckande att det sämsta biograffilmsutbudet i genom hyrvideo får en spridning även in i hemmen och blir fritt tillgängligt för barn och ungdomar genom att åldersgränsen i praktiken inte kommer att kunna tillämpas. Den lag som gäller är därmed i det närmaste verkningslös. Ett stort ansvar läggs på föräldrarna, som dock i likhet med de flesta andra har ringa kunskaper om underhållningsvåldet och dess verkningar. Det finns därför ett stort behov av åtgärder för information och opinionsbildning. Vi föreslår att ges detta uppdrag. Nämnden bör i samverkan med bl. a. skola och studieförbund ansvara för olika former av opinionsbildning och utbildning om mediavåldet och dess skadeverkanigar. Detta bör regeringen ges till känna. Videogram til) handikappade I samband med årets budgetpropostion motionerade socialdemokraterna i kulturutskottet om en höjning av bidragen till produktion av videogram för döva med . utöver regeringens förslag. Det var också den höjning Tal- och förordade. Mot den bakgrunden är det glädjande att regeringen nu återkommer till och föreslår en höjning av detta anslag. Regeringen förordar dock endast en uppräkning med . utöver budgetpropositionens förslag. Socialdemokraterna anser att videogramproduktionen för döva är en viktig förutsättning för denna grupps möjligheter att delta i kultur- och samhällsliv. Vi vidhåller därför vår tidigare motion (1981/82:1099) och förordar att ytterligare . anvisas till videogramproduktion för döva. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi 1. att rikdsdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tillsättandet av styrelsen för , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om sammansättningen av visningsnämnden och , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om omprövning av avgiften på hyrvideogram, 4. att till radio AB för verksamhet vid för /83 utöver vad regeringen föreslagit i proposition 1981/82:100 bil. 12 som tilläggsanslag anvisar ytterligare . 5. att till Filmstöd för /83 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . minskat reservationsanslag av , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om uppgifterna för . () i Kumla () () () () () ()