mot · G4021402 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ökad vidareförädling inom svensk livsmedelsindustri har den svenska försörjningsbalansen präglats av obalans, med sjunkande BNP och minskande export men av ökande eller vissa år stagnerande importsiffror. Trots önskan att öka produktion för export synes den bristfälliga efterfrågan i omvärlden och prisläget bromsa en sådan satsning. I stället måste vi verka för att minska importen. Det finns några sektorer av hemmamarknadsindustrin, där en sådan satsning kan synas näraliggande. Det gäller fiskberedningsindustrin och fiskkonservindustrin samt bageriindustrin och köttvaruindustrin. Det är alla områden där har överskott på råvaror men ändå har en del import av färdigberedda varor. Stora ansträngningar måste därför göras för att förbättra bytesbalansen genom att ersätta importbehovet med svenskproducerade industrivaror samt med vidareförädlade dagligvaror framställda i . Livsmedelsimportens andel uppgår endast till av den samlade importens värde , men den har ändock ett värde av . I kronor räknat är den dock större än , , och livsmedelsimport. Den kan förväntas stiga mot bakgrund av snabbt stigande världsmarknadspriser på livsmedel. Av sådana livsmedel som kan ersättas med helt svenskproducerade livsmedel är det främst fisk och fiskprodukter samt bröd och kex man bör tänka på, i viss mån även kött och köttprodukter, men där utgör importen ofta en utbyteshandel mot svensk köttexport. Beträffande fisk och fiskprodukter har genom utökade fångstområden fått möjligheter till ökade råvarutillgångar. importerar djupfrysta fiskfiléer, främst av torsk, därför att fiskberedningsindustrin i inte är utbyggd så att den motsvarar behovet hos svensk livsmedelsindustri och hos svenska konsumenter. var den volymmässiga ökningen av importen av fisk och fiskprodukter som svenska fiskare direkt ilandförde fisk i utlandet för 48 milj. kr. Ur näringspolitiska synpunkter borde det finnas goda skäl att stimulera en utbyggnad av fiskberedningsindustrin, speciellt vid syd- och ostkuster. Importen av vegetabiliska produkter ökade som hade stort överskott av brödspannmål. En väsentlig del av importen gällde dock fetter och oljor, där man borde kunna öka användningen av svenskodlade matfettsråvaror. På hyllorna i svenska livsmedelsaffärer finns många utländska bageriprodukter framställda av råvaror som också finns i . Statliga myndigheter och statsstödda forsknings- och utvecklingsbolag borde på detta område ha en angelägen uppgift att bidra till att minska underskottet i bytesbalansen. Naturligtvis är det viktigt att det sker en fri och livlig handel över gränserna och att en fri konkurrens får medverka till att pressa kostnader och därmed priser. Men när det gäller livsmedel strävar de flesta länder eller handelsblock mot ökad grad av självförsörjning genom olika former av gränsskydd, så även . En stimulans till ökad importkonkurrens inom handeln med livsmedel bryter därför inte mot internationella handelsregler. De stora överskotten på vissa livsmedelsråvaror i får inte helt sällan exporteras oförädlade med stora kostnader på grund av ett högt svenskt prisläge. Dessa råvaror bör i ökad utsträckning vidareförädlas för hemmamarknaden eller för export. Speciellt i , som har vikande sysselsättning och där det är nära till råvarorna, nära till institutioner för livsmedelsforskning samt till vissa industrier som behöver beredda livsmedelsråvaror men f. n. importerar dessa, borde en medveten satsning med centralt och regionalt stöd göras för att stimulera till nyinvesteringar inom livsmedelsindustrin. att som sin mening ger regeringen till känna att man genom ökat centralt och regionalt stöd inom nuvarande anslagsramar bör stimulera till sådana satsningar inom livsmedelsindustrin som genom vidareförädling av svenska råvaror kan bjuda importen konkurrens och därmed medverka till en bättre bytesbalans. () P. O. () HANS () ()