mot · G402736 · 1981-01-20 00:00:00 — Motion 1980/81:736 av om inrättande vid av en professur i datalogi Ingen sätter längre i fråga betydelsen av att utvecklar en egen kompetens inom datateknikens och datalogins område. Inom såväl industrin som distributionen och administrationen kommer vi att uppleva stora förändringar under den nu överblickbara tiden. Dessa förändringar syftar till att höja vår produktionskapacitet, men kan lätt, om de inte bemästras, leda till betydande sociala problem såvida inte sysselsättningsfrågan får sin lösning. Ytterst gäller det centrala politiska ställningstaganden, men de politiska beslutsfattarna kan aldrig göra riktiga avvägningar, om vi saknar en inhemsk expertis på alla nivåer, bl. a. i datalogi. Utbildning och forskning inom datalogins område är alltså ytterst samhällsrelevant så länge strävar efter att upprätthålla sin produktionskapacitet under bibehållen balans på arbetsmarknaden. utvecklade tidigt såväl utbildning som forskning inom datalogins område. I detta sammanhang spelade universitets datacentral (UDAC) en avgörande roll. Efter hand har statens satsningar inom datalogin kommit att koncentreras till , vilket i det korta perspektivet var naturligt, eftersom hade sin industriella FoUverksamhet förlagd till just . Utvecklingen inom datalogin kan dock aldrig stoppas. Inom samhällsvetenskaplig fakultet har därför av egna medel t. v. inrättat en biträdande professur för en forskare (), som kring sig samlat en grupp med en respektingivande aktivitet såväl när det gäller undervisning som forskning. Denna grupp har med stöd av UDAC fått ansvara för en rad samordningsuppgifter, gällande hela behov av datalogi. Detta finns inte bara inom samhällsvetenskaplig fakultet utan inom praktiskt taget alla fakulteter, främst kanske matematisk-naturvetenskaplig och medicinsk fakultet. Till detta kommer de speciella behov som civilingenjörsutbildningen i har. Detta senare har tvingat fram ett provisoriskt samarbete i datalogi mellan matematik-naturvetenskaplig fakultet och civilingenjörsutbildningen inom den s. k. matematikerlinjens ram. Allt styrker alltså behovet av att ämnet datalogi ges en etablerad ställning vid , vilket i praktiken innebär att tilldelas en fast professur i ämnet. Insikten om detta föranledde universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) att i sina petita för /82 begära resurser för en satsning i . Datalogin är ett undervisnings- och forskningsområde, vars samhällsnytta således är helt uppenbar. Det kommer knappast att vara möjligt att upprätthålla ett skapande forskningsklimat vid något universitet utan tillgång till egen expertis på området. Därför kan datalogin inte koncentreras till ett speciellt lärosäte. Den är lika nödvändig för en god forskningsmiljö som matematiken. I tider av extremt stora statsfinansiella svårigheter är det lätt att inse varför regeringen inte allaredan tillgodosett de behov som UHÄ pekat på. vore det dock orimligt om inte regering och riksdag avdelade resurser för en uppbyggnad av ämnet datalogi. Eftersom förutsättningarna för att utveckla en sakkunskap i ämnet är så påtagligt goda i dels på grund av traditionen, dels på grund av UDAC:s kapacitet och inriktan, är det även ur riksintressets synvinklar nödvändigt att datalogin byggs ut i i enlighet med de petita som UHÄ avlämnat för /82. Under hänvisning till det som anförts hemställs att hos regeringen begär att datalologin vid byggs ut enligt de riktlinjer som UHÄ angett bl. a. i sina petita för /82 och att därvid resurser för en professur avdelas och helst /83.