mot · G4021423 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. har drabbats av strukturproblem som försatt länet i en sysselsättningssituation som väl kan jämföras med den som råder i stödområdena. 1 Strukturproblem i industrin I finns de flesta av industrins strukturproblem. Sysselsättningsläget är nu mycket allvarligt. De prognoser för sysselsättningsutvecklingen som upprättats i samband med länsplaneringsarbetet måste betraktas som mycket dystra. Tyvärr har den verkliga bilden av läget visat sig vara ännu mörkare. har personalinskränkningar och varsel om uppsägning kommit från en rad företag i länet. Av länets arbetstillfällen inom industrin, ca 24 000, finns ungefär hälften inom följande företag: o i , 3 733 anställda, vilket innebär en minskning med 800 personer . Företaget tillämpar nu korttidsvecka. Fortsatt rationaliseringar är att vänta. Framtiden är oviss genom det starka beroendet av personavagnstillverkningen. o , med fabriker i , och , 2 296 anställda. Företaget har minskat sin personal i länet med ca 1 000 personer genom s. k. naturlig avgång. Framtiden är osäker för flera av företagets industrier i , särskilt Olofströmsfabriken och Vedebyfabriken i kommun, o Sölvesborgsvarvet, 205 anställda. Nedläggning har aviserats. o , 1 450 anställda. En minskning med 200 . vill ledningen avskeda ytterligare 500. o i , 633 anställda. Företaget vill nu minska personalen med ytterligare 200 till följd av hårdnande internationell konkurrens, o Facit i , och Hoby, 1 758 anställda. Ledningen vill avskeda 200. Ekonomiskt går företaget bra, men ny teknik gör att färre klarar samma produktionsvolym som tidigare, o i , 337 anställda. Företaget har korttidsvecka. o , 497 anställda. En minskning med 300 sedan mitten Ledningen vill säga upp ytterligare 300. o Adec i Nävragöl, 25 anställda. Konkurs, o Wessmanskidan i , 25 anställda. senare och 1970-talets första hälft var tillväxttakten i industri tämligen god. Den senare bjöd på sämre tider, och behovet av produktförnyelse framstod allt tydligare. Till bilden hör att tre fjärdedelar av de industrianställda arbetar i företag där beslutsfunktionen ligger utanför länet. Det har sannolikt minskat möjligheterna att vidta åtgärder för nödvändig omstrukturering. I gåt det mer än tio arbetslösa på varje ledigt arbete i länet. I och är det 15 arbetslösa på varje ledigt arbete. Antalet arbetssökande var 2 588, vilket är en ökning med 800 . Industrin efterfrågar knappast någon arbetskraft längre. anmäldes endast 73 lediga arbeten inom tillverkningssektorn i länet. En stor del av avgångarna inom industrin har tidigare kompenserats genom ökad sysselsättning i och kommunernas verksamhet. Där råder nu i princip anställningsstopp. De beredskapsarbeten som kommunerna tidigare ordnat för arbetslös ungdom har stoppats sedan regeringen dragit in statsbidragen. har antalet beredskapsarbeten i det närmaste halverats (). AMU-utbildningen har minskat med mer än en tredjedel (från 1 318 till 851). Sysselsättningssituationen inom industrin återspeglas drastiskt i befolkningsutvecklingen. minskade invånarantalet med 570 personer. har landets sämsta befolkningsutveckling både relativt och i faktisk minskning. Befolkningsutveckling i vissa län 1975-1979 samt prognos 2 Åtgärder i länet som sysselsättningsläget blir allt allvarligare, kan man konstatera att inom länet finns betydande resurser i skogs- och fiskerinäringarna, att hamnarna har stora utvecklingsmöjligheter samt att länet har god tillgång på yrkeskunnigt folk inom en rad industriyrken. Här finns en sysselsättningspotential som kan och måste utnyttjas bättre med samordnande och målmedvetna åtgärder. måste de befintliga företagen tas till vara som samhällsresurser. Den produktionskapacitet som de representerar och de kunskaper och alternativa produktidéer som finns måste tas till vara. Det insatser som länsstyrelse och utvecklingsfond kan göra är kringskurna av både ekonomiska och författningsmässiga gränser. Stora företag, offentlig verksamhet m. m. faller mer eller mindre utanför den nuvarande avgränsning som finns för regionala satsningar. Erfarenheterna av samlade länsinsatser, bl. a. genom Aktion , är positiva men möjligheterna till offensiva satsningar med långsiktig och branschövergripande inriktning begränsas genom att de ekonomiska resurser som regionala organ förfogar över är obetydliga i förhållande till behoven. För att komma till rätta med strukturproblem behövs andra insatser än de som görs från statsmakternas sida. Problemen och de framtida risker som är tydliga för länets sysselsättning innebär att länets situation är fullt jämförbar med länen inom stödområdena. Temporärt är det därför motiverat att i regionalpolitisk! avseende länet medges att få använda samma regionalpolitiska stödmedel som förekommer i stödområdena 46. Det skulle innebära rimliga förutsättningar att förverkliga utbyggnadsprojekt inom befintlig industri och möjliggöra nylokalisering. Därutöver bör länet ges samma möjligheter som tillkommer och att genom försöksverksamhet med ett regionalt utvecklingsbolag kunna medverka till att detta tar fram nya produkter samt i övrigt finansiellt stödja det projekt som tas fram av näringspolitiska organ inom länet. Resurser till länsstyrelse och utvecklingsfond för samordnande länsprojekt ger förutsättningar för t. ex. o forskning och utveckling, inte minst i anslutning till de storföretag, som f. n. har eller väntas få strukturproblem o satsningar på energiområdet där stora delar av industri är mycket lämpad för att leverera utrustning o satsningar för att utveckla fisket o åtgärder för bättre utnyttjande av hamnarna o byggande av industrihus o anläggningar för turism och rekreation har kommun mist ca 5 000 jobb i statlig verksamhet, huvudsakligen genom indragning och omorganisation inom försvaret. Varken eller länet i övrigt har kommit i fråga för lokalisering av ny eller utvidgad statlig verksamhet. (Stiftelsen beslutade under föregående år att lokalisera sin verksamhet omfattande 15 anställda till .) Ytterligare neddragning av antalet försvarsanställda i har aviserats. Med hänsyn till utvecklingen av den statliga verksamheten i och till situationen i länet i övrigt bör decentraliseringsdelegationen få i uppdrag att verka för lokalisering av statlig verksamhet till länet. Vi är i länet beredda att med gemensamma ansträngningar försöka att arbeta oss ur svårigheterna. Problemen har emellertid nu fått sådan omfattning och sysselsättningsläget försämrats så snabbt att detta dock icke är möjligt utan statsmakternas medverkan. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av decentraliseringsdelegationens verksamhet, 2. att beslutar uttala sig för att - de regionalpolitiska medel som tillämpas i stödområdena 4-6 får användas i , 3. att skall uttala sig för att från industridepartementsmedel (anslaget C 1. stöd: Bidragsverksamhet) avsätts totalt 30 milj. kr. inrättande av ett regionalt utvecklingsbolag i erfarenheterna från de två redan inrättade utvecklingsbolagen i vad gäller organisationen bör därvid kunna ligga till grund för det här föreslagna bolaget. () ()