mot · G402621 · 1981-01-21 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för ökad sysselsättning i län län har drygt 241 000 invånare. Det är samma befolkningsunderlag som . I det långa perspektivet - uppvisar endast en sämre befolkningsutveckling. har länet en befolkningsutveckling som är helt jämförbar med flertalet av Norrlandslänen. Länet har under minskat sin andel av rikets befolkning från till . Den svagaste utvecklingen i länet uppvisar kommunerna . har och förlorat nästan en fjärdedel av sin befolkning. län har under en lång följd av år haft en betydande utflyttning av unga människor. hade länet en nettoinflyttning på 1 800 personer. uppgick flyttningsunderskottet i åldrarna till 3 500 personer. Eftersom många av utflyttarna är i barnafödande åldrar påverkas den naturliga folkökningen. Det födelseöverskott som kunde konstateras första år har vänts till ett underskott. I följande diagram redovisas förändringarna av födelseöverskott/underskott i län . Eftersom utflyttarna till stor del varit personer i de yngre åldersgrupperna, har det successivt skett en förskjutning mellan åldersgruppernas andel av befolkningen. Detta har återverkat på ålderspyramiden på så sätt att en relativt stor andel av länets befolkning nu finns i åldrarna utanför arbetskraften, alltså . Flera kommuner uppvisar mycket höga andelar pensionärer. Av länets befolkning bor mer än var fjärde person eller i glesbygd, vilket är över riksgenomsnittet. Endast sju län har en större andel glesbygdsboende. I vissa områden, främst inlandet och skärgården, är en övervägande andel glesbygdsbor. I hela länet är av de glesbygdsboende eller äldre. I vissa församlingar uppgår andelen i denna åldersgrupp till en tredjedel av glesbygdsbefolkningen. har andelen pensionärer ytterligare ökat och förstärkt den redan tidigare sneda åldersfördelningen. Befolkningens geografiska fördelning visar att län är ett län med stora glesbygder. Även sysselsättningsstrukturen med en stor andel sysselsatta inom näringsgrenen jord- och skogsbruk (11,- se nästa avsnitt) åskådliggör detta. 1 1980/81. Födelseöverskott!underskott i län län har under haft en mycket svag sysselsättningsutveckling. har antalet heltidsarbetande i länet ökat med 1 500 personer. Flertalet andra län liksom riket totalt har haft en betydligt bättre utveckling. Även när det gäller sysselsättningsutvecklingen kan län hänföras till gruppen Norrlandslänen. Som exempel kan nämnas att haft en positivare utveckling än län. Orsaken till den svaga sysselsättningstillväxten i länet går att finna bl. a. i länets geografiska läge i förhållande till de stora marknaderna, svagt utbyggda kommunikationer, en långsam rationalisering inom jordbruket, en sent påbörjad industriell process - där basindustrierna blivit få - få industrier som bedrivit forsknings- och utvecklingsarbete samt ett relativt sett lågt genomsnittligt löneläge. Industrin är den tunga delen i länets näringsstruktur. Dess andel av sysselsättningen var . Som framgår av tabellen nedan har industrin en större andel av den totala sysselsättningen i län än vad som gäller för riket som helhet. Även andelen sysselsatta inom näringsgrenen jord- och skogsbruk är betydligt större i län än i riket. var andelen nästan dubbelt så stor. län har däremot en betydligt mindre andel sysselsatta inom servicenäringarna. Utvecklingen 1970-1975 följer dock i stort utvecklingen för riket som helhet, med en minskad andel sysselsatta inom jord- och skogsbruket samt industrin, medan servicenäringarna ökar. Sysselsättningens fördelning på näringsgren (%) län har en liten andel statlig sysselsättning. hade länet 31,3 sysselsatta per 1000 invånare i offentlig tjänst inom den statliga sektorn. Detta arden lägsta siffra som uppvisades för samtliga län och understeg klart riksgenomsnittet, vilket uppgick till 55,6 sysselsatta per 1 000 invånare. Andelen sysselsatta i statlig verksamhet har minskat. uppgick andelen till 38,7 sysselsatta per 1 000 invånare. (Diagram 2.) Inom länet finns en stor regional obalans. Strukturomvandlingen har särskilt hårt drabbat länets inlandskommuner, som har att se fram emot en fortsatt kraftig befolknings- och sysselsättningsnedgång. Speciellt ogynnsam är situationen i , norra delen av , och kommuner samt norra och södra . Till detta skall läggas att länets primära centrum är ett av landets svagaste. Låg sysselsättningsnivå, liten serviceandel, få kvalificerade arbeten och lågt efterfrågetryck på arbetsmarknaden har lett till ekonomiska konsekvenser för länets invånare i form av låg inkomstnivå och hög skatteutdebitering. Medianvärdet för den taxerade inkomsten i länet uppgick till . Även medelinkomsten 1978 understeg riksmedeltalet. Endast två län uppvisade en lägre medelinkomst. Lönerna inom tillverkningsindustrin ligger också i samtliga branscher under riksmedeltalet. tjänade en industriarbetare i län i genomsnitt /tim., medan den genomsnittliga timförtjänsten för riket var , alltså en genomsnittsskillnad på /tim. Statsanställda 1979 fördelade länsvis per 1 000 invånare arbetsmarknadsnämnd o o c.' , ) , > 1 1 1 jtockhu litt T- 1 - - - » - - '! i . mf I - - - < .i. . . . - , skillnaden gentemot riket har ökat med /tim. Detta ger en differens på 138 milj. kr./år för hela LO-kollektivet i länet. För tjänstemannasidan föreligger liknande låga löneläge. Låg inkomstnivå får konsekvenser på skattekraften som blir låg, vilket i sin tur medför en hög utdebitering. län hade en skattekraft på 242:08 skattekronor per invånare, vilket är den näst lägsta i landet och under riksgenomsnittet. Utdebitering till kommun och landsting överstiger klart genomsnittet för riket. Kommunikationer m. m. Kommunikationerna i län är mycket eftersatta och i stort behov av förbättringar. Länet har i detta avseende inte erhållit del av de totala investeringarna i riket i proportion till länets behov och invånarantal. I och med att tyngdpunkten i kommunikationerna förskjutits mot landets mitt och västerut har länets perifera kommunikationsläge hämmat den fortsatta utvecklingen. Således finns på stambana, och motorväg är under byggnad; mitt i finns också stambana och motorväg under byggnad, medan det i sydöstra genom län saknas nord-sydgående östkustbana och motorväg. Väg E 66 bör därför omgående upprustas i hela sin sträckning. Vägarna i öst-västlig riktning är också starkt eftersatta, vilket försvårar näringslivets transportförsörjning, personförbindelserna inom länet och kommunikationen till och från landet i övrigt. Inom järnvägssektorn finns stora upprustningsbehov på samtliga järnvägslinjer i länet. På flygets område finns behov av förbättrade förbindelser mellan och . Viktigt är att nuvarande flygförbindelser från flygplatserna i , och bibehålls. Väl utbyggda flygförbindelser är en viktig förutsättning för länets näringsliv. I län har industrin en förhållandevis större betydelse för den totala sysselsättningen än i riket som helhet. I stora delar av länet dominerar en industribransch sysselsättningen. Detta gäller för träsektorn i flertalet inlandskommuner samt för metall- och verkstadsindustrin i . Detta begränsar valfriheten till arbete för länets invånare, som sårbarheten vid konjunkturnedgångar blir större. Ett mått på sårbarheten är sysselsättningens omfattning i de s. k. krisbranscherna, dvs. de branscher som är föremål för strukturstöd. Enligt FoB 1975 sysselsattes totalt 11 200 personer i krisbranscher, vilket motsvarade av industrisysselsättningen i länet. Industriinvesteringarna har släpat efter och ligger långt under rikets genomsnitt. Detta har fått till följd att industrins byggnads- och maskinpark i länet är avsevärt äldre än rikets genomsnitt. Tillverkningsindustrin i länet har jämfört med riket en hög andel sysselsatta inom trävaruindustrin samt jord- och stenindustrin. femte sysselsatt i-industrin får sin utkomst från trävaruindustrin. Efter en gynnsam utveckling har tillverkningsindustrin minskat sin sysselsättning med mer än 1 700 arbetstillfällen. De tillbakagående näringarna förekommer främst i länets inland. Strukturomvandlingen har härigenom medfört ett minskat antal arbetstillfällen i detta område. Övriga branscher i inlandet, främst inom verkstadsindustrin, är förhållandevis små och har ej förmått kompensera bortfallet av arbetstillfällen inom de tillbakagående näringarna. Det genomsnittliga förädlingsvärdet per anställd inom tillverkningsindustrin i län är lägre än för riket som helhet. visar att kapacitetsutnyttjandet i länets tillverkningsindustri var lägre än för riket sorn helhet. Speciellt lågt kapacitetsutnyttjande förelåg i trävaruindustri, järn-, stål- och metallverk samt varvsindustri. Tillverkningsindustrin i län utgörs till stor del av relativt små tillverkande enheter, medan enheter för forskning och utveckling samt marknadsföring ofta lokaliserats till storstadsområdena. Industrins struktur har betydelse för investeringsnivån, vilken i sin tur påverkar den långsiktiga utvecklingen inom företagen. En bearbetning av visar att län ligger avsevärt under riksgenomsnittet när det gäller investeringar per anställd. Studeras de förväntade investeringarna inom DIS-företagen blir tendensen densamma med en total investeringsnivå klart under riksgenomsnittet. Med en företagsstruktur där de små och medelstora företagen är dominerande blir ofta legotillverkningen betydande. Detta är förhållandet också i län. Huvuddelen av verkstadsföretagen är till stor del beroende av legotillverkning. Detta betyder både för- och nackdelar för de enskilda företagen. Positiva faktorer i sammanhanget kan sägas vara tillgången till det stora företagets marknader, den specialisering det ger av produktionsapparaten med oftast relativt långa serier. Flera nackdelar kan dock redovisas. Exempelvis saknar legoföretagen egen produkt-, marknadsoch försäljningsorganisation. På många små orter i länet domineras sysselsättningen av ett enda företag. Detta gäller framför allt inom den glasindustrin och träindustrin. På flera platser är glasbruket eller sågverket ortens enda arbetsställe. Utvecklingen inom framför allt dessa branscher kommer därför att få avgörande betydelse för många av länets små orter och omkringliggande glesbygd. har 43 industriföretag eller arbetsställen lagts ned i län. har 45 industriföretag genomfört driftsinskränkningar eller ombildningar (fusioner, obeståndsföretag vilka rekonstruerats etc.), som medfört större personalnedskärningar. Sammanlagt har 4 450 personer blivit friställda i län till följd av nedläggningar eller arbetskraftsnedskärningar. har fem större industriföretag nyetablerats i länet, och 25 företag har gjort större sysselsättningsökningar. Sammanlagt har drygt 1 200 nya arbetstillfällen på detta sätt skapats . De flesta av dessa arbetstillfällen har tillkommit inom verkstadsindustrin. Endast ett fåtal av länets kommuner har fått del av dessa nya arbetstillfällen. Totalt har län förlorat drygt 3 200 arbetstillfällen inom industrin . Ovan nämnda nedläggningar och inskränkningar har framför allt drabbat branscherna trä-, pappers- och massaindustrin, jord- och stenvaruindustrin, textil- och konfektionsindustrin samt järn- och stålindustrin. Trävaruindustrin är den mest drabbade industribranschen. Branschen står för en tredjedel av friställningarna och av antalet nedlagda arbetsställen. av de industriföretag som haft driftsinskränkningar eller ombildningar tillhör denna bransch. Bland de nedläggningar och inskränkningar i länet som berört mer än 100 anställda kan nämnas , AB Hultsfredshus (- 140), i kommun (- 100), (- 250), i kommun (- 275), AB i kommun (- 170) och i . () (- 140), LM (- 170), AB Nife (- 200), Emsfors Bruk (-130) samt i Blankaholms Såg (-110), (- 190) och AB Järnförädling (- 229). Till detta skall läggas åtta företag som gått i konkurs och vars framtid ännu är oviss. Det är inte klart om dessa företag kommer att rekonstrueras eller läggas ned och hur många personer som blir friställda. Konkurserna berör direkt ca 675 arbetstillfällen. Här bör särskilt nämnas Varv med 320 anställda. En nedläggning av varvet skulle direkt och indirekt beröra över 600 personer. Dessutom kommer enligt studieförbunden ca 100 arbetstillfällen att försvinna då studieverksamheten i länet kraftigt måste skäras ned till följd av minskade statsbidrag. Bilindustrin - ett exempel på underleverantörsproblematiken Som tidigare nämnts arbetar en stor del av de industrisysselsatta i län vid företag som har legotillverkning. Dessa företag är mycket känsliga för konjunktursvängningar. Vid nedgångar i konjunkturen har man ingen egen tillverkning att falla tillbaka på utan är helt utlämnad åt det företag som man har legoarbeten för. Detta förhållande har blivit alltmer märkbart. Som exempel kan nämnas bilindustrin. denna bransch kan medföra att företag som utför legoarbeten för biltillverkarnas räkning kan få svårigheter att upprätthålla sysselsättningen. belyser detta förhållande i utredningen bilindustri och dess underleverantörer (SIND, PM 1980:20). konstaterar i utredningen att underleverantörerna till stor del är beroende av bilindustrin. Sysselsättningseffekten i samtliga underleverantörsled av bilindustrins verksamhet har uppskattats till ca 20 000 personer varav ca 13 000 i det första leverantörsledet. I län återfanns 10 företag i det första leverantörsledet. Detta sysselsatte ca 700 personer eller av länets industrisysselsatta. Med bilföretagens egen tillverkning i och kommuner, med 1 250 resp. 565 sysselsatta, var antalet bilindustrisysselsatta i länet sammanlagt 2 500. Detta motsvarar av industrisysselsättningen. Huvuddelen av dem som sysselsattes genom underleveranser fanns vid företag i och kommuner. Utredningen konstaterar att jämfört med den totala industrisysselsättningen hade tillverkning för bilindustrin mycket stor betydelse för kommun. av de sysselsatta inom tillverkningsindustrin i kommunen beräknas vara beroende av bilindustrin. Jämfört med andra län kan det noteras att län ligger på sjätte plats när det gäller underleverantörernas andelsmässiga betydelse av industrisysselsättningen. I utredningen beräknas en konjunkturnedgång inom bilindustrin, som minskar efterfrågan på personvagnar och lastvagnar . Detta skulle innebära att 420 anställda i län riskerar att ställas utan arbete. Av dessa beräknas 70 personer vara anställda hos underleverantörer. Vidare beräknas en övergång till lättare material i personbilstillverkningen, t. ex. plast och aluminium, få mest allvarliga konsekvenser i län. Utredningen uppskattar direkt berörda i länet till ca 300 sysselsättningstillfällen. Vidare konstateras i utredningen att en varaktig 30-procentig neddragning av personbilsproduktionen i slår i underleverantörsledet särskilt på 35 företag, vilkas existens sannolikt hotas. och län märks här främst. Mycket tyder på att den process industriverket skisserat redan har påbörjats. Planerad produktionsminskning inom bilindustrin under slutet av har nämligen medfört permitteringar i form av korttidsvercka vid Kalmaranläggning. visar på ett slående sätt hur känsligt näringslivet i län är för konjunkturförändringar. Även om exemplet är hämtat från bilindustrin är konsekvensanalysen giltig även för andra branscher. har antalet varsel om uppsägningar, permitteringar resp. korttidsvecka ökat i länet. Varslen ser också något annorlunda ut till innehållet. har det, med några undantag, mestadels varit fråga om mindre varsel som varit ett led i den strukturrationalisering som mer eller mindre kontinuerligt pågår. innebär varslen i ganska många fall att stora företag inför korttidsvecka eller rationaliserar genom att friställa även tjänstemän. hade inlämnade varsel om permittering, korttidsvecka eller uppsägning som totalt berörde ca 3 000 personer. hade det skett 833 uppsägningar, och 1 841 personer arbetade korttidsvecka. Det kan konstateras att varsel om korttidsvecka och permittering inte förekom . Mycket talar för att detta bara är början av en negativ utveckling om åtgärder ej vidtas. Tre av länets större företag står för av varslen. Det är , Kalmarverken, som för 505 anställda infört korttidsvecka, Varv som varslat samtliga drygt 300 anställda om uppsägning samt som infört förkortad arbetsvecka för sammanlagt 343 anställda. En tredjedel av varslen berör företag inom trä-, pappers- och massaindustrin. Som ovan nämnts är denna bransch redan tidigare den mest drabbade i länet i vad gäller nedläggningar och inskränkningar. Mot bakgrund av att träsektorn dominerar sysselsättningen i inlandskommunerna skulle ytterligare nedläggningar mycket hårt drabba dessa regioner och orter. Uppgifterna belyser hur sårbart län är för strukturförändringar inom ett fåtal branscher. Då flera av länets kommuner har ett ensidigt näringsliv skapar strukturförändringarna mycket allvarliga konsekvenser för sysselsättningen. Fortsatta neddragningar inom exempelvis de båda krisbranscherna skogsindustrin och den glasindustrin skulle få katastrofala återverkningar för både enskilda orter och berörda regioner. Den här angivna bakgrunden ger tillsammans med den senaste tidens utveckling anledning till att i mer dystra ordalag beskriva den kommande utvecklingen i län. Anledningarna till en mer pessimistisk bedömning är flera. Den allmänna konjunkturnedgången har mer genomgående fått negativa effekter. Antalet varsel har ökat, och flera företag sorn tidigare haft en stabil sysselsättning måste nu inskränka sin verksamhet. Anledningen till detta kan i första hand återfinnas i det extremt låga bostadsbyggandet. Det låga bostadsbyggandet har inte bara påverkat byggnadssektorn utan också fört med sig sidoeffekter. Som exempel har länets tillverkare av småhus, cement, inredningssnickerier, fönster- och planglas drabbats av avsättningssvårigheter med i vissa fall personalnedskärningar och permitteringar som följd. Småhustillverkare, fönstertillverkare och inredningstillverkare står inför akuta problem. Den negativa utvecklingen väntas bestå och eventuellt förstärkas . Ytterligare inskränkningar i form av nedläggning, minskning av arbetsstyrkan och permittering förväntas drabba länet inom denna sektor. Ett minskat bostadsbyggande innebär ökade svårigheter även för andra i länet betydelsefulla näringar, såsom sågverken och möbelindustrin. Företagens möjlighet att få avsättning för sina produkter minskar. Detta har bl. a. lett till att ytterligare två mindre sågverk inkommit med varsel om nedläggning. För möbelindustrin ger de negativa byggprognoserna anledning till oro inför branschens utveckling . Även momshöjningen och framlagda sparplaner bedöms efter hand innebära en negativ utveckling för sysselsättningen. Dessutom har den kärva ekonomiska situationen inom den offentliga sektorn medfört att investeringsplaner blivit föremål för omprövning. bedömer att efterfrågan kommer att minska och att det på kommer att bli ett betydande bortfall av investeringsobjekt på den offentliga sidan. I ett försämrat konjunkturläge bedöms även industrins andel minska ytterligare. Inom den glasindustrin finns stor oro för vad som skall hända . framlagda förslag till plan för den glasindustrin. glasbruk i strukturomvandling, innebär en kraftig personalminskning med nedläggningar som följd. Om förslaget genomförs kommer samtliga arbetstillfällen på vissa orter att försvinna. I ett längre perspektiv innebär detta att hela orter kan gå under. Mot bakgrund av branschens osäkerhet söker många yngre medarbetare nu annat arbete. Det är därför nödvändigt att regeringen med det snaraste ger besked om hur man har tänkt sig att den glasindustrin bör se ut . Risk finns annars att branschen kommer att få svårigheter att rekrytera den arbetskraft som behövs för att upprätthålla kontinuiteten i yrkeskunnandet. riksdagsbeslut om ett bibehållande av glasindustrin vid detta års nivå måste fullföljas. Länets långsiktiga problem samt förslag till åtgärder läns näringsliv kännetecknas av en sent påbörjad industriell process, få basindustrier, få industrier som bedriver forsknings- och utvecklingsarbete, en förhållandevis svag investeringsvilja, många små och medelstora företag, betydande legotillverkning, ett relativt sett lågt genom snittligt löneläge och en svagt differentierad arbetsmarknad till följd av att sysselsättningen i stora delar av länet domineras av en industribransch. Vid en bedömning av läns situation är det nödvändigt att känna till dessa skevheter som finns i den strukturella uppbyggnaden av länets näringsliv. I flera avseenden rör det sig om en långvarig process som fått fortgå utan ingrepp eller åtgärder från samhällets sida. Utvecklingen har lett till förutsättningar för en inneboende sårbarhet hos länets näringsliv för strukturella och konjunkturella påfrestningar. Denna sårbarhet har utkristalliserats i akuta kriser i form av företagskonkurser, nedläggningar och arbetskraftsnedskärningar samt varsel om uppsägningar och permitteringar. Länets näringsliv står pä en bräcklig grund inför 1980-talet. Problemen är av sådan art att det finns risk för länets framåtskridande och länsinvånarnas framtida sysselsättningsmöjligheter. Det är fråga om en allvarlig kris. Utvecklingen i länet pekar på en lägre aktivitet inom de flesta näringsgrenar . Inom industrin kommer det reducerade bostadsbyggandet att slå igenom med full kraft, varvid som tidigare nämnts en rad industrier i länet får svårigheter. Ett annat långsiktigt problem är de begränsningar som finns till högre utbildning i länet. Även om har haft stor betydelse för hela länet kan län inte ge sina ungdomar samma möjligheter till en högre utbildning som övriga delar av landet har möjlighet att erbjuda. Detta har gjort att ungdomar tvingats flytta från länet för att få den utbildning de önskar. Det kraftiga flyttningsunderskottet i de yngre åldersgrupperna belägger också detta förhållande. län förlorar på detta vis högutbildad arbetskraft. innebär länets svagt differentierade arbetsmarknad svårigheter att rekrytera arbetskraft till vissa yrkesområden. För exempelvis industrin kan det vara svårt att få vissa tjänster tillsatta på grund av att den andra parten i familjen inte kan erbjudas arbete. Detta innebär att på samma gång som utbildningsnivån medverkar till att länet förlorar högutbildad arbetskraft begränsar den svagt differentierade arbetsmarknaden möjligheterna att till länet rekrytera motsvarande arbetskraft. På kan detta allvarligt hämma länets utvecklingsmöjligheter. Utvecklingen kommer för län troligen att innebära en ökad arbetslöshet och ett mindre antal lediga platser. Av tradition har tidigare ett vikande konjunkturläge mötts med ökande arbetsmarknadspolitiska insatser. På grund av det finansiella läget har regeringen beslutat att dra ner resurserna till beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning. De grupper som redan har en svag ställning på arbetsmarknaden kommer härigenom att få ännu större svårigheter att hävda sig i konkurrensen om jobben. Vi är mot bakgrund av den ovan beskrivna utvecklingen mycket oroade över länets framtida utveckling och möjligheterna att skapa bättre betingel ser för länets invånare, kommuner och näringsliv. För att vända den pågående negativa processen måste ingrepp och åtgärder vidtas från samhällets sida. Det gäller åtgärder dels för att klara närliggande akuta kriser, dels för att komma till rätta med länets långsiktiga problem. Vi vill framhålla att även om de negativa dragen i länets näringsliv och serviceutbyggnad under varit framträdande har län i grunden gynnsamma förutsättningar för en positiv utveckling med ökad sysselsättning och ekonomiska framsteg. Länet har relativt betydande arbetskraftsreserver, främst bland kvinnorna. I länet finns rikliga markutrymmen, som ger plats för både näringsliv, samhällsbyggande, oförstörd miljö och omfattande fritidsliv. Med det säregna , de fina kustområdena samt de stora attraktiva inlandsområdena har län utomordentliga betingelser för rekreation och turism. Länet är dessutom gammal kulturbygd, rikt på minnen från tidigare epoker.