mot · G4021830 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. tl. om översyn av utlänningslagen Gruppen av kristna från i har vuxit kraftigt . Den första gruppen om tvåhundra flyktingar kom 1967 som svar på ett initiativ som Kyrkornas Världsråd tog för att placera en del av de assyrier-syrianer som haft svårigheter i . F. n. torde det finnas ca 12 000 assyrier-syrianer i . Därutöver finns enligt uppskattningar ungefär 3 000 som de svenska myndigheterna inte känner till var de finns eller vilka de är. Förhållandena i är mycket svåra för de kristna minoritetsgrupperna. Kyrkornas Världsråd har dokumenterat hur kristna familjer utsatts för trakasserier av olika slag och t. o. m. mord. Förföljelserna utförs enligt vittnesbörd av muslimska grupper. finns ca 25 000 assyriersyrianer kvar i . Det finns starka skäl att förmoda att de kommer att försöka lämna . I har det varit en rad uppmärksammade fall där turkiska kristna flyktingar i utvisats. För att förhindra sådana utvisningar har flyktingar hållits gömda . Många har engagerat sig för de kristna familjerna från . Många av de tragedier som utspelats har sin grund i att myndigheterna har en oacceptabelt lång handläggningstid för invandrar- och asylärenden. Flyktinger hinner att rota sig socialt innan de får besked om deras ansökningar om uppehållstillstånd tillstyrkts. Det är inte rimligt att det skall ta två eller fler år innan ärendena färdigbehandlats. Vid bedömning av familjeåterföreningsärenden och avgränsning av familjer använder svenska myndigheter ett mycket snävt familjebegrepp. De utgår från kärnfamiljen och accepterar endast föräldrar och barn som tillhörande en familj. Denna mycket snäva definition kommer i stark konflikt med den syn på familjen som t. ex. assyrier-syrianerna har. I den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna slås fast att familjen skall skyddas. För att kunna leva upp till detta måste man ta hänsyn till att det finns olika uppfattningar i olika länder om hur familjen som enhet avgränsas, när man tar ställning till flyktingars åberopande av familjeband. Det framförs allt starkare krav på att assyrier-syrianer skall få status som politiska flyktingar i . Flittills har de svenska myndigheterna hävdat att assyrier-syrianer som tillåtits stanna i har bedömts efter humanitära och ej politiska kriterier. Det är en orimlig ståndpunkt att kategoriskt förneka att det kan finnas politiska flyktingar i en hel folkgrupp. De assyrisk-syrianska flyktingarnas ansökningar om politisk asyl måste prövas i varje enskilt fall. I sägs att politisk asyl skall den få som hyser välgrundad rädsla för förföljelse. I olika länder råder det olika uppfattningar om förföljelserna skall utföras av myndigheterna, för att detta krav om välgrundad rädsla för förföljelse skall gälla, eller om denna grund för asyl skall gälla även om trakasserierna utförts av grupper som står utanför regeringens kontroll. För den enskilde blir resultatet detsamma om regeringen direkt bär ansvaret för förföljelserna eller om de förföljs för att regeringen saknar möjligheter att stoppa en folkgrupps trakasserier mot en annan. Problemet med assyrier-syrianer i kan inte lösas av ensamt. Det är inte möjligt för att ta emot ytterligare 25 000 flyktingar från . Påfrestningarna på kommunerna, t. ex. , kommer i så fall att bli alltför stora och risken för sammanstötningar mellan svenskar och invandrare kommer att öka. Det är förutsebart att de 25 000 assyrier-syrianerna kommer att ta sig till olika västeuropeiska länder. På grund av att det redan finns en mycket stor grupp i ligger det nära till hands att många av dem kommer att söka sig till - legalt eller illegalt. För att förebygga att ställs inför svåra problem och att enskilda människor från utsätts för onödiga påfrestningar krävs internationella initiativ för att finna en gemensam västeuropeisk lösning av problemen. bör därför ta initiativ till en europeisk konferens för att diskutera problemen och göra en fördelning av de assyrisk-syrianska flyktingarna enligt överenskomna koder. Arbetet måste fördjupas för att försvara de mänskliga rättigheterna i de länder varifrån flyktingar kommer till . Genom enskilda organisationer som t. ex. Frikyrkan Hjälper, och sker sådant arbete i bl. a. och . Det är viktigt att detta arbete får ytterligare stöd och att flyktingberedningens anslag höjs. Behovet av en omarbetning av den nuvarande utlänningslagen är uppenbart. Följande krav bör bl. a. tillgodoses: bör erkänna assyriers-syrianers rätt att erhålla politisk asyl, bör ta initiativ till en internationell lösning i den assyriska flyktingfrågan med sikte på att åstadkomma ett fördelningssystem eller dylikt med övriga europeiska länder, bör aktivt verka för att internationella organ får till stånd en lösning av de nationella minoriteternas ställning i det turkiska samhället i enlighet med gällande internationella konventioner. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar hos regeringen begära en omarbetning av nuvarande utlänningslag med syfte att i första hand tillgodose ovanstående krav. () () () ()