mot · G4021987 · 1981-03-12 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken Vår energipolitik måste främja ett energisystem grundat på uthålliga, helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Detta är en av huvudmålsättningarna i proposition 1980/81:90. För att nå denna målsättning krävs ett ökat och effektivt nyttjande av förnyelsebara energikällor, som t. ex. solenergi samt spillvärme, och då måste man i högre grad än beakta hushållning med energikvalitet. Energikvalitet kan förenklat beskrivas så att energi med hög temperatur har högre kvalitet än energi med lägre temperatur. Elenergi har maximalt hög kvalitet. För att vara användbar måste energin alltid ha högre kvalitet än det resultat som användaren kräver av energianvändningen. Att använda energi med en kvalitet som är högre än vad ändamålet kräver är i allmänhet lika med energislöseri. Energianvändningen bör därför alltid planeras så att för ändamålet lämpligaste energikvalitet används. Allmänt kan man säga att solvärme och spillvärme utnyttjas effektivare ju lägre temperaturer som erfordras och att man endast med stor svårighet och betydande kostnader kan tillgodose ett temperaturbehov som överstiger C. a. detta skäl har statens planverk i en utredning om anpassbara uppvärmningssystem föreslagit att alla tillkommande vattenburna uppvärmningssystem skall dimensioneras för en framledningstemperatur inte överstigande C. För att kunna utnyttja t. ex. värmepumpar, solenergi och spillvärme på ett effektivt och lönsamt sätt bör man alltså sträva efter att sänka framledningstemperaturerna även i fjärrvärmesystem. Storleken av denna temperatursänkning bör kostnadsutredas förutsättningslöst för varje fjärrvärmeanläggning. a. utredningen reningsverk - energidistribution genom låg temperatur - fjärrvärme , utförd för tätort, visar att det är fullt möjligt och dessutom lönsamt att sänka temperaturerna i fjärrvärmesystemen så att man kan använda förnyelsebara energikällor och spillvärme i större skala. De lägre värmeförlusterna vid lägre vattentemperatur betalar i allmänhet väl den ökade värmeväxlaryta som behövs i undercentralerna. Av ovan nämnda utredning framgår också att medeltemperaturdifferen sen mellan fjärrvärmetemperatur och erforderlig temperatur till konsument i ett optimalt fjärrvärmesystem, bör vara C, jämfört med det vanliga värdet C. Detta möjliggör framledningstemperatur på C och retur på C i stället för vanliga C resp. C vid dimensionerande utetemperatur. Denna lägre vattentemperatur kommer att få avgörande betydelse för att effektivt och lönsamt utnyttja värmepumpar, spillvärme och solenergin. Därför borde C utgöra norm vid ny- och utbyggnad av fjärrvärmenät och befintliga fjärrvärmenät successivt anpassas till lägre vattentemperaturer. bör få i uppgift att utarbeta nya normbestämmelser med beaktande av vad som redovisats ovan. Bränslekostnaden har blivit den helt dominerande kostnadsposten vid traditionell värmeproduktion, och sannolikt kommer denna kostnadsutveckling att fortsätta. Avgörande för ekonomin i framtidens värmeproduktion kommer att vara hur effektivt tillfört bränsle/el kan utnyttjas eller möjligheten att nyttja billigare alternativ energi. En större bränsledriven värmepump har normalt en total verkningsgrad på , dvs. den levererar dubbelt så mycket värmeenergi som den konsumerar bränsleenergi. Stora eldrivna värmepumpar levererar i allmänhet minst mer värme än förbrukar elström. Detta kan också uttryckas som en genomsnittlig verkningsgrad på eller värmefaktorn 1-3. Ett större kraft värmeverk kan uppnå en verkningsgrad på väl , men kondenskraftverk når sällan upp till . Ett kärnkraftverk ligger i allmänhet . Det är värmepumparnas mycket höga bränsleeffektivitet som gör dem så ekonomiskt intressanta för framtidens värmeproduktion. De framtida möjligheterna att utnyttja värmepumpar och billig lågvärd energi beror i hög grad på hur konsekvent vi tillämpar hushållning med energikvalitet. Självklart har energi i sig inget egentligt egenvärde. Värdet utgörs av det positiva resultat vi får av energianvändandet - t. ex. bättre bostads- och arbetsmiljö, snabbare och bekvämare resor samt för välfärden väsentliga varor. Detta värde måste alltid vägas mot de kostnader, den miljöpåverkan och den slutliga förbrukning av resurser som användande av energi i allmänhet innebär. Allt energianvändande och all energiproduktion måste utgå från målsättningen att de positiva värdena mycket klart skall överstiga de negativa effekterna. Den målsättningen kan endast nås genom en effektiv energianvändning, nyttjande av alternativ miljövänlig energi och en medveten hushållning med energikvalitet. Med hänvisning till vad som ovan redovisats hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om hushållning med energikvalitet och behovet av nya normbestämmelser vid ny- och utbyggnad av fjärrvärmesystem. () ()