mot · G4021822 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten Trots en total ökning av sysselsättningen i landet har ungdomsarbetslösheten tenderat att stiga långsiktigt oavsett konjunkturläge. Samma utveckling kan spåras i en rad jämförbara länder. I en kärv arbetsmarknadssituation blir hindren allt svårare för ungdomar som söker arbete. Särskilt hårt drabbade är de ungdomar som saknar en ordentlig utbildning. Därför måste åtgärderna mot arbetslösheten syfta till att alla ungdomar skall ges en god utbildning som underlättar övergången från skola till arbetsliv. Av stor betydelse är att utbildningen förmår ge en realistisk bild av de krav som ställs i arbetslivet. En utbildning där teoretiska studier och praktisk yrkesutövning varvas kan bli ett viktigt medel för att underlätta steget över till arbetslivet. Målet skall vara att alla ungdomar kan erbjudas antingen arbete, praktik eller utbildning. Industrins konkurrenskraft måste för stå i förgrunden för den ekonomiska politiken. Genom att återge näringslivet styrkan kan vi som nation ta oss ur de nuvarande akuta ekonomiska svårigheterna. Arbetsmarknadspolitiken måste bättre än f. n. bringas i samklang med dessa strävanden. Under den gångna högkonjunkturen rådde stora svårigheter att rekrytera arbetskraft. Underförstå var antalet kvarstående lediga platser i genomsnitt ca 70 000 och som högst drygt 90 000. tvingades säga nej till beställningar på grund av brist på arbetskraft. Till en del kan svårigheterna att rekrytera arbetskraft hänga samman med att de lediga platserna finns på ett håll och de arbetslösa på ett annat. Ett grundläggande krav måste därför vara att den samlade sysselsättningspolitiken syftar till att göra kapitalet rörligare för att arbetstillfällen skall kunna skapas i de undersysselsatta delarna av landet. Men även på orter och i regioner där det råder arbetslöshet har det varit svårt att få de lediga arbetena tillsatta. Därför måste också krav ställas på att de arbetssökandes yrkesmässiga rörlighet ökar. En ytterligare förklaring till svårigheterna att tillsätta lediga arbeten är den bristande överrensstämmelse som råder mellan näringslivets behov och arbetsmarknadspolitikens inriktning. I alltför hög grad styr de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna i form av arbetsmarknadsutbildning och bered skapsarbeten över arbetskraften till den offentliga sektorn. Ett exempel härpå är avvecklingen av enskilda beredskapsarbeten för ungdomar. Den nuvarande arbetsmarknadspolitiska inriktningen mot offentlig sektor försvårar näringslivets rekrytering av arbetskraft. Vid den förestående omprövningen av sysselsättningspolitiken, som regeringen aviserat förslag om till , bör de arbetsmarknadspolitiska stödåtgärderna ges en starkare inriktning mot näringslivet. Som exempel på sådana åtgärder kan nämnas att utbudet av kurser inom arbetsmarknadsutbildningen i högre grad bör anpassas till näringslivets behov. Ett förslag i samma riktning är att återinföra de enskilda beredskapsarbetena för ungdomar, vilket vi återkommer till nedan. En ytterligare möj lighet är att vid anordnande av beredskapsarbeten i kommuner och landsting eftersträva att få fram arbetsuppgifter som till sitt innehåll liknar arbeten inom näringslivet. Sådana förutsättningar bör bl. a. finnas inom kommunernas tekniska förvaltningar. Denna uppfattning bör ge regeringen till känna. har utgått bidrag av lönekostnaden till företag och organisationer som tar in ungdomar i beredskapsarbeten. Erfarenheterna av dessa s. k. enskilda beredskapsarbeten har varit mycket goda. Förutom att de gett ungdomar viss utbildning och praktiska färdigheter för ett yrke har de ofta lett fram till en fast anställning. har av ungdomarna som genomgått ett enskilt beredskapsarbete fått en fast anställning när det upphörde. Mot bakgrund av en förbättrad konjunktursituation beslöt regeringen att det 75-procentiga bidraget till enskilda beredskapsarbeten skulle upphöra från . Efter får enskilda beredskapsarbeten för ungdomar endast anordnas inom ramen för försöken med individuellt anpassad kombination av utbildning och praktikarbete i beredskapsarbetets form (s. k. KUBförsöken). Fr. o. m. /81 tas inga nya elever heller in i denna försöksverksamhet. När nu konjunkturen återigen försämrats med en ökad ungdomsarbetslöshet som följd anser vi att de enskilda beredskapsarbetena bör återinföras. I enlighet med regeringens intentioner bör arbetslösa ungdomar i första hand erbjudas utbildning, men i de begränsade fall detta inte visar sig möjligt bör det gå att erbjuda enskilda beredskapsarbeten på samma sätt som redan sker i form av kommunala och landstingskommunal beredskapsarbeten. För ungdomar mellan , vilka enligt ungdomspropositionen inte omfattas av skolans uppföljningsansvar, bör enskilda beredskapsarbeten prioriteras framför de kommunala och landstingskommunala beredskapsarbetena. Beredskapsarbeten i näringslivet ligger enligt vår mening väl i linje med regeringens strävan att styra över arbetskraft till näringslivet. bör därför till regeringen uttala att de enskilda beredskapsarbetena bör återinföras. Rekryteringsstöd för långtidsarbetslösa ungdomar En betydande grupp ungdomar är långtidsarbetslösa. När den första kontakten med arbetslivet blir negativ riskerar de att passiviseras och hamna i en tillvaro som leder till social utslagning. För denna grupp är inte alltid de nuvarande utbildnings- och arbetsmarknadspolitiska åtgärderna tillräckliga. Enligt vår mening bör för en begränsad tidsperiod ett särskilt rekryteringsstöd införas för långtidsarbetslösa ungdomar. Ett förslag av denna innebörd kom AMS () in med till regeringen . AMS förslag innebar att ett särskilt nyrekryteringsstöd om av den totala lönekostnaden skulle kunna utgå till arbetsgivare såväl privata som offentliga - som anställde ungdomar mellan , vilka gått arbetslösa . Vi föreslår att hos regeringen begär ett förslag till nyrekryteringsstöd för långtidsarbetslösa ungdomar. Medel för denna form av rekryteringsstöd bör kunna anvisas ur det ordinarie anslaget för sysselsättningsskapande åtgärder. Enligt vår mening bör ett nyrekryteringsstöd till skillnad mot AMS förslag utgå endast för privata arbetsgivare. Det kan leda till vissa komplikationer att ha enskilda beredskapsarbeten och nyrekryteringsstöd för långtidsarbetslösa ungdomar. Det är rimligt att den arbetsgivare som med nyrekryteringsstöd fast anställer en 17-20-åring får ett högre bidrag än den som för en begränsad tidsperiod anordnar ett enskilt beredskapsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att till regeringen uttalar att arbetsmarknadspolitiken bättre bör anpassas till näringslivets behov av arbetskraft, 2. att till regeringen uttalar att enskilda beredskapsarbeten bör återinföras, 3. att hos regeringen begär förslag till nyrekryteringsstöd för långtidsarbetslösa ungdomar. () () () () () ()