mot · G4021981 · 1981-03-12 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken Vid riksdag utarbetades vissa riktlinjer för den statliga politiken på trädgårdsområdet. Därvid framhölls bl. a. att de som arbetar inom trädgårdsnäringen skall ha en ekonomisk och social standard som är likvärdig med den som erbjuds inom andra näringar. Som bakgrund för dessa riktlinjer konstaterade att har goda möjligheter att bedriva en effektiv trädgårdsproduktion. Detta gäller även växthpsproduktionen, som under stora delar av året på ett effektivt sätt använder solinstrålningen som produktionsenergi. Växthusen fungerar här som solfångare. då denna drivhuseffekt inte kan utnyttjas krävs tillskott av annan energi. a. vid har visat att det finns goda möjligheter att minimera detta behov av tillförd energi genom olika investeringar. Till de mest intressanta åtgärderna hör ombyggnad av växthusens täckmaterial från enkelt glas till dubbelt plexiglas vilket resulterar i att energiförbrukningen nästan halveras. Kostnaden för en sådan åtgärd är så stor att man bör bygga om hela växthuset för att få en rationell produktionsenhet. Bidrag till energibesparande investeringar utgår därför för sådana projekt från och med /80. Därutöver finns en rad åtgärder som resulterar i ett betydligt förbättrat energiutnyttjande. Flertalet åtgärder blir företagsekonomiskt lönsamma på . De innebär emellertid ofta en mycket svår utgiftsbelastning i ett läge då företagens likviditet är mycket hårt ansträngd. Bidragen har därför en avgörande betydelse för att energibesparingsinvesteringar skall komma till stånd. Att de även haft en markant energibesparande effekt framgår av lantbruksstyrelsens beräkningar. Mellan budgetåren 1974/75 och 1979/80 satsades totalt 19 milj. kr. i 1 072 projekt. Man räknar med att besparingen härvid uppgår till olja . Detta motsvarar av näringens totala förbrukning. Trädgårdsnäringen karakteriseras av ett starkt internationellt beroende genom en hård konkurrens från importerade produkter. Importen sker ofta från länder med starkt subventionerade energipriser och offensiva statliga satsningar på energibesparande investeringar. I det följande redovisas några exempel på sådana stödåtgärder. I används i stort sett enbart naturgas, som levereras genom en halvstatlig myndighet till starkt subventionerade priser. För ett energivärde motsvarande en kubikmeter olja betalar man ca , och prishöjningen är reglerad fram till så att kostnaden kommer att stiga i intervaller till motsvarande ca . För energibesparande investeringar lämnas i bidrag upp till 2 000 Floriner. För investering i rörliga energibesparingsvävar lämnas 3 Floriner per kvadratmeter växthusyta upp till . I ges bidrag inom fyra grupper av åtgärder med av investeringskostnaden. Dessutom lämnas stöd i form av räntesubventioner till andra åtgärder. I har odlarna fått ett särskilt prisstöd för inköp av olja som utgått med sammanlagt nära 50 miljoner . Dessutom ges av investeringssumman i bidrag vid investeringar för energibesparing och reglerteknik. I ges bidrag för investeringar över 10 000 . I ges bidrag som varierar från till . Åtgärderna har därvid fördelats på fyra grupper med olika bidragssatser. I ställdes 100 miljoner FF till förfogande speciellt för bidrag till trädgårdsnäringens modernisering, vari inräknas bl. a. övergång till andra bränslen än olja. I tillkännagav regeringen ett särskilt stöd på mellan 35 och 75 Bfr per kvadratmeter växthusyta. Stödet ges som räntefria lån, men hälften övergår i subvention om odlaren minskar sin oljeförbrukning till mellan 20 och per kvadratmeter och år. Den andra delen av lånet övergår i subvention om odlaren genomför energibesparande åtgärder. I har regeringen i början av innevarande år beslutat om ett omfattande hjälpprogram för trädgårdsnäringen. Ett belopp på 10 miljoner Schilling ställdes till förfogande för ett engångsbidrag för trädgårdsnäringens anpassning. För att mildra likviditetssvårigheterna sköts amorteringen av vissa lån upp . För energibesparande åtgärder lämnas i bidrag av den sammanlagda investeringskostnaden. Genom EG lämnas stöd till demonstrationsanläggningar i form av bidrag på av totalkostnaden. Trädgårdsnäringens speciella svårigheter uppmärksammas således runt om i . Som framgår av redogörelsen ges betydande stöd till energibesparande åtgärder och näringens anpassning i de viktigaste europeiska länder som exporterar trädgårdsprodukter till . Vårt lands gränsskydd är lågt i förhållande till vad som gäller i andra länder som , och EG. Om svensk trädgårdsproduktion skall kunna bibehålla sin konkurrenskraft gentemot exportländerna är ett motsvarande stöd nödvändigt även här. Detta är så mycket viktigare som det är fråga om investeringar som på lång sikt resulterar i energi- och kostnadsbesparingar som är nödvändiga för att trygga framtiden i de svenska företagen. De har även en i dubbel mening positiv inverkan på handelsbalansen genom att dels minska landets oljeberoende, dels motverka en export till av färdiga produkter som framställts med helt andra förutsättningar genom de statliga insatserna. Mot bakgrund av vad som ovan framförts torde det vara olämpligt att nu fatta beslut om avskaffande av bidragen till trädgårdsnäringens energisparande investeringar från utgången av /82. bör i stället lämna möjligheten öppen att på samma sätt som andra länder gör även i fortsättningen stödja trädgårdsnäringen genom bidrag till energisparande åtgärder. Om så bedöms nödvändigt bör en omfördelning kunna ske, så att erforderliga bidrag för detta ändamål utgår inom ramen för de medel som anslås för energiändamål. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att stöd till energibesparande åtgärder i trädgårdsnäringen bör utgå även i fortsättningen, inom ramen för de medel som anslås för energiändamål. () () () ()