ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021061 · 1981-01-21 00:00:00 — av m. fl. om rätt till ledighet för föreningsuppdrag inom skolan beslutade om lagen om rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan m. m. (SFS 1979:1184). Denna lag gäller f. n. endast rätt till ledighet för föreningsuppdrag inom . Föredragande statsrådet skrev i propositionen: Jag vill särskilt peka på att skolan har fått ett ökat ansvar för elevernas orientering om arbetslivet utanför skolan. Det är angeläget att information härom kan ges eleverna av personer som har sin dagliga gärning i arbetslivet. Arbetsmarknadens organisationer har utbildat skolinformatörer som kan medverka i skolan. Denna verksamhet har slagit mycket väl ut. Föredragande statsrådet skrev vidare: Jag är medveten om att det finns behov av förstärkningsinsatser i undervisningen inom andra delar av skolväsendet än den kommunala . Detta gäller t. ex. gymnasieskolan där föreningar medverkar i arbetslivsorienteringen och samhällsorienterande ämnen samt under s. k. timmar till förfogande. har regeringen ändrat läroplanen i arbetslivsorientering för gymnasieskolan, så att en ytterligare markering av det angelägna med kontakt skola-arbetsliv framhålls. Arbetsmarknadens organisationer har också en angelägen uppgift i skolan då det gäller att förstärka den studie- och yrkesorientering som skall leda till att eleven efter fullgjord skolgång skall ha ett varaktigt fast arbete eller delta i fortsatta studier. Företrädare från arbetslivet som medverkar i den processen i och utanför skolan utgör ett synnerligen angeläget inslag. Det är onaturligt att begränsa rätten till ledighet för uppdrag i skolan för politisk, facklig och annan information från organisationerna till . Det kan av flera skäl vara ännu angelägnare att sådan medverkan kan komma till stånd på gymnasienivå och i andra utbildningssammanhang. att beslutar att lagen om rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan m. m. (SFS 1979:1184) vidgas till att omfatta också övriga utbildningsformer såsom t. ex. gymnasieutbildning och arbetsmarknadsutbildning. () () () ()
mot · G4021064 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. om informationen inom folkrörelserna om invandrare Den ekonomiska kris som drabbar hela den kapitalistiska världen och som kännetecknas av massarbetslöshet, inflation och social utslagning håller på att fördjupas och förvärras. Den följs av en politisk kris där politikerna i sin oförmåga att hitta lösningar inom ramarna för det ekonomiska systemet skapar missnöje, politikerförakt och passivitet. Därmed skapas också grogrunden och gynnsamma förutsättningar för uppkomsten av missnöjesgrupper och fascistanstrukna partier, som i den ekonomiska krisens spår breder ut sig runt om i , genom att bl. a. utnyttja och underblåsa fördomar som rasism och främlingshat. Också i blir klimatet allt hårdare efter hand som arbetslösheten breder ut sig. Denna utveckling medför att invandrarna i bemöts med hårdnande attityder; det finns klara tendenser till en främlingsfientlighet i samhället. Vi anser att myndigheternas insatser avseende information till svenska folket för att bemöta de främlingsfientliga attityderna har en begränsad räckvidd. De svenska folkrörelserna kan här komplettera myndigheternas information på ett utmärkt sätt. Precis så som biståndspolitiken har kunnat förankras genom folkrörelsernas insatser kan folkrörelserna gå ut genom sina organisationer för att motverka fördomar och skapa vidgade kontakter mellan svenskar och invandrare. Detta gäller särskilt organisationer inom arbetarrörelsen med sin massförankring. Invandrarna, som till övervägande delen tillhör arbetarklassen, har gemensamma intressen med de svenska arbetarna och kan därför nås och påverkas lättare genom de egna organisationerna både på arbetsplatser och i bostadsområden. Därför delar vpk invandrarverkets bedömning av behovet av att inrätta en ny anslagspost för informationsinsatser genom folkrörelserna. Med hänvisning till det anförda föreslås att med ändring i proposition 1980/81:100, bilaga 15, D 3. Åtgärder för invandrare beslutar anvisa . utöver regeringens förslag avseende informationsinsatser inom folkrörelserna. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G4021069 · 1981-01-22 00:00:00 — av m. fl. har bedrivit en generös flyktingpolitik. Under /80 omfattade den organiserade överföringen av flyktingar till nära 2 140 personer. De flesta flyktingarna som kommit till genom organiserad överföring har kommit från och - detta trots att många östeuropeiska flyktingar önskat komma hit men inte fått tillstånd. När det gäller flyktingar från blir kostnaderna lägre för överföring av dessa på grund av kortare avstånd. Men det allra viktigaste torde vara att dessa flyktingar tidigare bott i ett land i vår närhet. Därmed har de betydligt lättare att anpassa sig till svenska förhållanden än vad flyktingar har som kommer från andra världsdelar med större klimatskillnader, kulturella skillnader etc. som vi tar in ett betydande antal flyktingar från andra världsdelar så händer det att östeuropeiska flyktingar som tagit sig hit återförpassas till ett liv i flyktingläger i t. ex. . Detta är inte rimligt. Det borde i stället vara så att flyktingar från näraliggande länder och då särskilt togs hit i första hand innan flyktingar från andra världsdelar kom i fråga. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar att flyktingar från skall ha företräde vid organiserad överföring av flyktingar till () ()
mot · G4021070 · 1981-01-23 00:00:00 — av Per m. fl. om anslaget till länsstyrelserna I budgetpropositionen (bil. 18 s. 5, 27-28) redovisar kommunministern att anslaget till Länsstyrelserna räknats ned med 5 milj. kr. via anslagsposten Till regeringens disposition. Denna resursminskning avses drabba den regionala samhällsplaneringen. Hur detta skall ske och vilka konkreta ingrepp som kommer att göras kan kommunministern inte redogöra för; det översynsarbete som skall kunna ge ett eventuellt svar på den frågan har uppenbarligen knappt mer än påbörjats. Man begär en fullmakt för regeringen att träda i ställe vid en senare bedömning. När denna anslagsberäkning nu förs vidare, trots att den inte sakligt kan motiveras, måste den vara att uppfatta som i första hand en politisk markering av att regeringen som helhet godtagit den principiella moderata negativismen mot samhällsplaneringen i allmänhet. Detta är i och för sig en konsekvent utveckling av strävandena att öka bl. a. markägarnas möjligheter att exploatera sin mark och de ekonomiska intressenas möjligheter i övrigt att slippa underordna sig samhälleliga bedömningar, godtagna i demokratisk ordning. Förslaget, som det förts fram, är närmast utmanande i sin öppna avsaknad av varje försök till motivering. kan naturligen inte godta anslagsberäkningar av denna typ och därmed i sak ansluta sig till en manifestation mot samhällsplaneringen. att under femtonde huvudtiteln till Länsstyrelserna för /82 anvisar ett förslagsanslag av 1 568 lil 000 (+ 5 000 000) kr. () () () () () () () () () () () ()
mot · G4021071 · 1981-01-23 00:00:00 — a) beslut om anordnings- och inventariebidrag samt lån för allmänna samlingslokaler meddelas inom en ram av 41 000 000 (+ 11 000 000) kr., varav högst 27 000 000 (+ 7 000 000) kr. får tas i anspråk för bidrag, b) beslut om upprustningsbidrag och särskilda eftergifter av äldre lån meddelas inom en ram av 16 000 000 (+ 4 000 000) kr., 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om krediter för kommunala markförvärv. () () () () () P.O. () () () () ()
mot · G4021073 · 1981-01-23 00:00:00 — om lokaliseringen av kansliet för civilbefälhavaren i östra civilområdet Sedan landshövdingen i utsetts till civilbefälhavare för östra civilområdet har frågan om lokaliseringen av civilbefälhavarens kansli blivit aktuell. Det förhållandet att landshövdingen i är civilbefälhavare medan milostaben för östra militärområdet är stationerad i och civilbefälhavarens kansli är placerat i försvagar den önskvärda samverkan inom totalförsvaret för detta område och även möjligheterna till en effektiv samordning av civilbefälhavarens och kansliets verksamhet. En nära samverkan skulle underlättas om civilbefälhavarens kansli antingen lokaliserades till civilbefälhavarens residensstad, i detta fall , eller till milostabens lokaliseringsort, i detta fall . Behovet av samarbete mellan milostaben och civilbefälhavaren och hans kansli är av stor betydelse för totaltförsvarsplaneringen på högre regional nivå. Detta talar för en lokalisering av kansliet till . Behovet av ett intimt och nära samarbete mellan civilbefälhavaren och hans kansli talar däremot för en lokalisering av kansliet till . De motiv som därutöver talar för en förläggning av civilbefälhavarens kansli till är av regionalpolitisk betydelse. Såväl från i som från har i olika sammanhang framhållits angelägenheten av att erhåller kompensation för den avtrappning av sysselsättningstillfällen som nedläggningen av flygflottiljen F 11 innebar. Då några egentliga skäl inte redovisats för att civilbefälhavarens kansli skall vara placerat i bör i stället de skäl som talar för en lokalisering till vinna beaktande. Då en förstärkning av civilbefälhavarens kansli torde bli nödvändig om civilbefälhavaren skall kunna klara de uppgifter som statsmakterna i olika sammanhang vitsordat, är det rimligt att detta sker på den ort där kansliet blir kvar . Den naturliga konsekvensen av att utse landshövdingen i till civilbefälhavare är således att också förlägga kansliet till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att civilbefälhavarkansliet i östra civilområdet bör flyttas till .
mot · G4021074 · 1981-01-23 00:00:00 — Motion 1980/81:1074 av om effekterna av vissa regler i lagen om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande I 7 och 8 §§ lagen om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m. föreskrivs bl. a. att byggnadsnämnd är skyldig att i samtliga fall där byggnation skett i strid mot lämnat byggnadslov eller utan byggnadslov hos allmänna åklagaren begära att talan väcks om tilläggsavgift. Sådan begäran skall p. g. a. formell föreskrift alltid ske oavsett vilken åtals- eller domstolspraxis som utvecklats hos åklagare och domstolar vad gäller handläggning av dessa ärenden. I motiven till lagen framhålles att tilläggsavgift är avsedd endast för sådana former av olovligt byggande som det är särskilt angeläget att motverka. De åtgärder som skall följas av tilläggsavgift är i huvudsak av den arten att de kan hindra eller försvåra planering på lång sikt för ändamålsenlig användning av mark och befintlig bebyggelse. Det rör sig här således om allvarliga överträdelser. De av kommunernas byggnadsnämnder i ett stort antal ärenden till åklagare överlämnade handlingarna för prövning av frågan om tilläggsavgift visar sig vid åtalsprövning ej vara av den arten att åtalet kan förväntas bifallas. Det olovliga byggandet visar sig nämligen i ett mycket stort antal fall vara av synnerligen oskyldig natur. Den formella skyldigheten från byggnadsnämndernas sida att överlämna ärendet till åklagare leder därför till en omfattande byråkratisk karusell, där tjocka byggnadsnämndshandlingar överlämnas till åklagare och med stor regelbundenhet återlämnas från åklagarmyndigheten med beslut om att talan om åläggande av tilläggsavgift ej skall väckas, att talan nedlägges, att ärendet avskrives eller att ärendet ej föranleder vidare åtgärd. Mot denna bakgrund kan med fog ifrågasättas om reglerna är ändamålsenliga och om inte byggnadsnämnderna mot bakgrund av lagens förarbeten och utvecklad åtalspraxis kan ges som uppgift att till åklagare överlämna endast sådana ärenden som åsyftas med lagen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att 7 och 8 §§ lagen om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande ges en utformning som undanröjer onödig byråkrati.
mot · G4021077 · 1981-01-26 00:00:00 — av om studerandes rätt till bostadsbidrag I budgetpropositionens bilaga föreslås förändringar i bostadsbidragssystemet bl. a. genom att studerandes studielån räknas som inkomst. För att minska effekterna föreslås att förändringar sker i två steg. Mot förslaget har riktats kritik av principiell karaktär, nämligen att lånemedel betraktas som inkomst. Det uppstår också orättvisor inom studerandegruppen genom att den som tar ett vanligt banklån inte behöver ta upp detta som inkomst. Dessutom äger denne rätt till avdrag för räntekostnaden, vilket sänker den beskattningsbara inkomsten. Betraktas studielånet som inkomst i bostadsbidragssammanhang kan diskussioner uppstå även för sjukförsäkring m. m. Det är därför nödvändigt att konsekvenserna på hela området klarlagts innan den föreslagna ändringen genomförs. En sådan genomgång bör regeringen kunna verkställa i sådan tid att eventuella förändringar ändock kan genomföras i planerad tid. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att i avvaktan på den i motionen föreslagna översynen inte godkänner propositionens förslag om studielån i bostadsbidragsberäkningen.
mot · G4021078 · 1981-01-26 00:00:00 — Motion 1980/81:1078 av m. fl. om överförande av mark och hyreshus i ägo Arbetarrörelsens politiska partier, fackföreningsrörelsen och hyresgäströrelsen i vårt land har diskuterat och fört fram förslag om ett ökat samhällsägande av mark och bostäder. Man har verkat för att marken som behövs för samhällsbyggande och hyreshusen skall ägas av samhället/ kommunerna. Sådana krav återfanns också i arbetarrörelsens efterkrigsprogram, men kraven återstår alltjämt att genomföra. Vpk har aktualiserat dessa krav, bl. a. i , och framhållit de fördelar detta skulle innebära, både ekonomiskt och praktiskt, för kommunerna och den stora majoriteten av människorna. Ett genomförande av dessa krav skulle bidra till att göra slut på spekulation och handel med mark, fastigheter och lägenheter. Det skulle medverka till att produktion och fördelning av bostäder kunde styras efter behov. Det skulle innebära lägre boendekostnader, bättre bostadsmiljöer och faktiska möjligheter till ett verkligt kollektivt inflytande för hyresgästerna. Ett förverkligande av kravet att en god bostad är en social rättighet, att alla människor skall ha tillgång till en tillräckligt stor, modernt utrustad bostad i bra miljö och till rimliga kostnader, förutsätter samhällsägd mark och samhällsägda eller kooperativt ägda bostäder. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna 1. att all mark som enligt planläggningsbeslut e. d. avses för samhällsbyggande skall föras över i ägo, 2. att enskilt ägda hyreshus successivt bör föras över i ägo och att en plan för detta bör utarbetas. (vpk) C. -H. (vpk) (vpkt) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G4021081 · 1981-01-22 00:00:00 — av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1080 föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till stöd icke-kommersiell produktion. (vpk) (vpk) HANS (vpk) (vpk)
mot · G4021083 · 1981-01-23 00:00:00 — av och om inriktningen av FOA:s verksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1082 hemställs att beslutar begära att regeringen ändrar inriktningen FOA:s verksamhet.
mot · G4021085 · 1981-01-23 00:00:00 — av och om inrättande av en professur i biologisk medicin Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1084 hemställs att beslutar begära att regeringen utreder utformningen av en lärostol i biologisk medicin.
mot · G4021087 · 1981-01-26 00:00:00 — 1980/81 1087-1093 Motion 1980/81:1087 av m. fl. om samhällets kontroll över läkemedelsindustrin, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1086 hemställer att uttalar sig för att all läkemedels- och medicinskteknisk industri ställs under samhällets kontroll, speciellt i vad gäller produktutveckling, marknadsföring och forskning. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · G4021089 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. om förbättrad arbetsmarknad för handikappade Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1088 föreslås 1. att uttalar att främjandelagen bör förses med tillämpningsföreskrifter som års utgång ger ett klart utslag i form av en förbättrad arbetsmarknadssituation för äldre och handikappade, varvid en målsättning bör vara att arbetsplacera 2 000 arbetshandikappade utöver vad som sker , 2. att med ändring i proposition 1980/81:100 under bil. 15 B anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp avseende förstärkning med 25 nya tjänster för arbete bland handikappade, 3. att hos regeringen hemställer om särskilt program för aktiva insatser för unga förtidspensionerade och unga handikappade, varvid även frågan om samhällslön utreds och förslag föreläggs . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G4021090 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. om stödet åt handikappade elever i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1088 föreslås 1. att med ändring i proposition 1980/81:100 under bil. 12 E 5 Bidrag till studieförbund anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp avseende utbildning av tolkar för döva, dövblinda och talskadade, 2. att uttalar att ett specialdestinerat stöd till personell assistans åt handikappade elever i även fortsättningsvis bör utgå, men att systemet med schablonregel bör avskaffas och ersättas av ett system där kommunerna får ersättning för sina faktiska kostnader, 3. att uttalar att rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel för handikappade bör förstärkas med ytterligare fem konsulenter och ytterligare tio tjänster som reselärare. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G4021091 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. om de handikappades bostadsförhållanden Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1088 föreslås att uttalar sitt stöd till handikapprörelsens krav beträffande rätten till eget boende. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G4021092 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. om statsbidrag till Ungdoms-HCK Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1088 föreslås 1. att uttalar att Ungdoms-HCK bör förklaras berättigad till statsbidrag enligt förordningen om statsbidrag till ungdomsorganisationer, 2. att med ändring i proposition 1980/81:100 under , bil. 12 B 75 Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m. anvisar . utöver regeringens förslag avseende Ungdoms-HCK. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G4021093 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. om handikappfrågorna inom u-hjälpen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1088 föreslås att hemställer hos regeringen om åtgärder för att ge handikappfrågorna hög prioritet i svensk biståndsverksamhet. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G4021097 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. om överföring av medel från anslaget till sysselsättningsskapande åtgärder Med hänvisning tili vad som anförts i motion 1980/81:1096 föreslås att beslutar att anslagshöjningarna under punkterna 1-5 intill belopp av . skall finansieras genom överföring från bil. Sysselsättningsskapande åtgärder i enlighet med motion 1980/81:1096. (vpk) INGA (vpk)
mot · G4021099 · 1981-01-22 00:00:00 — 1980/81 1099-1105 Motion 1980/81:1099 av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1098 hemställer att begär att regeringen lämnar förslag om en skärpt kontroll av B-skattsedlar enligt motionens intentio () () () () () () () () () () ()
mot · G4021101 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. om avsättning till särskilda investeringsfonder av visst överskott hos Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1100 föreslås att hemställer hos regeringen om tillsättandet av en utredning angående överföringen av övervinster, i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G4021103 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. om regionala utvecklingsprogram för tekoindustrin Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1102 föreslås att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs rörande behovet av särskilda regionala utvecklingsprogram för tekoregionerna. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G4021105 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. om ökad användning av oblekt papper inom statsförvaltningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1104 hemställer att beslutar att hemställa att regeringen utfärdar instruktioner om att statliga förvaltningar i sin verksamhet skall använda papper med minsta möjliga blekning och som tillverkats med användande av returpapper. () () () () () GOTAB 66374 Slockholm 1981
mot · G4021107 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. om viss lagstiftning rörande multinationella företag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1106 föreslås att beslutar att hos regeringen begära förslag till lagstiftning som ger stat och kommun förhandsrätt att inskrida vid hot om nedläggning eller försäljning av större arbetsställen till multinationella företag. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G4021109 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. om statsbidraget till ungdomsorganisationerna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1980/81:1108 föreslås 1. att med ändring i proposition 1980/81:100 under , bilaga 12, B 75. Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m. anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag avseende ungdomsorganisationer bland invandrare, 2. att uttalar att bidrag i särskild ordning bör utgå bl. a. till ungdomsorganisationer bland invandrare i enlighet med statens ungdomsråds förslag. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)