mot · G402609 · 1981-01-22 00:00:00 — av och i om differentiering av näringslivet i Järn- och stålindustrin har historiskt haft avgörande betydelse för utvecklingen av tätorterna och samhällsbildningen i . Det gäller i speciellt hög grad den - . Detta historiska beroende gör sig fortfarande i mycket hög grad gällande och är starkt uttalat i och kommuner. Järn- och stålindustrin svarar där för omkring hälften av totalsysselsättningen och nästan hela industrisysselsättningen. Sysselsättningen inom andra näringar bygger ytterst nästan helt på delunderlag som skapats av basindustrierna. Näringslivet i bruksorterna och har en påtaglig snedstruktur. Den tunga tillverkningsindustri det här är fråga om ställer i första hand anspråk på manlig arbetskraft. Under tidigare högkonjunktur har de dominerande företagen i såväl som gjort lovvärda och förhållandevis lyckade ansträngningar att öka andelen kvinnliga anställda inom produktionen. För de båda kommunerna har detta varit av stor betydelse emedan bristen på sysselsättning för kvinnor är ett stort problem. Under rådande lågkonjunkturläge har problemet förvärrats inte bara i vad gäller kvinnor utan även i hög grad för ungdom. Av prognoser , som utarbetats av de båda företagen i och , framgår att någon förbättring i sysselsättningen ej kan väntas. Möjligheterna för kvinnor och ungdom att erhålla sysselsättning kommer därmed att ytterligare försvåras. Det är därför av största vikt att en utökning av arbetsmarknaden sker på dessa orter. För att ett samhälle skall kunna fungera friktionsfritt behövs ett allsidigt näringsliv. En blandning av olika arbetsuppgifter är därför eftersträvansvärd. Lätta och tunga arbeten, praktiska och teoretiska, tekniska och administrativa bör ingå i lagom blandning inte bara för att kunna ge arbete åt alla - kvinnor som män - utan också för att hela det samhälleliga klimatet mår bra av det. Inom och kommuner fanns 1975 i åldrarna och med en sysselsättningsgrad och mer Enligt länsplaneringen skulle behöva tillföras 2 900 arbetstillfällen och 1 600 arbetstillfällen för att man skall ha samma sysselsättningsnivå som genomsnittet i riket. kommun har ingen egen järn- och stålhantering. Sysselsättningen i kommunen är ändå i hög grad knuten till de stora stålföretagen. i är i praktiken den största arbetsplatsen för befolkningen i kommun. Enligt länsplaneringen måste kommun tillföras ca 1100 arbetstillfällen 1985 ha samma sysselsättningsnivå som genomsnittet i riket. Tillgången på arbete i ett område är av avgörande betydelse för den regionala utvecklingen. God tillgång på arbete och stora valmöjligheter på arbetsmarknaden är viktiga faktorer för den enskildes välfärd. En gynnsam sysselsättningsutveckling innebär också en positiv befolkningsutveckling, vilket i sin tur ger underlag för att upprätthålla en väl utvecklad service. Målsättningar för befolkningsutveckling och serviceförhållanden måste därför alltid vara underbyggda med målsättningar för sysselsättningen. Det är därför angeläget att länet ges resurser så att man på ett meningsfullt sätt kan påverka utvecklingen i områden som berörs av förändringar inom järn- och stålindustrin. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening uttalar att regeringen vid företags nyetablering eller utlokalisering medverkar till att en differentiering av näringslivet på bruksorterna i åstadkoms. män 53,kvinnor () ()