mot · G402966 · 1981-01-23 00:00:00 — 1980/81 966-972 om ett forskningspolitiskt program rörande kooperationen Regeringen avser att lägga fram den första forskningspolitiska propositionen . Tanken bakom de regelbundna forskningspolitiska propositionerna, som forskningsrådsutredningen (FRU) kom med, var att den forskning och det utvecklingsarbete som universiteten svarar för och som till så stor del finansieras av skattemedel skall styras till samhällsrelevanta områden genom att statsmakterna en gång per valperiod fastställer ett program för sina satsningar . Genom en rullande femårsplanering ger man forskarsamhället möjlighet att planera verksamheten så att den i större utsträckning än svarar mot samhällets behov av FoU. En framgångsrik forskningsplanering av detta slag tvingar sig fram främst av statsfinansiella skäl. Den skulle dessutom vara till stort gagn för universiteten eftersom den kunde göra alla tankar på att bygga upp speciella forskningsinstitut helt inaktuella. Vi vet ju att det moderna samhället allt oftare måste få centrala samhällsfrågor vetenskapligt penetrerade för att kunna fatta rationella beslut. Samhällets energiförsörjning och produktionsapparatens datorisering kan illustrera vad det är fråga om. I detta sammanhang uppstår frågan hur ställningstagandet till vad som är samhällsrelevant forskning skall gå till. FRN skapades för att med ett ämbetsverks arbetsmetoder få till stånd den eftersökta forskningen. Visserligen styrs FRN av ett antal av regeringen tillsatta sakkunniga med något av en verksstyrelses formella ansvar för att samhällsintresset tas till vara, men FRN skall knappast ensamt avgöra vilken forskning som är av sådan betydelse för samhället att den bör prioriteras. Erfarenhetsmässigt har ägnat forskningsfrågorna stor uppmärksamhet bl. a. på grund av motioner om nya professurer inom olika områden. Kanske är det så att professorsyrket är det yrke som väckt störst uppmärksamhet bland landets riksdagsmän, om man mäter begreppet intresse med antalet äskade tjänster. Tillkomsten av FRN var inte avsett att ersätta eller att ta död på detta intresse, utan var avsett att komplettera det för att på ett effektivare sätt än tidigare uppnå de mål som mängden yrkanden om nya professurer var uttryck för. Inför de kommande forskningspolitiska propositionerna borde därför kunna ge sin uppfattning till känna om åtgärder som den anser 1 1980/81. regeringen bör vidta. Ett problem som borde penetreras redan i den första forskningspolitiska propositionen är av organisatorisk natur. Är det möjligt att använda de traditionsbundna och i vissa sammanhang också traditionstyngda universiteten för att bedriva forskning som uppfattas som relevant av demokratiskt valda folkförsamlingar? Ett sätt att få till stånd sådan forskning är att bygga upp universiteten kring speciella forskningstema. Detta har gjorts på många håll i världen. Speciellt kända försök har gjorts i , och i , . Här i är forskningen vid den filosofiska fakulteten vid i organiserad på detta sätt. Ett annat sätt vore att systematiskt använda universiteten för ett månginstitutionellt samarbete för att forska om samhällsrelevanta problem. Ett sådant samarbete skulle mycket väl kunna omfatta flera forskande högskolor. Ett exempel på samhällsrelevant forskning skisserades i motion 1979/ 80:1289 där det gällde kooperationen som folkrörelse, idé och företagsform. Vi anser att forskning kring kooperationen är så viktig såväl för som för att i den forskningspolitiska propositionen bör få tillfälle att ta ställning till uppbyggnaden av den. Vi hävdar också att det bör vara av intresse för staten att få till stånd en samfinansiering av denna forsknings kostnader med konsument- och producentkooperationens företag i landet och att en modell härför bör skapas. Med hänvisning till det som anförts hemställs att hos regeringen anhåller att ett förslag till forskningspolitiskt program om kooperationen som företagsform, idé och folkrörelse föreläggs i den forskningspolitiska propositionen.