mot · G402976 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. 1 årets budgetproposition föreslår regeringen att förskollärarutbildningen skärs ned med 114 platser. Regeringen motiverar nedskärningen med att det annars finns risk för ett överskott av utbildad personal inom barnomsorgen . Regeringen deklarerar också klart att man inte tänker satsa på barnomsorgen över huvud taget. 472, bil. 12, heter det bl. syn på utbyggnaden av barnomsorgen och därvid understrukit att regeringen inte avser att vidta åtgärder för att ytterligare stimulera utbyggnaden samt en ökad personalförtätning inte bör eftersträvas. Det är otroligt att regeringen trots vetskap om dels behovet av en mycket stor utbyggnad av barnomsorgen, dels behovet av en kraftig utökning av utbildad personal kan uttala något liknande. I senaste undersökning Barnomsorg 1980 framkom att ungefär hälften av förskolebarnen efterfrågade plats inom den kommunala barnomsorgen. Efterfrågan på fritidshem är inte lika stor, men också där behöver en kraftig utbyggnad ske. Vpk har en annan syn på barnomsorgen än vad övriga partier har. Vpk menar att alla barn skall ha rätt till en bra och avgiftsfri barnstugeplats. Vpk kräver därför en mycket högre utbyggnadstakt än övriga partier gör. Med det stora utbyggnadsbehovet följer att personalutbildningen måste få helt andra dimensioner än vad den har . Men även med en mycket måttligare utbyggnad eller t. o. m. ingen utbyggnad alls måste antalet förskollärare och fritidspedagoger öka. På många barnstugor är bristen på utbildad personal stor. Det finns exempel på så låg personaltäthet som 1 personal på 9,4 barn, där det borde, enligt de rekommendationer som finns, vara 1 personal på 5 barn (syskongrupp). Kvaliteten inom barnomsorgen är i stor utsträckning beroende på dels personaltätheten, dels hur mycket utbildad personal det finns på barnstugorna. Redan i de beräkningar som barnstugeutredningen gjorde påvisades stora skillnader mellan personalbehov och personaltillgång. Man varnade också i denna utredning för att bristen på utbildad personal kommer att öka med en större utbyggnad. frånhänder sig regeringen ansvaret för barnomsorgens utbyggnad och förvärrar med neddragningen av utbildningsplatserna situationen ytterligare på både de barnstugor som finns och dem som är under utbyggnad i kommuner där de styrande politikerna har större insikter om barns villkor och behov än vad regeringen visar. För att utbildningsbehovet enligt vpk:s förslag till utbyggnad skall täckas behöver 10 000 förskollärare, 5 000 fritidspedagoger och 15 000 barnskötare utbildas . Men att utbilda 30 000 människor inom detta yrke låter sig inte göras . Men denna utbildningskapacitet bör ses som ett genomsnitt för intagningarna till dessa utbildningar . Det är däremot möjligt att öka intagningen till förskollärare och fritidspedagogutbildningen med 650 resp. 350 elever, vilket innebär att ytterligare 13 milj. kr. måste anslås under denna post i budgeten. Vpk menar också att kvaliteten på utbildningen måste förbättras. Alla som arbetar inom barnomsorgen bör ha utbildning som förskollärare eller fritidspedagoger. Utbildningen till dessa yrken bör göras om till en fyraårig högskoleutbildning med yrkesverksamhet inbakad i utbildningstiden. Allmän behörighet att arbeta inom barnomsorgen måste börja gälla. All den personal som arbetar inom barnomsorgen och som saknar utbildning för detta bör erbjudas att genomgå utbildningen med full lön . Den allmänna fortbildningen bör göras obligatorisk och omfatta . Med hänvisning till ovanstående föreslås* 1. att med ändring i proposition 1980/81:100 under D 8, Utbildning för undervisningsyrken, anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp, i syfte att öka intagningarna till förskollärarutbildningen med 650 elever och till fritidspedagogutbildningen med 350 elever, 2. att uttalar sig för och hos regeringen hemställer om förslag innebärande a) att utbildningskapaciteten i vad gäller förskollärare bör uppgå till ett årligt genomsnitt av 10 000, b) att utbildningskapaciteten i vad gäller fritidspedagoger bör uppgå till ett årligt genomsnitt av 5 000 elever, c) att utbildningstiden för förskollärare och fritidspedagoger bör vara , med varvad teori och praktik i enlighet med vad som anförts i motionen, d) att kommunerna bör vara skyldiga att tillse att personalen erhåller möjlighet till årlig fortbildning och att statsbidrag bör utgå för denna verksamhet, e) att de som har anställning inom utbildningsyrkena men saknar formell kompetens bör ges möjlighet att genomgå *Se även motion 1980/81:1544 utbildningen och att för denna kategori ersättning skall utgå motsvarande full lön. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)