ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021652 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om medelsanvisningen till handikappforskningen vid i I framställning till har avdelningen för handikappforskning begärt uppräkning av anslaget K 1 på socialhuvudtiteln så att bidraget till handikappforskningen vid i , huvudtitel, kan ökas med belopp motsvarande avtalsenliga löneökningar. Departementschefen är i proposition 1980/81:100, bil. 8, inte beredd förorda ökning utan hänvisar avdelningen för handikappforskning att utverka ekonomiskt stöd från allmänna och enskilda bidragsgivande organ. Genom inrättande av professuren för och de bidrag på . som utgår för /81 har samhället markerat sitt ansvar för och intresse av att forskning och utveckling inom handikappsektorn på hög nivå bedrivs i landet. De bidrag som utgått under anslaget K 1 till handikappforskningen vid i har i allt väsentligt enligt använts till löner åt forskningsledare och forskningsassistenter. Handikappforskningens verksamhet är främst inriktad på handikappades sociala situation. Forskning och utveckling kring boendeplanering och hemservice har tagit en stor del av verksamheten i anspråk. Genom avdelningens försorg har det väsentliga underlaget rörande bostäders anpassning för de av angivna byggnormerna framtagits. Färdtjänstfrågor och förflyttningsmöjligheter med rullstolar och allmänna kommunikationer för handikappade är också forsknings- och utvecklingsområden där avdelningen gjort internationella insatser. Problematiken för handikappade barn och ungdomar och deras familjer utgör också en stor del av avdelningens verksamhet. Ett par större forskningsprojekt pågår i samverkan med andra institutioner rörande handikappade ungdomars integrering i samhället, deras problem - socialt, kulturellt och arbetsmässigt - i samband med övergången skola-vuxenliv. Främst genom de medel som ställts till förfogande från har det varit möjligt för avdelningen att mer systematiskt engagera sig för insatser när det gällt utnyttjande av dator- och mikroprocessteknik för handikappades kommunikation, utbildning och arbetssituation. En målinriktad forskning inom detta område är av allra största betydelse med hänsyn till att ge handikappade möjligheter till socialt liv och insatser i samhället. Avdelningen för handikappforskning bedriver en synnerligen angelägen, värdefull och väl kvalificerad forsknings- och utvecklingsverksamhet med betydelse för såväl den enskildes sociala möjligheter som samhällets sociala insatser. Denna verksamhet bör därför stödjas och den uppräkning av anslaget med hänsyn till ökad lönekostnad som begärts bör inte utverkas från enskilda bidragsgivande organ. Vi föreslår i stället att markerar betydelsen av den bedrivna verksamheten vid avdelningen för handikappforskning genom att besluta anslå . under anslaget K 1. på socialhuvudtiteln till handikappforskningen vid i . () ()
mot · G4021653 · 1981-01-27 00:00:00 — av och i om ökad möjlighet till smärtlindring vid förlossning fastställde målet att alla kvinnor som så önskar bör ha rätt till smärtlindring vid förlossning. kan det konstateras att det ännu är långt kvar innan detta mål är nått. Resursfördelningen inom sjukvården bestäms av landsting och övriga sjukvårdshuvudmän. Riksdag och regering har därför begränsade möjligheter att påverka utvecklingen av insatserna på olika områden. Klart är emellertid att en viss styrning kan utövas bl. a. genom verksamhet. Enligt vår mening är det nödvändigt att riksdag och regering aktivt engagerar sig för att det uppsatta målet skall kunna uppnås. Flera kraftfulla uttalanden i den riktningen har gjorts av . Ett nytt cirkulär om smärtlindring vid förlossning väntas komma från som ersättning till cirkulär. En redogörelse för resurs- och planeringsläget gavs senast i en rapport från till regeringen . Ytterligare data har därefter insamlats, men någon ny analys har inte presenterats. Enligt vår mening är det angeläget att fortsätter att manifestera sitt engagemang för en snabb utbyggnad av möjligheterna till smärtlindring vid förlossning. En lämplig åtgärd kan vara att hos regeringen anhålla om en årlig redovisning av resurs- och planeringsläget i olika delar av landet. Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller om en årlig redovisning av resurs- och planeringsläget i olika delar av landet beträffande utbyggnaden av möjligheterna till smärtlindring vid förlossning. () ()
mot · G4021654 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om utgivning av taltidningar för barn har haft försöksverksamhet med utgivning av taltidningar för barn. Man har begärt att pengar skall anvisas på det ordinarie anslaget till ersättningstidningar också för detta ändamål. Dessa skulle användas för utgivning av ett ökat urval av tidningarna samt en särskild språkförenklad version för synskadade utvecklingsstörda barn. F. n. är Småfolket den enda barntidning som finns på kassett, och den har blivit mycket uppskattad. Utgivningen får inte hotas av för snålt tilltagna ramar för taltidningsutgivning. Medel bör anvisas för att möjliggöra fortsatt utgivning av Småfolket som taltidning samt i särskild språkförenklad version för synskadade utvecklingsstörda. För ändamålet bör . anvisas under femte huvudtitelns förslagsanslag Kostnader för viss verksamhet för synskadade. Med hänvisning till det anförda hemställs att till Kostnader för viss verksamhet för synskadade för /82 under femte huvudtiteln anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . () () G. ()
mot · G4021656 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om en ny länsteater i Den av en enhällig riksdag antagna statliga kulturpropositionen förutsatte en snabb regionalisering av den svenska teaterproduktionen. beslut om nytt statsbidragssystem för teaterinstitutioner innebar att staten åtog sig ett stort ansvar för att stimulera tillkomsten och utvecklingen av nya region teatrar. En länsteater som i samverkan med länets befolkning skapar sin egen teaterkultur och som samarbetar med länets teateramatörer är ett viktigt medel för att öka yttrandefriheten och utveckla kulturlivet inom området. tillsatte en kulturpolitisk utredning som avslutade sitt arbete 1977. Ett flertal remissinstanser, bl. , av , kommun, kommun, , kommun, AB , Svenska , FHR samt ABF och TBV menade att föreslagen dimensionering av länsteatern var för liten i förhållande till utredningens målsättning. beslöt att godkänna inrättandet av en länsteater för med en dimensionering i starten av 35 årsverken. Stiftelsen i är bildad och styrelse har tillsatts. För /82 har begärt 10 grundbelopp för att kunna planera arbetet med den nya länsteatern. har tillstyrkt framställningen. Inrättandet av den nya länsteatern har föregåtts av ett mycket omfattande och kostnadskrävande planeringsarbete. I planeringen har också ingått att försäkra sig om att teatern garanteras ändamålsenliga och funktionella produktionslokaler och rimliga arbetsvillkor. All planering har skett i samförstånd och i nära kontakt med statliga myndigheter och departement. I budgetpropositionen medges nu inga nya grundbelopp för teaterinstitutioner. Utbildningsministern anför att kommer att få i uppdrag att i samband med anslagsframställningen för /83 redovisa om det är motiverat att inom ramen för ett oförändrat antal grundbelopp göra en annan fördelning mellan institutionerna och om det därvid skulle kunna bli möjligt att ge grundbidrag till en ny institution i . Alla teaterinstitutioner lever under hård ekonomisk press. som teatrarna försöker bibehålla kraven på konstnärlig kvalitet, trots en ogynnsam kostnadsutveckling, skall målsättningen om ökad regionalisering och ökad uppsökande verksamhet uppfyllas. Att i en sådan situation starta en ny regionteater med vad som eventuellt kan pressas från andra institutioner är inget positivt utgångsläge för den nya institutionen. Effekterna på den regionala viljan att i fortsättningen ta ett ansvar för kulturinstitutionerna kan bli förödande om staten efter omfattande planeringsarbete och kontakter nu helt rycker undan förutsättningarna för ett resultat av nedlagt arbete och havda kostnader. I praktiken innebär detta en återgång till en kulturpolitik som motarbetar den regionalisering av kulturlivet som beslutat. Hemställan om medel görs i en särskild utskottsgruppsmotion. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att 10 grundbelopp anvisas till en ny länsteater i . () () HANS () () () () () () ()
mot · G4021658 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81 1658-1665 Motion 1980/81:1658 av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i våra motioner om kommersialismens negativa verkningar, kultur i arbetslivet - arbetarspel och regionteater i hemställs 1. att till anslaget : Utrednings-, utvecklings- och informationsverksamhet (B 2. ) för /82 beslutar anvisa . utöver regeringens förslag i enlighet med vad som anförts i motionerna, 2. att till anslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål (B 4. ) för / 82 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . 3. att till anslaget Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner (B 14. ) för /82 beslutar anvisa . utöver regeringens förslag i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att till anslaget Vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet (B 19. utbildningsdeparementet) för /82 beslutar anvisa . utöver regeringens förslag, varvid delposten 7 skall utgöra . i enlighet med vad som anförts i motionen. () () HANS () () () () () () () 1 1980/81.
mot · G4021660 · 1981-01-27 00:00:00 — om åtgärder för att främja barns och ungdoms kontakt med god litteratur Läsfrämjande åtgärder bland barn och ungdom. Det skall böjas det som krokigt skall bli heter det i det gamla ordspråket. Det gäller också då det gäller att låta barn och ungdom komma i kontakt med bra litteratur. Genom att låta barn- och ungdomsorganisationerna samarbeta med sina studieförbund har man genom försöken med läsfrämjande åtgärder nått ut till nya grupper. Det är bra. Den här försöksverksamheten har bl. att det är möjligt att via föreningslivet finna nya grupper av läsare till de barn- och ungdomsböcker som erhållit statligt litteraturstöd, att kunskaperna om barnlitteratur ökat både inom studieförbunden och inom de barn- och ungdomsorganisationer som deltagit, att böckerna utifrån skapat nya aktivitetsformer som aldrig annars skulle ha kommit i gång, att många ledare via läsfrämjandet fått upp ögonen för kommersialismens negativa verkningar i vad gäller barnen också inom andra områden, att intresset för att fortsätta verksamheten är mycket stort inom samtliga föreningar som deltagit. Det är viktigt att den här verksamheten får fortsätta. Ett sätt är att man inom ramen för verksamhet omfördelar resurserna. Ett annat är att man aktualiserar frågan om en serietidningsavgift för att därigenom få in nya medel. Detta anser vi att bör framlägga förslag om. Med ledning av ovanstående hemställs att hos regeringen begär att får fullfölja verksamheten med läsfrämjande verksamhet bland barn och ungdom. () ()
mot · G4021664 · 1981-01-22 00:00:00 — av m. fl. om ökat stöd till jazzmusiken Jazzmusiken har en stor och intresserad publik i landet. har detta visat sig genom en klar ökning av såväl jazzkonsertpubliken som amatörmusikanterna. En rad nya klubbar har startat. Jazzen har en bred folklig förankring manifesterad bl. a. vid de stora jazzfestivalerna. Jazzen har blivit alltmer etablerad i samhället, och våra jazzklubbar har blivit något av jazzmusikens institutioner. Kostnaderna för arrangerande av konserter har dock ökat mycket kraftigt. Den ökade publiktillströmningen har trots höjda biljettpriser inte kunnat kompensera för kostnadsökningarna. Redan tidigare var situationen svår för jazzmusiker. Enligt konstnärsnämndens utredning, KNUFF 1978, var läget speciellt svårt för jazzmusiker och fria musiker. har vid upprepade tillfällen visat att dessa grupper gör en stor kulturell insats - bl. a. visar en jämförelse med motsvarande antal statsanställda regionmusiker att de fria musikgrupperna ger fler konserter än sina heltidsanställda musikerkollegor. När det gäller offentliga konserter är de fyra gånger fler. har de fria grupperna ett statsanslag som motsvarar tiondelen av regionmusikens. Det är enligt vår uppfattning fel att samhället på detta sätt utnyttjar yrkesverksamma fria musiker som kämpar för en antikommersiell musik på en starkt kommersialiserad marknad. Enligt anger musikanterna att deras viktigaste arbetsgivare är jazzklubbar och musikfora. Effekten av beslutet att dra in stödet till Kontaktnätets konsertarrangerande verksamhet har hårt drabbat musikerna och inneburit att många viktiga arbetstillfällen förlorats. Flertalet av Svenska Jazzriksförbundets och Kontaktnätets lokalavdelningar har visserligen kommunala verksamhetsbidrag, men de är alltför otillräckliga. Ett ökat statligt stöd till jazzklubbarnas arrangerande verksamhet kommer inte att lösa jazzmusikernas ekonomiska/sociala problem. Men ett ökat stöd skulle betyda att jazzmusikernas inkomster blev jämnare. Behovet av arbetslöshetsbidrag och andra bidrag skulle minska - musikernas ökade inkomster skulle också öka samhällets inkomster. Fakta som redovisats bl. a. av visar att åtgärder skyndsamt måste vidtas för att förbättra de fria kulturarbetarnas och i synnerhet musikernas arbetsmarknadssituation. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att under Bilaga 12, B 19 Vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet, Arrangerande musikföreningar anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . 2. att uttalar att Kontaktnätet skall erkännas och i bidragssammanhang behandlas som såväl kultur- som . (vpk) (vpk) HANS (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G4021667 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om stödet till idrotten Regeringen har i årets budgetproposition föreslagit att statsstödet till idrotten skall öka . Det innebär en anslagsökning med 4,5 milj. kr. Genom riksdagsbeslut fick uppdraget att fördela de statsmedel som ställs till idrottens förfogande. har också att inge anslagskrav till regeringen. Om det av regeringen nu föreslagna stödet till idrotten för /82 beslutas av kommer idrottsrörelsens anslag att kraftigt urholkas. om den låga nivå på penningvärdesförsämringen som regeringen utgått från i sin finansplan blir verklighet kommer idrottsrörelsen att få kompensation bara för halva prisstegringen. Självfallet får detta stora konsekvenser för idrottsrörelsens möjlighet att utveckla sin verksamhet. Riksidrottsstyrelsen utgick i sina anslagsäskanden från att bibehålla verksamheten vid nuvarande omfattning med inriktning på särskilda satsningar för att ytterligare bredda idrottsutbudet. Framför allt är det fråga om specialinsatser för kvinnlig idrott och handikappade. tilldelades vid beslutet om idrottspolitikens inriktning 1970 åtskilliga funktioner som gör att man kan säga att riksidrottsförbundet står i myndighets ställe. Olika statliga myndigheter kompenseras under löpande verksamhetsår för inträffade prishöjningar, framför allt gäller detta på lönesidan. För folkrörelserna står inte denna automatiska anslagsuppräkning till buds. Det är då särskilt angeläget att folkrörelserna vid tilldelningen av medel för kommande verksamhetsår får en uppräkning som hjälpligt motsvarar den förväntade penningvärdesförsämringen. Som ovan anförts har idrottsrörelsen inte fått det i det förslag regeringen framlagt för /82. Vi ser det som angeläget att idrottsrörelsen ges möjlighet att fortsätta den utveckling för att realisera målet idrott åt alla som påbörjats. Vi ser det också som angeläget att de särskilda insatser för kvinnlig idrott och idrott åt handikappade som idrottsrörelsen har påbörjat och vill fullfölja kan komma till genomförande. Mot bakgrund av det sagda föreslår vi att stödet till idrotten höjs med 5 milj. kr. utöver det av regeringen föreslagna för /82. Det innebär att anslaget Stöd till idrotten under huvudtitel räknas upp med 5 milj. kr. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar att till Stöd till idrotten för /82 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 5 milj. kr. () () () () () () HANS () () HANS () () PER ()
mot · G4021668 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om en särskild myndighet för turist- och rekreationsfrågor Staten har på olika sätt engagerat sig i turist- och rekreationsfrågor. Som exempel kan nämnas det stöd som utgår till turistanläggningar via lokaliseringsstöd och arbetsmarknadspolitiska åtgärder och insatser för marknadsbedömningar och planeringsarbete genom rekreationsberedningar. turistråds arbete för svensk turism är ett annat viktigt område som finansieras av staten. Kritik har ofta riktats mot att så många statliga organ har ansvar för olika delar av turist- och rekreationspolitiken. Jordbruks-, arbetsmarknads-, industri-, handels- bostadsdepartementen är berörda av dessa frågor. Ett flertal ämbetsverk och organisationer är också engagerade. Vid riksdagsbeslutet om turist- och rekreationspolitiken 1975/76 tillsattes beredningen för turism och rekreation för att samordna de statliga insatserna. En mycket stor del av turism och rekreation sköts av kommuner och landsting samt enskilda näringsidkare. För att effektivt företräda de statliga intressena i kontakterna med näringsliv och kommuner, följa den internationella utvecklingen och svara för en samlad bedömning av utvecklingen inom landet behöver vi nu en starkare organisation på statlig nivå. Beredningen för turism och rekreation i nuvarande form bör därför avvecklas. I stället bör inrättas ett organ med myndighetsställning. Det är angeläget att understryka att det inte behövs någon omfattande adminstrativ apparat. Tvärtom bör samordning och rationalisering kunna medföra minskade kostnader för statsverket. Den föreslagna myndigheten bör överta de bevaknings- och planeringsfunktioner som ligger på . Andra ärenden som bör överföras till den nya myndigheten är fritidsbåtsfrågor, bidragen till organisationerna utanför riksidrottsförbundet, vandringsleder i fjällen, fjällsäkerhetsfrågor, dessutom de anslag och uppgifter som handläggs av rekreationsberedningen. Ett genomförande av förslaget innebär en renodling av ansvaret för rekreationsfrågorna på myndighetsnivå. De anslag som enligt denna arbetsfördelning skulle handläggas av det nya organet är i förslaget till budget /82 ca 50 milj. kr. Personalmässigt bör sammanlagt en besparing kunna ske jämfört med den personal hos och rekreationsberedningen som svarar för motsvarande ärenden. Reformen innebär således både en administrativ effektivisering och en besparing. Den skisserade organisationsändringen bör komma till stånd . bör uppdra till och bemyndiga regeringen att genomföra omorganisationen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att bemyndiga regeringen att genomföra en omorganisation av statens handläggning av turist- och rekreationsfrågor i enlighet med i motionen skisserat förslag. . () ()
mot · G4021669 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. har expanderat kraftigt i en rad avseenden. Inte minst på personalsidan har en snabb ökning skett. En naturlig följd av detta har blivit att kostnaderna för verksamheten stigit, vilket lett till ständiga licenshöjningar. Denna utveckling måste hedjas. Det är illavarslande att nu har att ta ställning till en ytterligare licenshöjning om . för en färg-TV-licens. Värre är att planerna för utveckling pekar mot en licens på . i dagens penningvärde . Detta framstår säkert för majoriteten av svenska folket som helt oacceptabelt. är ålagd att rationalisera under kommande budgetår. Samma mål anges i statsverkspropositionen för . Departementschefen nämner dock att han kan tänka sig att detta mål justeras uppåt . Han anger emellertid inte någon ny procentsats eller går närmare in på formerna för hur detta skall genomföras. Att en ökad rationalisering måste komma till stånd inom framstår som klart. Det är då lämpligt att redan nu ange hur stor den skall vara i fortsättningen, så att möjligheter ges för företaget att börja planera för de ytterligare nedskärningar som bör komma till stånd. Mot denna bakgrund framstår det som lämpligt att fastställa rationaliseringsmålet till för /82 samt att redan nu fastställa samma siffra för nästkommande budgetår, 1982/83. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att rationaliseringarna inom bör uppgå till under de två nästkommande budgetåren. () ()
mot · G4021670 · 1981-01-27 00:00:00 — om fördelningen av statsbidragen till vissa nykterhetsorganisationer 1976 inrättades ett organ med namnet statsbidrag till vissa nykterhetsorganisationer m. fl. Denna nämnd har till uppdrag att fördela bidrag till organisationer, nämligen det statliga bidraget till nykterhetsorganisationer. överlämnar ett belopp till fördelning på de olika nykterhetsorganisationerna. är sammansatt av representanter för olika nykterhetsorganisationer, , , samarbetsgruppen KALV etc. När samarbetsnämnden inrättades var nykterhetsorganisationerna oeniga om detta fördelningsorgan. I olika sammanhang har , , och ansett att samarbetsnämnden representerar en onödig byråkrati, som bör avskaffas. Fördelningen av bidragen har skett enligt en fördelningsprincip om fasta procentsatser till de olika organisationerna. Samma fördelningsprocent har tillämpats från det nämnden startade sitt arbete. Vi anser att samarbetsnämnden som fördelningsorgan inte längre behöver finnas. Eftersom fördelningen av bidrag skett på samma sätt , borde kunna fastställa denna princip med samma procentsatser som , och att departementet sedan fördelade ut bidragen enligt denna princip. Vi anser att det kan vara nödvändigt att i dessa tider av ekonomiska problem och underskott i statsbudgeten undersöka alla områden för att se hur besparingar kan ske för att minska underskotten i budgeten. På detta sätt kan man spara in kansliresurserna och använda resurserna på ett bättre sätt. 1. att uttala sig för att statsbidrag till vissa nykterhetsorganisationer m. fl. 2. att fastställer den bidragsfördelningsprincip i procentsatser som gällt, 3. att uttalar sig för att vederbörande departement fördelar anslagna bidrag efter denna princip. () HANS ()
mot · G4021671 · 1981-01-27 00:00:00 — föreslog i sin anslagsframställning att följande tre organisationer skulle beviljas centralt stöd för sin ungdomsverksamhet: , och . Förslaget innebar att organisationerna skulle få dispens från gällande krav på anslutning i minst hälften av länen. Att en invandrarorganisations verksamhet är begränsad till de platser där det finns invandrare av den aktuella nationaliteten ligger i sakens natur. Det bör ej hindra att organisationen i detta sammanhang kan betraktas som en riksorganisation. Regeringen har utan närmare motivering avslagit ungdomsrådets förslag. Invandrarorganisationernas verksamhet för ungdomar har stor betydelse för att förebygga sociala problem bland invandrarungdomen som ofta har en besvärlig situation. Regeringen bör pröva möjligheten att ge stöd till de tre nämnda organisationerna inom ramen för nuvarande anslag. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om invandrarorganisationernas ungdomsverksamhet.