ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021026 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. om kommunernas planeringsansvar för energiförsörjningen har kommunerna genom lag ålagts ett planeringsansvar på energiområdet. Detta innebär att kommunerna skall verka för en trygg och säker försörjning och uppmuntra till hushållning med energi. Att uppnå den målsättningen har emellertid visat sig förknippat med stora problem i kommuner med flera eldistributionsföretag. Kommunernas möjligheter att bygga ut en effektiv och rationell eldistribution inom aktuella områden hämmas när distributionsrätten är fördelad på olika företag. Kommunernas strävan att uppnå enhetlig taxa för invånarna motverkas också av splittrat ägande. De skiljaktiga taxorna inom kommunerna är orättvisa och har alltsedan senaste kommunsammanläggningen varit en irritationskälla. En av grundtankarna bakom kommunindelningsreformen var att skapa planeringsriktiga enheter för kommunernas ansvarsområden såsom skolor, socialvård, bostäder, teknisk verksamhet m. m. och därmed en utjämning av kostnader och service mellan tätort och landsbygd med bibehållen möjlighet till demokratisk påverkan för kommunmedlemmarna. Det är rimligt att denna målsättning även får vara vägledande när en kommun har behov av att samordna eldistributionen inom sitt område. Flera av landets kommuner har funnit att samordning, med kommunen som huvudman för eldistributionen inom aktuella områden, är den mest rationella lösningen på problemet att fullfölja energiplaneringen och uppfylla konsumentkravet om enhetliga taxor. Emellertid har kommunerna ej de instrument som erfordras för att kunna förvärva enskilda eldistributionsföretag. Långdragna förhandlingar mellan kommuner och eldistributionsföretag pågår i flera kommuner, och möjligheten att påverka dessa förhandlingar genom framställning till koncessionsmyndigheten har inte visat sig tillräcklig. De besvärliga förhandlingarna leder oftast till att priset på eldistributionsföretagen blir orimligt högt, vilket naturligtvis leder till höga eltaxor för konsumenterna. Det har till och med förekommit att statligt distributionsföretag och kommun som intressenter har trissat upp priset för varandra under förvärvsförhandlingar. Skall planering och kommunalt ansvar fungera på ett effektivt sätt, krävs att kommunerna också får reella möjligheter att styra utvecklingen. bör därför uttala att kommunerna ges förköpsrätt till eldistributionsföretag samt att staten aktivt skall stödja kommuner, som har behov av att samordna eldistributionen. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om kommunernas behov av verkliga möjligheter att styra utvecklingen av energiplaneringen, 2. att beslutar att hos regeringen begära en översyn av möjliga förändringar i syfte att göra samordning av eldistribution enklare i enlighet med motionen. () () () () ()
mot · G4021027 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. Enligt beslut av Svenska kommer varvsverksamheten vid Öresundsvarvet att avvecklas. Beslutet kommer att medföra en genomgripande omstrukturering av den nuvarande varvsarbetsplatsen. Även Landskronaregionens näringsliv i övrigt kommer att beröras i hög grad. Vid upprepade kontakter som ägt rum mellan respektive kommuner och industridepartementet har flera konkreta sysselsättningsskapande alternativ redovisats och diskuterats. kommun har i ett särskilt förslag till åtgärdspaket, daterat 1980.10.23, fört fram en rad alternativ. Förslaget har inlämnats till industridepartementet. a) åtgärder under omstrukturering av Öresundsvarvet, bl. a. bildandet av ett etableringsbolag, alltså åtgärder på relativt kort sikt, b) åtgärder för en ny inriktning av näringsliv - långsiktig planering. I motion 1979/80:2017 i anslutning till vårproposition 1979/80:165 redovisade vi vår positiva syn på bl. a. det i åtgärdspaketet framförda långsiktiga projektet avseende en centralhamn för kolimport (Sundshamnen). är alltför ensidigt beroende av olja. Detta beroende måste minskas. prioriterar utveckling av förnyelsebara inhemska energikällor. Men under en lång övergångsperiod kommer vi att med nödvändighet ha behov av betydande kvantiteter importerat kol för vår energiförsörjning. Detta bestyrks också av förhandsuppgifterna om planerna i kommande energiproposition. De kvantiteter kol som vi således måste importera måste kunna lossas, lagras, distribueras och användas rationellt och ekonomiskt under uppfyllande av högt ställda miljökrav. För att klara detta behövs utveckling av transportteknik, teknik för god energihushållning och inte minst miljöteknisk forskning och utveckling. Utvecklingen av det nya, miljövänliga kolbränslet Carbogel i flytande form ligger ur teknisk synpunkt nära stadiet för produktion. har utvecklat tekniken. Statsmakterna måste nu skapa förutsättningar för att denna teknik skall komma till användning. De naturligaste förutsättningarna måste uppenbarligen finnas i anslutning till en centralhamn för kolimport i . Flera av de i det ovan nämnda åtgärdsförslaget berörda projekten är av rikspolitisk betydelse. De måste därför genomföras i samverkan mellan staten, regionala organ och berörda kommuner inom Landskronaregionen. Omstruktureringen och genomförandet av sådana projekt måste med nödvändighet ske med betydande statligt ekonomiskt stöd. Förändringen berör flera tusen människor direkt eller indirekt. Därför gäller det för alla som har ansvaret i aktuella beslutssammanhang att skapa framtidstro genom beslut om meningsfylld och utvecklingsbar sysselsättning för berörda människor. Konkreta beslut hastar. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om sysselsättningen i . () ()
mot · G4021028 · 1981-01-26 00:00:00 — om förstärkning av oljeersättningsfonden Det finns en bred enighet om att vi måste minska vårt oljeberoende. Oljan skall om möjligt ersättas med varaktig helst inhemsk energi med minsta möjliga miljöpåverkan. Detta kräver stora investeringar. Oljeersättningsfonden kommer säkert att bli ett verksamt medel för att främja detta men har alldeles för små resurser. Områden som måste prioriteras är skogsenergi, torv, effektivt nyttjande av disponibel elström och mer tidsenliga drifttemperaturer i våra värmesystem för att bereda väg för värmepumpar och solenergi. Det är inte på många områden som man kan tala om överlönsamhet, men på den vattenkraft som har byggts ut kan man tveklöst tala om stora vinster. Eltaxorna är satta efter kostnader i tillkommande produktionsanläggningar, och det har i första hand varit kärnkraft och kraftvärmeanläggningar. Gammal vattenkraft har därför produktionskostnader som endast är bråkdelen av dem som är aktuella i nya anläggningar. Det kan därför vara rimligt att samhället får en del av denna vinst för att främja angelägna energiprojekt. En avgift på per kWh på all vattenkraft som produceras i anläggningar färdigställda eller tidigare skulle ge en årlig inkomst på väl en miljard. Detta skulle tredubbla oljeersättningsfondens kapacitet, vilket är nödvändigt om vi verkligen skall få fart på oljeersättningen. De kraftbolag som har vattenkraft och får betala denna avgift skulle säkert få en del tillbaka genom att projekt för effektiv elanvändning kan stödjas, och därmed ökar deras elförsäljning, i första hand under låglasttid. Denna avgift kan inte vara någon saklig anledning för höjning av elpriset. Detta har inte satts med utgångspunkt i vattenkraftens kostnader. Avgiften innebär däremot en viss konkurrensutjämning mellan kraftföretag med liten andel vattenkraft och dem som har stor andel vattenkraft. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i denna motion för att förstärka oljeersättningsfonden.
mot · G4021029 · 1981-01-26 00:00:00 — av och om kostnadsanpassade eltaxor Vi kommer sannolikt att ha mycket god tillgång på elström. Elström är energi med maximalt hög kvalitet. Det är därför självklart att vi skall utnyttja den så effektivt som möjligt men utan att låsa oss vid ett högt elberoende. Nedanstående diagram över elanvändningens totala och årstidsmässiga utveckling visar att årstidsvariationen i elanvändningen har ungefär fördubblats , som den totala elanvändningen ökat med ca en tredjedel. Detta medför ett allt sämre utnyttjande av såväl produktions- som distributionsanläggningar och en högre genomsnittlig kostnad för elkonsumenten. Det finns alltså starka skäl att verka för en minskad årstidsvariation i elanvändandet, och detta kan ske med hjälp av en kostnadsanpassad eltaxa. SJ:s och Linjeflygs lågprissatsningar för att utnyttja överkapaciteten vid lågtrafik har varit lönsamma för både företagen, resenärerna och landet. Kraftbolagen har och kommer än mer att ha en betydande överkapacitet i såväl produktionsanläggningar som distributionsnät under vår, sommar och höst. Inget kan vara naturligare än att kraftbolagen följer SJ:s och Linjeflygs goda exempel och sänker elpriserna under lågbelastning. Det måste vara företagsekonomiskt riktigt då kraftbolagens rörliga kostnader för ökad leverans vid låglast är mycket låga. lägre sommarpris på elström skulle göra det klart lönsamt att nyttja el och vid mild väderlek övriga delar av året men bibehålla bränsleuppvärmning för de kalla dagarna. På detta sätt skulle årstidsvariationen minskas och kraftbolagen spara dyra effektutbyggnader i distributionsnätet. Kraftbolagen skulle med andra ord kunna transportera många flera kWh i samma linjenät och till i stort sett oförändrad totalkostnad. Mer olja skulle kunna ersättas med el och bytesbalansen förbättras. Används därtill elströmmen för att driva värmepumpar så har vi också fått en effektivitet i användandet, som kan försvara talet om elströmmen som en nationell tillgång. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att hemställa att regeringen för beaktande överlämnar motionen till utredningen (I 1980:07) Om principerna för taxe- och prissättning på energiområdet.
mot · G4021030 · 1981-01-26 00:00:00 — om småföretagares personliga borgensåtaganden Många småföretagare har tvingats gå i personlig borgen för de lån och krediter som är nödvändiga för att driva det egna företaget. Eftersom det är företagaren själv som har gjort planeringen vågar denne också ta de risker som är förknippade med en personlig borgen. Lagreglerna om medbestämmande i arbetslivet har för många småföretagare inneburit problem. Ett sådant problem är att arbetsgivarens beslutanderätt över företaget har inskränkts, varigenom hans eller hennes möjligheter att påverka företagets utveckling har minskat i motsvarande mån. Detta har inneburit att småföretagaren kan få svårigheter att garantera avtal med kunder och leverantörer. har tidigare behandlat frågan om egenföretagares personliga borgensåtaganden. skrev utskottet följande: Utskottet delar motionärernas uppfattning att kraven på lånesäkerhet kan framstå som onödigt hårda och ibland orättvisa ur företagarens synvinkel. Med hänvisning till att personlig borgen kan vara nödvändig för att skydda banker och andra i samband med långivning avstyrkte dock utskottet motionsförslaget. Man utgick också från att bruket av personlig borgen begränsas så mycket som möjligt. Jag anser det angeläget att kravet på personlig borgen minskas, och därvidlag bör statliga och halvstatliga kreditinstitut föregå med gott exempel. Enligt min mening bör därför borgenskrav från sådana institut begränsas till att gälla endast företagsinteckningar och icke som f. n. den egna företagarens personliga ägodelar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om en utredning om egenföretagarnas personliga borgensåtaganden enligt vad som i motionen anförts.
mot · G4021032 · 1981-01-26 00:00:00 — Motion 1980/81:1032 av om lokalisering till Söderhamnsregionen av ett trätekniskt forskningsinstitut Skogsindustrins utveckling bör, enligt vpk:s mening, i fortsättningen i ökad utsträckning ske i form av en satsning på träkemiska produkter. En sådan utveckling förutsätter bl. a. att staten i dagens läge satsar mer pengar till träkemisk forskning. Sådan forskning bör helst bedrivas i en region där det redan finns träkemisk industri, så att teori och praktik kan förenas på ett fruktbart sätt. I finns redan ett hartsdestillationsverk i . Om dessutom en metanolfabrik byggs i kommunen, i enlighet med tidigare i motion framfört förslag, finns det mycket goda förutsättningar för att starta ett träkemiskt forskningsinstitut i . Ett sådant statligt institut skall ha till uppgift att utveckla sådana träkemiska produkter att det skall vara möjligt att i stor utsträckning ersätta nuvarande importbaserade petrokemiska produkter med träkemiska produkter, baserade på inhemsk råvara. a. bör det vara möjligt att vid forskningsinstitutet utveckla ligninbaserade limkvaliteter, träprotein av olika slag samt vidareförädlade produkter av metanol, butanol o. d. Nya, okända, produkter kan också komma att utvecklas som kan leda till export av högförädlade träkemiska produkter. Finansieringen av detta forskningsinstitut kan delvis eller helt ske via de regionala och centrala samhällsfonder för utveckling av bl. a. den skogsbaserade basindustrin som vpk vill skapa genom att bl. a. avsätta kraftindustrins nuvarande övervinster på de gamla vattenkraftverken till sådana fonder. Det är därför inte nödvändigt att belasta den nuvarande, hårt ansträngda statsbudgeten med de pengar som erfordras för denna satsning. I särskild motion har jag redogjort för det svåra industri- och sysselsättningsläget i . Jag har dessutom åberopat den forskarrapport som Tekniska högskolan utarbetat och som visar att, om inga radikala åtgärder vidtas. kommer att förlora ytterligare 2 000 jobb . En sådan utveckling måste till varje pris förhindras. Det finns ett industriellt och tekniskt kunnande inom skogs- och träindustrin som måste tillvaratas och vidareutvecklas. Förslaget i denna motion är därför av största betydelse för en sådan utveckling. Med hänvisning till det anförda föreslås att begär att regeringen inför redovisar ett förslag om att förlägga ett träkemiskt forskningsinstitut till Söderhamnsregionen.
mot · G4021033 · 1981-01-26 00:00:00 — om utvecklande av våg- och vindkraftverk vid tillverkar och projekterar bl. a. vindkraftverk. Varvets vindkraftskunnande har väckt internationellt intresse och erkännande. Varvet torde ligga långt framme på utvecklingssidan. Tyvärr har antalet order från svenska beställare varit litet, eftersom statsmakterna förklarat att man skall invänta en utvärdering av de två vindkraftverk som är under byggnad. För att kunna hålla i gång produktionen och för att export av vindkraftverk skall möjliggöras är fler anläggningar nödvändiga i . Detta är viktigt för att vara med i den internationella utvecklingen. Vi har lyckats skapa ett internationellt intresse för de svensktillverkade vindkraftverken. Det gäller nu att behålla och utveckla detta intresse. Det krävs nu produktion och praktik för att utvidga kunnandet. Utvärderingar är nödvändiga men får inte lägga locket på den kontinuerliga lärdom praktiken ger. För att kunna framställa ännu bättre produkter bör utvecklingssidan på varvet förstärkas för att kunna förbereda en produktion som även omfattar vågkraftverk och havsbaserade vindkraftverk. Varvet har goda förutsättningar på dessa områden genom sitt allsidiga skeppskunnande. Konkreta storskaliga projekt bör formuleras. Anläggningarna skulle kunna tjäna som internationella forskningscentra och leverera kunskaper även till andra industriområden. i har bl. a. studerat förutsättningarna för ett vågkraftverk utanför . Energiproduktionskostnaderna beräknas bli samma eller mindre än dem man nu har för att producera elenergi i de oljedrivna kraftverken. Det krävs konkreta satsningar för att utveckla de inhemska flödande energikällorna. Satsningar på vind- och vågenergi medverkar till att begränsa onödig import. De bidrar till en miljövänlig energiproduktion, som inte ökar försurningen av våra sjöar och vattendrag. Den skulle bli mindre sårbar och ge goda förutsättningar till export. De planerade, mycket omfattande avskedandena av personal på samt det dystra arbetsmarknadsläget i gör det särskilt angeläget att ordentliga satsningar görs i framtidsbranscher. Även när det gäller forskning och högre utbildning är dåligt försett. Det är naturligtvis också angeläget att den militära produktion som man till stor del haft och har successivt kan minska i betydelse och ersättas med civil produktion. Mot bakgrund av det nu anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om initiativ för att fler vindkraftverk skall beställas hos , 2. att hos regeringen begär tillsättande av en i stationerad arbetsgrupp för forskning och utveckling inom våg- och vindkraftverksområdet. (vpk) (vpk)
mot · G4021034 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81 1034-1041 av m. fl. om lokalisering av etanolproduktion till Karpalunds sockerbruk har i ett överlämnat betänkande (Ds Jo 1980:7) dels utrett den tekniska och ekonomiska förutsättningen för etanolproduktion ur sockerbetor och andra produkter, dels studerat möjligheterna att bygga om det nedläggningshotade sockerbruket i Karpalund för etanolproduktion. Utredningen finner det angeläget att en utökning av etanolproduktionen i landet sker. Etanolen har betydande möjligheter som drivmedel och kemiråvara. Man bedömer det vara möjligt att producera etanol ur sockerbetor och spannmål vid en oförändrad jordbrukspolitik. En produktion av den storleksordningen innebär ingen konflikt med livsmedelsförsörjningen. Den tar endast i anspråk delar av växande överskott av jordbruksprodukter och ger bl. a. värdefulla fodermedel som biprodukter. Utredningen föreslår att etanolproduktionen förläggs till Karpalund. Ett lämpligt tillfälle att snabbt påbörja etanolframställning i industriell skala finns just nu i och med planerna på en nedläggning av sockerproduktionen vid Karpalunds sockerbruk. En helt ny fullskaleanläggning behöver ej byggas, eftersom man i Karpalund kan använda det nuvarande bruket i stor utsträckning. Här skulle till en relativt låg kostnad förutsättningar för etanolproduktion finnas, inte minst ur teknisk synvinkel. En övergång till etanoltillverkning innebär att den nuvarande sysselsättningen vid bruket i stort sett kan bibehållas. En fortsatt sockerproduktion av minst nuvarande omfattning i blir också möjlig, vilket är önskvärt särskilt med hänsyn till växtodling och djurproduktion. Utredningen rekommenderar att planerna på en ombyggnad av Karpalund för etanolproduktion nu förs vidare i en detaljprojekteringsfas. Försök med framställning av etanol sker redan nu i en mindre pilotanläggning som togs i bruk i Karpalund. Försöket har utfallit väl. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för att den framtida etanolproduktionen förläggs till nuvarande Karpalunds sockerbruk. (s) () () () 1 1980/81.
mot · G4021035 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. om användning av inhemska bränslen i fjärrvärmeverk De flesta torde numera vara överens om den dyra oljeimportens förödande inverkan på ekonomi. En av de största utgiftsposterna på vår oljenota förorsakas av det krav på beredskapslagring av olja som bl. a. våra fjärrvärmeverk är ålagda. Det är därför ytterligt angeläget att finna metoder som gör det möjligt att begränsa denna oljelagringsplikt. En sådan metod som med stor framgång prövats i - är att kommun med oljeeldade fjärrvärmeverk bygger om åtminstone en av sina pannor för eldning med inhemska bränslen, framför allt torv och/eller flis. Därmed skulle minst tre fördelar vinnas. För det första kan man minska oljelagringen, för det andra skulle man spara pengar, och för det tredje skulle driften vid långa avspärrningar inte äventyras. I har man, som tidigare nämnts, byggt om en befintlig oljeeldad hetvattenpanna för eldning med inhemska bränslen. Detta skedde åtminstone delvis på initiativ av överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) som var mycket intresserad av de erfarenheter som skulle kunna vinnas av en sådan ombyggnad. Anläggningen var klar att tas i bruk , och har erfarenheterna av denna varit positiva. Man har sålunda kunnat konstatera att konverteringen av pannan var enklare än beräknat och att de praktiska problemen vid drift av densamma är små. Man har också uppnått en mycket god verkningsgrad på pannan, vilket torde ha sin förklaring i att det är möjligt att driva anläggningen med låga luftöverskott och låg halt oförbränt. När det gäller beredskapsaspekterna har man kommit fram till att den ombyggda pannan vid fastbränsleeldning har en effekt som motsvarar av den maximalt utnyttjade panneffekten vid eldning med olja. Denna panna kan täcka ca 2/3 av normalårsproduktionen av fjärrvärme. Detta betyder att Växjös uthållighet i en avspärrningssituation är mycket god. Vidare har ombyggnaden av den oljeeldade hetvattenpannan på i klart visat att det är billigare att bygga om sådana pannor till eldning med inhemska bränslen än att beredskapslagra olja. Detta gäller även om de under normala förhållanden inte kan försörjas helt med inhemska bränslen, vilket torde bli svårt med tanke på massaindustrins stora behov av vedråvara i form av flis. De goda praktiska, beredskapsmässiga och ekonomiska erfarenheter som vunnits ur ombyggnadsprojektet gör det enligt vår mening angeläget att övriga oljeeldade fjärrvärmeverk i landet åläggs sådana ombyggnader, alternativt nyinstallationer av pannor för fast bränsleeldning. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om installation av värmepannor för torvoch/eller fliseldning i oljeeldade värmekraftverk för att förbättra och förbilliga beredskapen inför en eventuell avspärrning. () ()
mot · G4021036 · 1981-01-26 00:00:00 — av och om lokalisering till av ett statens energiverk Enligt ett utredningsförslag bör de myndigheter och kommittér som arbetar inom energiområdet slås ihop till ett nytt statligt verk - statens energiverk - från . Förslaget bereds f. n. inom regeringens kansli. Verket beräknas totalt få ca 150 anställda. Enligt vår uppfattning finns det goda skäl som talar för att det föreslagna verket inrättas, och vi anser att det är viktigt att man redan nu aktualiserar frågan om lämplig lokalisering av en sådan myndighet. har tidigare uttalat att vid inrättande av nya statliga myndigheter skall man sträva efter att placera dem utanför . Om ett nytt energiverk skall inrättas bör detta enligt ovan referade principuttalande lokaliseras utanför . Enligt vår uppfattning bör i så fall i första hand en central ort i komma i fråga. För en lokalisering till talar, förutom regionalpolitiska skäl, att en betydande del av energiproduktionen är förlagd till denna del av landet. I bedrivs vidare en omfattande försöksverksamhet med alternativa energikällor som torv och skogsavfall m. m. Av kommunerna i framstår som mycket lämplig lokaliseringsort för ett statligt energiverk. Kommunen har goda kommunikationer med övriga delar av landet. har visat sig vara en mycket bra lokaliseringsort för central statlig förvaltning. Erfarenheterna från tidigare omlokalisering dit är synnerligen positiva. För den föreslagna lokaliseringen talar vidare regionalpolitiska skäl. har betydande problem att hålla sysselsättningen uppe. Detta är ett välkänt förhållande som här inte behöver utvecklas närmare. Slutligen bör i sammanhanget framhållas att drygt 200 statliga sysselsättningstillfällen kommer att försvinna i genom den av statsmakterna beslutade nedläggningen av 5. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att uttalar sig för en lokalisering till av det föreslagna .