mot · G502125 · 1981-11-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:59 om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt Den ekonomiska brottsligheten, och då främst skatte- och avgiftsfusket, innebär ett betydande inkomstbortfall för samhället. Uppskattningarna varierar från några till . Även från konkurrenssynpunkt är fusket allvarligt. Seriösa näringsidkare har små möjligheter att hävda sig i konkurrensen med företagare som fuskar med skatter och avgifter. Ytterst finns en risk för en successiv urholkning av samhällets rättvise- och moralbegrepp. En sådan utveckling innebär ett hot mot själva grundvalen för vårt solidariska välfärdssamhälle. Fusket på mervärdeskatteområdet växer av allt att döma kraftigt tillbaka. Denna utveckling måste brytas. I proposition 1981/82:59 behandlas mervärdeskattekontrollen. Vi kan i allt väsentligt ställa oss bakom den uppfattning som redovisas i propositionen om vad som bör innefattas i begreppet skattekontroll och om inriktningen av den framtida mervärdeskattekontrollen. Med hänsyn till den organisationsutredning som RSV bedriver och det arbete med en generell kontrollplan som också görs inom RSV och med beaktande av den försöksverksamhet inom området som RSV driver, kan enligt propositionen slutlig ställning inte nu tas till den modell för mervärdeskattekontrollen som skisseras i propositionen. Vi delar denna uppfattning men vill med skärpa framhålla vikten av att det pågående utredningsarbetet bedrivs med stor skyndsamhet. Vi lägger alltså inte nu något yrkande på denna punkt men förutsätter att regeringen i avvaktan på resultatet av det pågående utredningsarbetet senast i budgetpropositionen 1982 kommer med förslag till effektiva åtgärder för att skärpa kontrollen. Två frågor vill vi beröra särskilt. De restförda skatterna och avgifterna har ökat dramatiskt . Då var beloppet är det Möjligheterna att driva in dessa skatter och avgifter är begränsade. Gäldenären saknar i allmänhet förmåga eller vilja, eller bådadera, att betala skulderna. I vissa fall har det aldrig varit hans avsikt att betala några skatter eller avgifter. Utgångspunkten för samhällets strävan att se till att skatter och avgifter verkligen betalas måste därför vara att angripa problemet i ett skede. När det gäller mervärdeskatten bör sålunda kontrollen av den löpande skatteredovisningen och uppföljningen av denna skärpas särskilt. Härigenom kan man undvika att de skattskyldiga successivt bygger upp stora mervärdeskatteskulder som de sedermera inte kan betala även om de vill. Kontrollen bör alltså i större utsträckning än inriktas på att förebygga felaktigheter och fusk och på att i ett tidigt skede få rättelse till stånd. Propositionens förslag i fråga om registreringar till mervärdeskatt innebär ett steg i denna riktning. Men det behövs ytterligare åtgärder. Den närmare utformningen av dessa utgår vi från att regeringen återkommer till när RSV redovisat resultatet av sitt utredningsarbete. Reglerna om avdragsrätt för fiktiv mervärdeskatt utnyttjas i betydande utsträckning för att lura staten på skatt. har ingående beskrivningar lämnats i massmedia hur detta går till. Vi skall här bara ta ett exempel. En mervärdeskatteskyldig guldsmed köper guld av privatpersoner för sammanlagt t. ex. 1 milj. kr. Guldet exporteras och betalar tillbaka den fiktiva mervärdeskatten på köpeskillingen, , till guldsmeden. Guldet kan därefter på olika vägar åter hamna hos guldsmeden. Transaktionen upprepas och betalar ut . en gång till. Och så kan det fortsätta. kontrollmöjligheter är av olika skäl små. Det nu beskrivna förfarandet är illa nog. Men det kan mycket väl vara ännu värre. Guldet som guldsmeden köper upp är ofta stulet. Vidare sker i praktiken inte någon kontroll av att det kolli som lämnar verkligen innehåller guld. Det kan lika väl innehålla t. ex. sand utan att detta upptäcks. Det är inte ens nödvändigt att ett kolli faktiskt lämnat landet. Återbetalning av fiktiv mervärdeskatt kan ske i alla fall om bara alla papper verkar riktiga. Självfallet måste denna möjlighet till fusk med mervärdeskatten täppas till. har uppmärksammat problemet och förordat att regeringen uppdrar åt mervärdeskatteutredningen att med förtur pröva frågan om avdrag för fiktiv mervärdeskatt (SkU 1980/81:50). följde utskottet och mervärdeskatteutredningen har fått uppdraget. Enligt vad vi erfarit kommer utredningen att lämna ett förslag i frågan. Vi förutsätter att regeringen bereder detta förslag på ett sådant sätt att det kan bli föremål för prövning senast . I propositionen föreslås att mervärdeskatteplikten för karantänsverksamhet slopas. Genom ändringen kan kostnaderna för karantänsförvaringen hållas på en lägre nivå än annars. Detta antas minska frestelsen att illegalt föra in djur i landet. Vi delar självfallet uppfattningen att det är angeläget att förhindra att rabies införs till . Smuggling av bl. a. hundar och katter bör därför förhindras på ett effektivt sätt. Men vi ifrågasätter starkt om den föreslagna åtgärden kan få någon mer påtagliga smugglingsavhällande effekt. Kostnaderna för karantänsförvaringen är ju mervärdeskatten förutan betydande, för hund ca . och för katt . Vår huvudinvändning mot förslaget är emellertid en annan. Skattelagstiftningen bör i princip inte utnyttjas för andra syften än det lagstiftningen i första hand skall tillgodose. Åtgärder för att komma till rätta med smuggling bör därför vidtas inom ramen för annan lagstiftning än skattelagstiftningen. Vi motsätter oss alltså förslaget att slopa mervärdeskatten för karantänsverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om skärpning av mervärdeskattekontrollen, 2. att avslår de i proposition 1981/82:59 framlagda förslagen om ändring i 2 och 11 §§ lagen (1968:430) om mervärdeskatt. i (s) () () MAJ () () ()