mot · G402378 · 1981-01-19 00:00:00 — av m. fl. om kommersialismens inverkan på kulturområdet I fjolårets motion om kommersialismen inom barnkulturområdet visade vpk på hur det kommersiella kulturutbudet ingår i en medvetandeindustri, som särskilt valt ut barn och ungdom som väsentlig målgrupp. Strukturrationaliseringens stora folkomflyttningar inom och till och arbetslivets förändringar har försatt människor i ett socialt och kulturellt vakuum. Detta vakuum fylls nu av värderingar och livsstilar, som vid närmare analys går stick i stäv med den samhällsanalys vi i omfattar och de mål vi satt för skola, kulturpolitik och samhällsutveckling. Den kommersiella kulturen har sedan industrialismens genombrott ständigt ökat i omfattning. Det har den t. o. m. accelererat, bl. a. genom de nya medier som tillkommit och som inneburit en förstärkning av samma innehåll och samma budskap, ingalunda en mångfald. De hårdnande villkor människor lever under leder lätt till en ökad önskan om flyktmöjligheter - till våld, till falsk idyll, till skenlösningar, till fragmentarisk information. Och därmed ökar också marknaden för de produkter som svarar på sådana önskningar. Vpk kräver en vilja hos kulturpolitiken att se och inse de kommersiella negativa verkningar som enligt de kulturpolitiska målen skall motverkas. De skakade beslutsfattarna i debatten om videovåldet avslöjade en förbluffande brist på kännedom om innehållet i de videogram som rullat i den svenska hemelektroniken. Någon större handlingsberedskap märktes inte heller. Och regeringens förslag att lägga ned barnfilmrådet -vars granskning av barnfilmutbudet är ett gott försök att i positiv anda föra fram bra alternativ - måste i detta sammanhang upplevas som grov ironi. Olika utredningar och rapporter har belyst och exemplifierat den kommersiella kulturens innehåll, värderingar och former. Att man trots detta arbete möter så stor okunnighet och så liten politisk vilja till målinriktade åtgärder torde bl. a. ha sin förklaring i att regeringen inte varit beredd att ta ett samlat politiskt grepp på dem och därför valt att låta frågorna stanna på tjänstemannaplanet. Vpk kräver därför en parlamentarisk utredning som med utnyttjande av existerande dokumentation framför allt skall belysa o ägandeförhållandena inom skilda områden av kulturindustrin o importen av kulturprodukter såväl till privata som offentliga organ o marknadsföring och distribution o det kommersiella språket (ord, bild, musik etc.) och dess effekter på människorna o effekterna av de statliga insatserna på kulturområdet, dvs. huruvida de existerande stödformerna huvudsakligen gagnat en seriös kultur eller en kommersiell o kulturindustrins utveckling och anknytning till utvecklingen av skilda former av massmedier och förlag o effekterna av åtgärder inom andra områden (arbetsmarknadspolitiska, skola, boende) samt' utarbeta förslag till o samhälleliga insatser som kan göra sig gällande gentemot det kommersiella utbudet och o restriktioner som kan dämpa den kommersiella kulturindustrins acceleration Utredningens dokumentation och förslag bör lägga tyngdpunkten på kulturutbudet för barn och ungdom, detta dock taget i vid mening. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om en parlamentarisk utredning med uppgift att bearbeta kommersialismens negativa verkningar på kulturområdet, varvid särskilt bör beaktas problem som är gemensamma för olika kulturområden, ägandeförhållanden, import och nationell produktion, stödformer samt restriktioner. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)