mot · G4021934 · 1981-02-12 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:67 om vissa frågor angående stålindustrin, m. m. Utvecklingen inom den svenska stålindustrin har genomgått stora strukturförändringar och därigenom skapat stora sysselsättningsproblem på flertalet bruksorter. Minskade sysselsättningstillfällen på bruksorter med ensidigt näringsliv har i sin tur i många fall medfört en kraftig nedgång i befolkningsutvecklingen. kommun är den kommun i riket som är mest beroende av stålindustrin (). Andelen sysselsatta i stålindustrin av totala antalet sysselsatta var 1980 , av de industrisysselsatta var anställda vid . minskade antalet anställda vid med 640 personer. har kommunen haft en negativ befolkningsutveckling. Folkmängden har minskat med nära 3 400 personer . till 1979 var kommuns folkmängdsminskning bland de högsta i riket. utgör minskningen preliminärt 309 personer (2,), vilket var den högsta siffran procentuellt sett av samtliga kommuner i riket. Kommunen har 13 175 invånare och om trenden fortsätter uppgår folkmängden till 11 800 invånare. I regeringspropositionen berörs problem för bruksorter liknande mycket kortfattat. Enligt föredragande statsråd ankommer det på företagen på de orter som kommer att drabbas av sysselsättningsminskning att inom ramen för sina egna resurser medverka till att få fram ersättningssysselsättning. Han konstaterar dessutom att regionalpolitisk! stöd kan utgå. aviserades från regeringen att kraftfulla insatser skulle göras för att skapa ersättningssysselsättning på stålorter med ensidigt näringsliv och att ett åtgärdsprogram skulle framarbetas inom . Något sådant åtgärdsprogram har ännu ej redovisats, trots att arbetsmarknadsutskottet förutsatt att en sådan redovisning skall göras. För att stoppa den pågående utarmningen på bruksorterna måste nu begära att regeringen redovisar vilka åtgärder man har för avsikt att vidta för att stoppa befolkningsnedgången samt skapa ersättningssysselsättning för kommuner av typ . Klart är att kommunen och företaget själva ej kan lösa de alltmer växande problem som föreligger. Ett ökat statligt engagemang är därför av största vikt. Enligt gjorda utvärderingar kommer det att råda brist på skrot för stålindustrin. För att kunna bedriva stålframställning blir företagen hänvisade till import av skrot. Importmöjligheterna är dock begränsade, 1 1980/81. emedan det i ett flertal länder råder exportförbud av skrot. Från såväl fackliga företrädare som företag med skrotbaserad stålframställning har man påtalat den framtida utvecklingen och krävt att regeringen tar initiativ för att trygga den framtida försörjningen av skrot och råjärn. Överläggningarna mellan stålverken angående skrotfördelningsprinciperna har pågått men har ej, såvitt kan bedömas, gett något resultat. Mot denna bakgrund är det nu angeläget att regeringen tar initiativ till utarbetande av en plan för hur specialstålverkens råjärns- och skrottillgång skall säkras . Detta bör ge regeringen till känna. pågår f. n. en utveckling av den s. k. plasmateknologin. Kostnaderna är dock så stora att företaget icke anser sig självt kunna bära dessa, utan har sökt och till viss del erhållit statligt stöd härför. Det är av stor vikt såväl för som för samhälle att den nya tekniken kan utvecklas vid företagets anläggningar i . Avgörande för om så blir fallet beror i hög grad på det statliga stöd företaget kan erhålla för den fortsatta utvecklingen. Det är därför angeläget att regeringen på ett aktivt sätt stödjer den fortsatta utvecklingen av plasmateknologin vid . Detta bör ge regeringen till känna. Med det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av åtgärder för sysselsättningen på bruksorterna, 2. att hos regeringen begär en plan för hur specialstålverkens råjärns- och skrotförsörjning skall tryggas, 3. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av ett aktivt stöd för utvecklingen av plasmateknologin.