mot · G5022353 · 1981-01-01 00:00:00 — Motion 1981/82:2353 Program för regional utveckling och resurshushållning (prop. 1981/82:113) uppställda mål om att ge människor i alla delar av landet tillgång till arbete, service och god miljö slås fast. Detta är ett citat från propositionens första sida. Målinriktningen är bra, och man måste förutsätta att ingen möda lämnas oprövad när det gäller att nå målet. Men även om propositionen talar om en balanserad befolkningsutveckling i landets olika delar blir man betänksam när man kommer till prognoser och planeringstal 1990. Här verkar det som om man tappat bort målsättningen och i stället ramlat tillbaka i tankegången att det är bra om vi kan bibehålla samma befolkningstal som gällde . Tyvärr är län inte något län som följt utvecklingen i landet för övrigt. Orsakerna är många men långt ifrån självförvållade till stora delar. Ett läns möjligheter att utvecklas i takt med landet i sin helhet är beroende på många faktorer. Man måste ha ett fungerande och utvecklingsbart näringsliv. Man måste ha en väl avvägd andel av privatoffentligoch statlig verksamhet. Man måste ha ett väl fungerande kommunikationssystem. län, som varit och alltjämt är ett län som domineras av småindustri och jordbruk, har praktiskt taget stått stilla i vad gäller befolkningsutvecklingen . Kanske är detta orsaken till att propositionen även nu förutsätter ett stillestånd på detta område. Därmed har man redan lämnat målsättningen om en balanserad befolkningsu/vecWing. Invånarantalet i länet har som sagt varit fastlåst vid omkring 240 000. Detta stillastående måste i jämförelse med landet i sin helhet ses som en tillbakagång. Hur ser då det dagsaktuella läget ut för länet? läns befolkning uppgår till omkring 242 000 invånare. Sysselsättningsläget ser ut enligt följande: Totalt antal arbetslösa () 4 410 personer Beredskapsarbete () 1 167 personer 1 1981/82. Nr 2353 - 235 7 I AMS-utbildning Varslade totalt () 1 271 personer () 2 435 personer varav 1 822 uppsagda 89 permitterade (Av dessa finns 904 i ) () 300 personer varav 40 inom tillverkningsindustrin 10 inom byggnadsindustrin och övriga i huvudsak inom den offentliga sektorn. De här presenterade siffrorna är ingen munter läsning, i varje fall inte för den som är bosatt i län. Till stor del är detta sviterna efter den senaste varvskrisen i , men också en rad andra faktorer spelar in. När beslutade lägga ned fem bruk i så fick län också en smäll genom att Emsfors Bruk fanns med. Industridepartementet vägrade lämna stöd till fortsatt drift vid bruket för att rädda de 160 sysselsättningstillfällen som då fanns där. I stället fick kommunen gå in och öppna akutmottagning. Operationen ser ut att lyckas och patienten pappersbruket lever kvar. Man har funnit köpare till bruket, och kommunen har räddat omkring 100 av de 160 jobben till ett pris som förmodligen kommer att röra sig om 25 30 milj. kr. som och finns tyvärr även med bland den rad av företag som minskar sin personalstyrka eller överväger nedläggning i sin helhet. Sammansättningen av ett läns verksamhet är väsentlig, som jag inledningsvis berörde. Hur ser då länets andel av statlig verksamhet ut? Propositionen tar under 3.5 Lokalisering av statlig verksamhet upp denna fråga och anknyter också till län. I propositionen slås fast följande: Sysselsättningen inom statlig verksamhet varierar mellan olika delar av landet. En orsak till dessa variationer är naturligtvis att den regionala och lokala statliga förvaltningen i de flesta fall är dimensionerad efter befolkningens storlek. Även om antalet sysselsatta i statlig verksamhet sätts i relation till antalet invånare i länet kvarstår dock stora variationer mellan länen. I län, som har den högsta andelen sysselsatta inom statlig verksamhet, uppgick antalet sysselsatta per 1 000 invånare till 84 personer . Motsvarande tal för och , som har den lägsta andelen, var 28 resp. 30 personer. Genomsnittligt för riket var antalet sysselsatta inom statlig verksamhet 53 personer per 1 000 invånare. Redovisningen i propositionen talar sitt tydliga språk. län är sämst gynnat av alla län i hela landet här finns bara hälften av riksge nomsnittet för antalet sysselsatta inom statlig verksamhet och exakt en tredjedel av andel. Ett rättvisekrav borde vara att länet åtminstone närmade sig riksgenomsnittet. Varför skall inte staten ta sin andel av ansvaret för sysselsättningen i just den här delen av landet? I den nuvarande stödområdesindelningen har län haft tre av sina tolv kommuner inplacerade. har tillhört stödområde 1 och Ölandskommunerna stödområde 2. har begärt ändring så till vida att man vill ha inplacerad i stödområde 2 och att även , och norra delarna av likaså inplaceras i stödområde 2. När det gäller Ölandskommunerna begär förhöjda stödmöjligheter i de perifera delarna. Departementschefen anser att problemen i län bör kunna bemästras med de stödmöjligheter som han föreslår skall gälla utanför stödområdet. Om utskottet och skulle följa departementschefens ställningstagande i denna fråga fordras ett klart uttalande att län tilldelas tillräcklig andel av de medel som står till förfogande för detta ändamål. Även står inför stora sysselsättningsproblem, inte minst med tanke på cementfabrikens ovissa framtid. Därför är det ett oeftergivligt krav att resurser måste reserveras i tillräcklig mängd för län. Med hänvisning till vad som framförts i motionen hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillskapande av statlig verksamhet i län, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen omförts om att i län tilldelas erforderliga statliga medel för att kunna bemästra uppkomna problem.