mot · G50246 · 1981-10-26 00:00:00 — 1981/82:46 av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:30 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1 Inledning och sammanfattning 2 2 Den ekonomiska utvecklingen och utsikterna 4 3 Det socialdemokratiska alternativet - en översikt 6 3.2 Det aktuella konjunkturlägets krav 7 3.3 Sammanfattning av socialdemokraternas förslag och ställningstaganden 8 3.4 Budgetmässiga effekter av (s)-förslagen 11 4 Vår syn på regeringens förslag 12 4.1 Samhällsekonomiska aspekter 12 4.2 Sänkningen av mervärdeskatten 15 4.3 De fördelningspolitiska effekterna av regeringens paket 18 4.5 De samlade samhällsekonomiska effekterna 22 5 Socialdemokraternas förslag och ställningstaganden 23 5.1 Militärt försvar och civilförsvar 23 5.2 Ändring av reglerna för indexberäkning inom den allmänna försäkringen och studiemedelssystemet samt av reglerna för kommunalt bostadstillägg 24 5.3 Höjda barnbidrag 25 5.4 Slopande av bosättningslånen 26 5.5 Transportstöd för m. m 27 5.6 Valutapolitisk utredning 29 5.7 Skärpta villkor för kontokreditgivningen 30 5.9 Insättning av medel på vinstkonto 32 5.10 Tillfällig vinstskatt 33 5.11 Inkomstskatten 1982 34 5.12 Åtgärder för att stimulera utbudet av virke till skogsindustrin 36 5.13 Arbetsmarknads-och regionalpolitik 42 5.14 Tomträttslån, hyresrabatter och -garantier, underhållslån ... 47 5.15 Kompensation för kommunernas ränteförluster 51 1 Inledning och sammanfattning Utvecklingen har inneburit en ytterligare fördjupning av de grundläggande balansbrister som utmärker den svenska ekonomin. Underskottet i utbytet med utlandet, ett alltmer svårkontrollerat statligt budgetunderskott, hög inflation, fallande investeringar och en snabbt stigande arbetslöshet är den ekonomiska krisens mera påtagliga yttringar. Under loppet av 1981 har därtill ovanpå de strukturellt betingade obalanserna lagrats följderna av en internationell lågkonjunktur. De borgerliga regeringarnas ekonomiska politik har bidragit till att fördjupa lågkonjunkturen. Nedgången förstärktes av den höjning av mervärdeskatten som beslutades vi den urtima - när det redan stod klart att ekonomin var på väg in i en lågkonjunkturfas. Åtgärderna i den s.k. sparpropositionen bidrog till att ytterligare minska den inhemska efterfrågan. presenterade den dåvarande borgerliga regeringen en budgetproposition i vilken budgetunderskottet /82, alla sparåtgärder till trots, reviderades upp . Denna försvagning av budgeten och avsaknaden av vaije allvarligt försök att reda upp den statsfinansiella situationen ledde till en akut förtroendekris för den svenska kronan. För att hålla stånd mot denna valutakris tvingades riksbanksfullmäktige att höja diskontot från . Under loppet av våren genomdrevs så ytterligare sparåtgärder som emellertid inte kunde förhindra en fortsatt försvagning av statsfinanserna - budgetunderskottet fick i kompletteringspropositionen ånyo justeras . Bakom denna utveckling låg bl. a. det faktum att åtstramningsåtgärderna höll tillbaka tillväxten i ekonomin och därmed ökningen i skatteunderlaget. ledde den höga inflationstakten, som drivits upp av skattehöjningen och diskontohöjningen , till automatiska ökningar av statsutgifterna. Allt medan statsfinanserna försämrades fick vi under vårens lopp en successiv försämring av den svenska industrins konkurrenskraft i och med att kronan markant ökade i värde jämfört med våra viktigaste konkurrentländers valutor. I sina ekonomiska motioner (mot. 1980/81:1136 och 2190) kritisdrade socialdemokraterna dels politikens ensidiga inriktning på s.k. sparande, dvs. statliga utgiftsnedskärningar, dels den borgerliga passiviteten när det gäller att bekämpa inflationen. Ett centralt tema i dessa motioner var att balansbrister kan undanröjas och sysselsättningen långsiktigt tryggas endast om inflationen i den svenska ekonomin nedbringas påtagligt och investeringarna åter börjar öka. I motionerna varnades för att den borgerliga ekonomiska politiken med dess åtstramning mitt i en lågkonjunktur skulle leda till en dramatisk försämring av arbetsmarknadsläget och därmed i praktiken en kapitulation när det gäller den fulla sysselsättningen som mål för den ekonomiska politiken. Framläggandet av det socialdemokratiska krisprogrammet , liksom den alltmer accentuerade lågkonjunkturen och den uppenbart ohållbara valutakursutvecklingen satte den senaste borgerliga regeringen under ökad press att företa sig något. Det ekonomisk-politiska paketet (prop. 1981/82:30) som sent omsider förelagts innebär att 1.1 den svcnska kronan devalveras per , 1.2 de prishöjande effekterna av devalveringen avses bli motverkade av en sänkning av mervärdeskatten från 23,till per . De angivna syftena med denna skattesänkning är dels att undvika en utlösning av de gällande löneavtalens prisklausul , dels att motverka en alltför stark nedgång i inhemsk efterfrågan som annars sägs bli följden av devalveringen, 1.3 den ytterligare försvagning av budgeten som momssänkningen medför skall balanseras av sparåtgärder och skattehöjningar. För /82 uppgår dessa emellertid endast till , medan de ökade utgifterna och minskade inkomsterna beräknas till , varför nettoeffekten av paketet är en försvagning av budgeten med . För /83 beräknas budgetförsvagningen uppgå till . Innebörden av detta ekonomisk-politiska paket är att man genomför en oundviklig devalvering. vältras den realinkomstminskning som denna syftar till över dels på de grupper som drabbas av de statliga utgiftsnedskärningarna, i första hand pensionärerna, dels på den statliga budgeten som ytterligare försvagas. Detta i sin tur innebär endast att realinkomstminskningen tillfälligt uppskjuts. Detta sker antingen genom att den ökade inflation som budgetförsämringen förorsakar urgröper realinkomsterna eller genom senare skattehöjningar för att täcka budgetförsämringen. Momssänkningen medför en icke obetydlig påspädning av köpkraften. Denna kommer emellertid i stor utsträckning att inriktas på import, varför den positiva effekten på produktionen och därmed sysselsättningen blir begränsad. Den föreslagna budgetförsvagningen sätts vidare in i en sådan fas av konjunkturen att stimulanseffekterna kan förväntas sammanfalla med en internationellt betingad konjunkturåterhämtning under loppet av 1982. Denna inriktning av politiken manipulationen av löneavtalens prisklausul, försvagningen av statsfinanserna, påspädningen av inflationstrycket och åtgärder som förvärrar i stället för att dämpa konjunktursvängningarna - skapar utomordentligt dåliga förutsättningar års avtalsrörelse. 1 själva verket kan mittenregeringens s. k. offensiv sägas innebära att man avsäger sig ansvaret för den övergripande stabiliseringspolitiken och lägger hela bördan av denna på arbetsmarknadens parter. I det läge den svenska ekonomin försatts, till följd av den borgerliga politikens inriktning, anser vi att följande riktlinjer bör vara vägledande för den ekonomiska politiken fram till nästa års val: - arbetslösheten bekämpas nu genom kraftfulla arbetsmarknadspolitiska åtgärder, - finanspolitiken ges en stramare inriktning än i regeringens förslag, bl. a. genom att den föreslagna momssänkningen avvisas; detta möjliggör en dämpning av inflationen och en lägre räntenivå, vilket främjar investeringarna, - de uppoffringar som är nödvändiga fördelas solidariskt och angreppen på pensionärers, handikappades och studerandes standard avvisas. 2 Oen ekonomiska utvecklingen och utsikterna Utvecklingen i den svenska ekonomin har varit utomordentligt svag. Den inhemska efterfrågan har sjunkit medan den utländska efterfrågan har stagnerat. senaste prognos förutser en nedgång för den totala produktionen. Minskningen i inhemsk efterfrågan omfattar såväl den privata konsumtionen som byggnads-, maskin- och lagerinvesteringarna. Inflationen under loppet av 1981 beräknas En sammanvägning av månadsvisa indikatorer över produktionen Källa: SCB Indikatorer 1981:9 nu uppgå till (beroende på om momssäkningen genomförs), vilket skulle lyfta prisnivån med över genomsnittet . Bytesbalansen förutses visa ett underskott på , vilket är något mindre än . Denna förbättring förklaras av att importen sjunkit med medan exporten förblivit oförändrad. Detta i sin tur innebär att vi fortsatt att förlora marknadsandelar på våra exportmarknader även under innevarande år. Den svaga produktionsutvecklingen har precis som socialdemokraterna varnat för - medfört en kraftig försämring av arbetsmarknadsläget. nåddes ett eftekrigsrekord för arbetslösheten den månaden. Det höga antalet varsel och den dramatiska nedgången i antalet lediga platser pekar på en fortsatt snabb försämring av arbetsmarknadsläget. förutses allmänt en viss uppgång i den internationella konjunkturen. Till följd av att fallet i industri- och lagerinvesteringarna under den nu pågående internationella konjunkturnedgången varit betydligt mindre än 1974-1975 är det sannolikt att uppgången också blir långsammare. Vidare kännetecknas världsekonomin av betydande osäkerheter till följd av bl. a. det amerikanska räntelägets inverkan på penningpolitiken världen över. Likväl framstår prognos om en tillväxt av de svenska exportmarknaderna på som rimlig. Tillsammans med den konkurrensfördel devalveringen ger beräknar Kl att exporten kommer att öka med 7,. Ett annat stöd för konjunkturen bör komma från lagerinvesteringarna som drar ned inhemsk efterfrågan med ca 1,av BNP, men bör ge ett positivt bidrag på . En svag investeringsutveckling och en stagnerande privat konsumtion leder emellertid till att produktionen förväntas öka med endast ca 1,. Inflationen förväntas ligga kvar på 8-procentsnivån under loppet av året och bytesbalansens underskott skulle öka till . Industriproduktionen väntas öka med . Men med hänsyn till det låga kapacitetsutnyttjandet f. n. och till att efterfrågan på arbetskraft erfarenhetsmässigt släpar efter industriproduktionen med mellan trefjärdedels och , kan någon påtaglig uppgång i industrisysselsättningen inte förväntas förrän . Då sysselsättningsökningen inom den offentliga sektorn mer än halverats, tyder allt på att arbetslösheten - såväl den öppna som den latenta - kommer att ligga på en mycket hög nivå under det närmaste året. Utvecklingen för i sin helhet blir alltså sannolikt svag. Detta hindrar inte att konjunkturen - såväl den inhemska som den utländska kan visa en påtaglig uppgång mot . Regeringen har i sin proposition 1981/82: 30 presenterat en egen prognos som på väsentliga punkter avviker från . a. förutses en nedgång i den privata konsumtionen med 1,medan , som ovan nämnts, förutser en oförändrad nivå. I fråga om industriinvesteringarna förutser regeringen en oförändrad nivå. Den senaste investeringsenkäten visar på en nedgång , vilket har lett Kl till en prognos att nedgången på grund av de av regeringen föreslagna investeringsstimulerande åtgärderna skulle stanna vid . Vi för vår del anser det sannolikt att den privata konsumtionen kan bli starkare än regeringen antagit. Den nuvarande svaga inhemska efterfrågan kan nämligen mycket väl leda till att devalveringens genomslag i importpriserna dämpas betydligt. Därmed skulle hushållens disponibla inkomster inte reduceras med hela devalveringseffekten även om mervärdeskatten inte sänks. Regeringens prognos bygger vidare på att sparkvoten skall stiga ytterligare trots att den redan nu ligger på en hög nivå. Detta förefaller inte sannolikt. När det så gäller investeringarna är det mot bakgrund av tidigare erfarenheter fullt möjligt att de förutsedda volymminskningarna bromsas upp. talar såväl det ökade kapacitetsutnyttjandet som det lägre ränteläget och den begynnande internationella konjunkturuppgången för en sådan utveckling. Sammanfattningsvis ser vi det mot bakgrund av det underlag som f. n. är tillgängligt som sannolikt att konjunkturutvecklingen blir något starkare än vad regeringen antagit. Mot bakgrund av att regeringens prognoser uppenbarligen anpassas till de politiska behoven, i synnerhet i fråga om den privata konsumtionen, framstår regeringens egen varning för en inflationistisk utveckling och som desto allvarligare. 3 Det socialdemokratiska alternativet Debatten om den svenska ekonomins problem och om hur vi skall ta oss ur den ekonomiska krisen fick en ny grundval i och med att det socialdemokratiska krisprogrammet. Framtid för , presenterades . Detta program, som sedermera antagits av den socialdemokratiska partikongressen, innehåller bl. - vid sidan av en rad mera långsiktiga förslag en plan för den svenska ekonomins återhämtning med följande huvudpunkter: O Den ekonomiska politiken måste inriktas på att snabbt och påtagligt ta ner kostnads- och prisstegringen i . a. skulle en lägre inflationstakt göra det möjligt för industrin att återvinna marknadsandelar hemma och utomlands. O En offensiv måste sättas in för att öka investeringarna. O Den inhemska efterfrågan måste i ökad utsträckning tillgodoses genom svensk produktion. O Snabba och effektiva åtgärder måste vidtas för att minska vårt utlandsberoende på energiområdet. O måste bättre utnyttja sina egna råvaror och naturresurser. O Den offentliga sektorn utnyttjas för att stödja produktion och sysselsättning inom landet, som dess tillväxt anpassas till det tillgängliga utrymmet. O En förbättring av industrins vinstläge möjliggörs av en rättvis fördelningspolitik inkl. införande av löntagarfonder. Det socialdemokratiska krisprogrammet är en omfattande plan för att föra den svenska ekonomin ur den ekonomiska krisen. En nödvändig förutsättning för dess genomförande är att den ekonomiska politiken bygger på de breda löntagargruppernas förtroende och en rättvis fördelningspolitik. Detta kan endast åstadkommas med socialdemokraterna i regeringsställning. Under rådande parlamentariska förhållanden kan krisprogrammet inte genomföras och denna motion innebär inte en praktisk-politisk presentation av krisprogrammet. Däremot utgår givetvis motionen från de grundläggande värderingarna och bedömningarna i krisprogrammet när ställning tas till hur den ekonomiska politiken bör utformas fram till riksdagsvalet . 3.2 Det aktuella konjunkturlägets krav Den ovan beskrivna konjunkturutvecklingen innebär en fortsatt svag produktionsutveckling under detta år med en produktionsuppgång under loppet av 1982. Arbetslösheten kommer att fortsätta att stiga och någon förbättring kan inte väntas förrän . är den svenska inflationstakten högre är våra viktigaste konkurrenters. Devalveringen ger en förbättring av konkurrensläget, men denna förbättring kan ganska snabbt undergrävas om inte inflationen motverkas. Mot denna bakgrund och med utgångspunkt i krisprogrammets allmänna bedömningar bör den ekonomiska politiken utformas så O att den arbetslöshet som förorsakats av den borgerliga ekonomiska politiken motverkas nu genom en aktiv arbetsmarknadspolitik, O att den ekonomiska politiken inte som i regeringens förslag - utformas så att den leder till en allmän stimulans som tidsmässigt sammanfaller med att konjunkturen i övrigt går in i en expansionsfas. Politikens uppgift måste vara att stabilisera ekonomin, inte destabilisera den, O att genom en mera ansvarsfull finanspolitik en lättnad på penningpolitikens område möjliggörs. En lägre räntenivå är dagens skulle ge ett verkningsfullt stöd åt industrins benägenhet att investera, minska det statliga budgetunderskottet och verka dämpande på inflationen, O att den ekonomiska politiken ges en sådan fördelningsmässig profil att de uppoffringar som är nödvändiga för att föra landets ekonomi ur krisen får bäras solidariskt av alla och inte lastas på vissa grupper. 3.3 Sammanfattning av socialdemokraternas förslag och ställningstaganden Vi bedömer den genomförda devalveringen som helt oundviklig med hänsyn till att den borgerliga politiken medfört att vi haft en väsentligt högre inflationstakt än våra viktigaste konkurrentländer. Devalveringen är ett fullbordat faktum och kan inte göras ogjord. Den grundläggande fråga som den ekonomiska politiken ställs inför i och med devalveringen är huruvida denna görs till startpunkten för en ny och lägre inflationstrend i eller om devalveringen endast blir ytterligare en anhalt på den väg som innebär fortsatt snabb urholkning av penningvärdet. Den föreslagna momssänkningen avvisas då den innebär en oacceptabel försvagning av statsfinanserna. Till den del den finansieras sker detta genom att pensionärerna tvingas sänka sin standard. Momssänkningen utgör vidare en kortsiktig manipulation av prisindex för att undvika en utlösning av löneavtalens prisklausul. Den effekt på inflationen som uppnås är begränsad och antagligen kortvarig. En förflyttning av devalveringens inflationseffekt skulle otvivelaktigt leda till att förtroendet mellan löntagarorganisationerna och statsmakterna urholkas ytterligare. Därmed försämras förutsättningarna för en lugn avtalsrörelse 1983. Det är slutligen sannolikt att momssänkningen till stor del leder till en ökning av importen, varför effekten på sysselsättningen i är tvivelaktig, medan dess negativa effekt på bytesbalansen är säker. Ingreppen mot pensionärernas standard Vi motsätter oss den förebådade ytterligare försämringen av värdesäkringen av pensionerna genom ändrade regler för indexuppräkningen, liksom det i propositionen föreslagna införandet av en nedre hyresgräns för det kommunala bostadstillägget KBT. För att bistå barnfamiljerna för vilka de borgerliga regeringarnas politik medfört svåra påfrestningar - föreslår vi att det allmänna barnbidraget höjs med . och studiebidraget till eleverna i gymnasieskolan med /läsår fr. o. m. . Vi föreslår att beslutar att AMS tillförs de ekonomiska resurser som krävs för att fullt utnyttja möjligheterna att genom beredskapsarbete och företagsutbildning ge sysselsättning åt arbetslösa. O att AMS tillförs ytterligare 1 345 milj. kr. O att bidraget för företagsutbildning höjs från . till /timme, 0 att AMS får uppdraget att planera för maximal arbetsmarknadspolitisk insats och /82. Av särskild vikt är att åtgärder sätts in för att reducera antalet arbetslösa ungdomar. Vi avvisar vidare de förslag som regeringen lagt fram om nedskärningar av detaljplaneringsbidrag och lönebidrag till arbetshandikappade. Vi föreslår att kommunernas möjlighet att upplåta mark med tomträtt tryggas genom att de garanteras tillräckliga krediter för tomträttsändamål på oförändrade villkor via bostadsinstitutens prioriterade kreditgivning. Endast under dessa villkor kan vi acceptera att de statliga tomträttslånen avskaffas. En temporär hyresrabattering av boendekostnaderna 1 nyproduktion av hyres- och bostadsrättslägenheter i flerfamiljshus och uthyrningsgaranti i nyproduktionen bör införas för att motverka ett fortsatt ras i bostadsbyggandet. Vi föreslår vidare att underhållslånen till det allmännyttiga hyresbeståndet förlängs . Bosättningslånen utgör en effektiv form för socialt stöd till resurssvaga grupper i samband med bosättningen. Den besparing regeringen anser sig göra genom att dra in bosättningslånen är fiktiv. Väsentliga sociala och ekonomiska besparingar kan däremot göras genom att kontokortshandelns expansion begränsas. Vi motsätter oss därför den uppluckring av villkoren som skett. Regionalpolitik och enklare transportstöd för Regeringen har i prop. 1981/82: 30 på det regionalpolitiska området föreslagit försämringar som vi avvisar. Vidare föreslår regeringen en rad förändringar av transportstödets omfattning och inriktning. På väsentliga punkter avviker regeringsförslaget från vad som föreslogs av transportrådet. Vi anser att transportrådets enkla och överskådliga system för transportstöd bör godtas med vissa smärre justeringar. Valutapolitisk utredning Den nuvarande valutaindexen (valutakorgen) som används av konstruerades utan närmare överväganden efter den förra devalveringen 1977. En annan viktning av valutaindexen, som bättre avspeglar olika länders betydelse som konkurrenter till det svenska näringslivet, bör utredas. Nej till de nya investeringsavdragen Den nya form av investeringsavdrag som föreslås av regeringen kommer inte att nämnvärt påverka investeringsverksamheten. Däremot ökar företagens likviditet. Då den föreslagna omläggningen inte förefaller effektiv och leder till en avsevärd budgetförsvagning avvisar vi detta förslag. Obligatorisk avsättning på vinstkonto Vi bedömer regeringens förslag till en förlängning av den obligatoriska vinstavsättningen på räntelöst konto i som verkningslöst i nuvarande läge. Det kommer knappast att stimulera investeringarna eller dämpa inflationstrycket. Då det medför betydande inkomstbortfall för staten, avvisar vi förslaget. Tillfällig vinstskatt För att motverka en alltför snabb vinstuppgång, som kan leda till s. k. vinstinflation, och för att dra in oskäliga devalveringsvinster föreslår vi att en tillfällig 20-procentig vinstskatt tas ut på alla vinstökningar på över 5 milj. kr. Inkomstskatteskalan 1982 och övriga skattefrågor Regeringens nu framlagda förslag till skatteskala innebär oförändrade marginalskatter. Vi har därför inget att erinra mot skatteskalans utformning. Vi accepterar vidare att den särskilda skattereduktionen slopas. Vi kan dock inte godta den automatiska indexregleringen av skatteskalorna. I stället föreslår vi att den s.k. basenheten sätts till , vilket ger en uppräkning av skatteskalorna med 6,. Detta innebär en tämligen god anpassning till löneutvecklingen enligt avtalen . Med vårt förslag kan statsinkomsterna beräknas bli ca 1000 milj. kr. högre än med regeringens. Åtgärder för att stimulera utbudet av virke Regeringen har förelagt vissa förslag om utökade bidrag till skogsvårds- och tillväxtbefrämjande åtgärder. Då dessa ursprungligen är socialdemokratiska förslag stöder vi givetvis dem och utvidgar dem i vissa avseenden. Till skillnad från regeringen föreslår vi även att åtgärderna finansieras genom en höjning av skogsvårdsavgiften från 0,6 till 1 %. Vidare föreslår vi att virkesutbudet ges en verkningsfull stimulans genom att ett avgifts- och stödsystem införs som gynnar de aktiva och belastar de passiva skogsägarna. Regeringens förslag om ytterligare förbättring av villkoren för avsättning till skogskonto skulle innebära ytterligare ekonomiska förmåner för skogsägarna med ringa effekt, varför vi avvisar förslaget. Fortsatta förhandlingar om kompensation till kommunerna Den beslutade omläggningen av utbetalningsrutinerna för kommunalskattemedel medförde en viss ränteförlust för kommunerna. Regeringen hävdar att den föreslagna momssänkningen innebär så betydande kostnadsminskningar för kommunerna att någon kompensation för ränteförlusterna ej bör utgå. Eftersom vi avvisar momssänkningen, uppmanar vi regeringen att uppta förhandlingar med kommunerna om kompensation för ränteförlusterna mot bakgrund av den samlade effekten på kommunernas ekonomi av beslut. 3.4 Budgetmässiga effekter av våra förslag De förslag vi här har presenterat och som utförligare utvecklas i avsnitt 5 nedan leder till en i förhållande till regeringens förslag stramare budgetpolitik. Skillnaderna mellan konsekvenserna för statsbudgeten av våra förslag resp. de som skulle följa av proposition 1981/82:30 framgår av nedanstående tabell. (st-motionens budgeteffekter jämfört med prop. 1981/82:30 (milj. Ställningstaganden till regeringens förslag Finansiering av vissa skogsvårdsåtgärder genom höjning av skogsvårdsavgiften enligt våra förslag Avslag till den föreslagna nya formen av investeringsavdrag Avslag till avsättning på vinstkonto Nedjustering av försvarsramen utöver regeringens förslag Oförändrade regler för indexuppräkning av pensionerna m. m. Oförändrade regler för studiestöd Oförändrade statsbidragsregler för KBT Transportstöd för m. m. Ändrad finansiering av tomträttslånen ' Varav ca 1 000 milj. kr. är en engångskostnad för tidigareläggningen av avdraget. 2 Besparingen i regeringens prop. Ställningstaganden till regeringens förslag 14. Arbetsmarknadspolitik: beredskapsarbeten och företagsutbildning Temporära hyresrabatter och uthyrningsgaranti i nyproduktionen Underhållslån till allmännyttiga bostadsföretag