mot · G402442 · 1981-01-21 00:00:00 — av m. fl. om kostnadsansvaret för arkeologiska utgrävningar i samband med byggnation 11 § fornminneslagen fastslås att fasta fornlämningar, bevarande minnet av färderneslandets tidigare inbyggare inte får förändras, skadas eller utan tillstånd enligt lagens bestämmelser. Tillsyn över fasta fornlämningar utövas av . Vad som är att hänföra till begreppet fast fornlämning anges genom uppräkning i samma lag. Dit hör bl. a. gravhögar, gravfält, domarringar, lämningar av boplatser, övergivna kyrkor, kyrkogårdar, broar från forna tider samt fasta naturföremål till vilka åldriga bruk, sägner eller märkliga historier är knutna. Om någon vill rubba eller förändra eller fast fornlämning kan meddela tillstånd till det, om fornlämningen befinns medföra hinder eller olägenhet, som inte står i rimligt förhållande till dess betydelse. Om tillstånd vägras den som söker efter fornlämning, som varit helt okänd och utan synligt märke ovan jord, oaktat den vållar sökanden betydande hinder eller olägenhet, är denne berättigad till skälig ersättning därför av allmänna medel, om ansökningen ingivits från det fornlämningen påträffats genom grävning eller annat arbete. I 9 § fastslås den huvudprincipen att kostnaderna för undersökning eller åtgärd för att bevara fornlämning i samband med allmänt eller större enskilt arbetsföretag skall åvila företaget såvitt det icke på grund av särskilda förhållanden finnes obilligt. Kostnad för särskild undersökning eller särskild åtgärd avseende fornlämning skall således enligt huvudregeln åvila företaget. Ledning för hur inskränkningen såvitt det icke på grund av särskilda förhållanden finnes obilligt skall tolkas får hämtas ur förarbetena till fornminneslagen. Nämnda kostnadsprincip behandlades på hemställan av av musei- och utställningssakkunniga i deras betänkande Kulturminnesvård (SOU 1972:45). Av betänkandet framgår att utredningen inte ansåg sig böra förorda en ändring av dittills gällande grundprincip angående kostnadsansvaret. Fornminneslagens tillämpning och konsekvenser Före var problemet med arkeologiska utgrävningar för byggherrar i innerstaden betydligt mindre än , eftersom utgrävningarna i regel utfördes som beredskapsarbeten i AMS regi. Visserligen uppstod ofta betydande extrakostnader även när det gällde småhus beroende på senareläggning av bygget. Vid fasta anbud var ökningar på grund av index i storleksordningen . får även privata byggherrar bekosta hela utgrävningen. Fornminneslagens formulering att allmänna och större enskilda byggföretag skall bekosta undersökningarna förefaller att tolkas så att ett enskilt enbostadshus är ett större företag, där det inte är oskäligt med utgrävningskostnader på . Följande aktuella fall visar konsekvenserna av detta: 1 kvarteret i beviljades byggnadslov för ett enbostadshus samt fastställdes ändrad tomtindelning. Tomten var förvärvad av ett dödsbo. Byggherren liksom byggnadnämnden hade fått uppfattningen att byggplatsen redan var utgrävd. Anbudshandlingar färdigställdes, entreprenör antogs och huset var preliminärt sålt. I samband med utsättningen upptäckte man emellertid från antikvariskt håll att endast ca av de som skulle bebyggas var undersökta. Då man ansåg att byggherren i detta fall oförskyllt råkat illa ut lämnade Gotlandsundersökningar (RAGU) en låg offert på arkeologisk undersökning av återstående , nämligen ! Huset avsågs vara källarlöst, varför det kan ifrågasättas om inte framtidens arkeologer borde få göra undersökningen i stället. Enligt uppgift undersöker ett byggforskningsprojekt denna möjlighet. Sannolikt blir detta hus inte byggt, utan marken kommer att användas som parkeringsplats till betydande förfång för gatubilden. I kvarteret finns ett mindre estetiskt tilltalande magasin, byggt i lättbetong med pulpettak. Mot grannen har det en brandmur. Ägaren till magasinet gjorde en förfrågan hos om möjligheten att riva magasinet och ersätta det med tre sammanbyggda småhus. ställde sig positiv. RAGU däremot anförde att även om husen byggdes källarlösa måste en totalundersökning utföras till ett av RAGU uppskattat belopp av . Självfallet blev det inga småhus, utan magasinet fick stå kvar ombyggt till rumshotell. Landsantikvarien har i sitt remissvar till mycket beklagat detta från miljösynpunkt. Det finns flera liknande exempel, som alla visar att det är mycket svårt att bygga sådana hus i innerstad som man av miljö- och sociala skäl helst vill ha. I stället får man stora, inte särskilt önskvärda, objekt som kan betala utgrävningskostnaderna. beräknade att grävningskostnaden i belöpte sig till /m3. Ett byggnadsföretag, som avser att dels uppföra ett kombinerat affärs- och bostadshus, dels totalrenovera ett intilliggande äldre affärs- och bostadshus i ett centralt beläget kvarter, har, genom att området först måste utgrävas, fått svårigheter att fullfölja sina planer. Utgrävningskostnaden för berörda fastigheter är beräknad till , vartill kommer rapportkostnaden om . Det innebär således totalt , varav byggmästaren själv bidrar med . enligt överenskommelse med de arkeologiska myndigheterna. Vederbörande byggmästare ger följande kommentar till den uppkomna situationen: Grävningskostnaden kan inte till någon del belasta bostäderna, enär man vid hyressättningen är helt bunden av allmännyttans hyror. Återstår affärslokalerna, i detta fall ca . För att få täckning för , som ej är subventionerade genom statligt lån, måste de lokalhyror som behövs för att fastigheterna skall vara lönsamma belastas med ytterligare ca kronor 190:per m2 (av 990.000) i hyra. Ett sådant extra påslag på en lokalhyra, som genom de höga byggkostnaderna redan ligger på topp i , är helt orealistiskt. Vi måste ta ut en hyra om ca kronor 500:- per m2, vilket i redan är ca kronor 100:-över gängse lokalhyror i andra fastigheter i centrum. Att sedan lägga på kronor 190:- är otänkbart. Om fastighetsägare, som önskar sanera i , skall belastas med utgrävningskostnaderna i fortsättningen, då har sannolikt sett sitt sista centrumbygge. Kanske kan sådana kostnader slås ut på hyresgäster i fastigheter i absoluta centrumlägen i större städer med stor efterfrågan och kraftigt kundunderlag men i , m fl liknande städer lär det inte gå. Det är inte riktigt tycker jag att en lokalhyresgäst, som förhyr i en fastighet, som bekostas med grävningskostnader, skall betala högre hyra än en annan hyresgäst, kanske konkurrent, som befinner sig i en annan fastighet ett stenkast utanför grävningscirkeln. är äldsta stad och har den äldsta bevarade träbebyggelsen utefter stadsgata. Hela centrala delen av skyddas av fornminneslagen. De centrala delarna täcks nämligen av ett olika tjockt lager svart jord ett kulturlager innehållande lämningar efter forntida bebyggelse. Såväl för kommunen som för privatpersoner innebär emellertid fornminnesskyddet och det kostnadsansvar som åvilar byggherre vid byggnation och utgrävningar en avsevärd ekonomisk belastning. Som exempel kan nämnas följande: En privatperson avsåg 1977 att köpa en till försäljning utbjuden tomt om ca vid Stora Gatan i . En byggnation på ifrågavarande tomt var önskvärd, eftersom en lucka fanns i gatubilden. Av tomtens behövde grävas ut. Kostnaderna för utgrävningen av den ytan inkl. administrationskostnader beräknades till . Dessutom tillkom kostnader för grovarbete och maskintid för samma yta på , dvs. Omräknat till dagens penningvärde skulle alltså enbart utgrävningskostnaderna uppgå till . Till detta skall läggas kostnaden för tomt och husbygge. Kostnaderna för uppförande av en fastighet på högst två våningar (enl. plan i ) skulle alltså bli helt orimlig. Även för omläggning av det avloppsledningsnät som är utomordentligt dåligt har kommunen dryga kostnader. För en gatustump , , som är aktuell för utgrävning i samband med uppförande av bostadshotell för äldre, måste ett tämligen tunt lager svart jord grävas ut, till en beräknad kostnad av , och inom ett område där kulturlagret är tjockare, Laurentii gränd, har de sammanlagda kostnaderna för utgrävning och omläggning av ledningsnätet på en sträcka av beräknats till en summa av . Dessa orimligt höga kostnader drabbar givetvis kommuninvånarna genom höga kommunala kostnader, och det som är värre är att de centrala delarna av den gamla staden, en riksklenod, hotas av förfall. Översyn av gällande regler , m. fl. kulturstäder får genom utgrävningskostnader ett högre kostnadsläge än andra jämförbara städer/kommuner. Det är bostadskonsumenterna/kommuninvånarna som får betala kostnaderna, under det att resultatet av utgrävningarna är av riksintresse. Förutom kostnader för resp. kommuninvånare drabbas givetvis fastighetsägarna av betydande extrakostnader genom att byggnationen fördröjs. Även berörda arkeologer ser gärna att dessa frågor får en positiv lösning. Om inga åtgärder snabbt vidtas, kommer nuvarande förhållanden att medföra en svår belastning för vissa kommuner med en äldre stadskärna. Det är i regel de mindre kommunerna - oftast med ett lågt skatteunderlag - som drabbas. I centralorter som , m. fl. kan utvecklingen betyda en utarmning av stadskärnan. Företagare drar sig för att etablera sig där, fastigheter som finns blir svårsålda etc. Avsikten med denna motion är icke att ifrågasätta det skydd som fornminneslagen ger , utan avsikten är att väcka förslag om att påskynda översynen av reglerna om kostnadsansvaret. har med anledning av kulturutskottets betänkande KrU 1979/80:12 av regeringen begärt en översyn av reglerna om kostnadsansvaret för arkeologiska utgrävningar i samband med byggnation. Vid denna översyn bör regeringen beakta de synpunkter som ovan anförts. 1 budgetpropositionen (prop. 1980/81:100, bil. 12, s. 161) redovisas att en proposition kommer att avlämnas senare under , vilken berör de frågeställningar som har tagits upp i denna motion. Med beaktande av vad som anförts i denna motion, bör det enligt vår mening vara lämpligt att framlägga förslag i enlighet med begäran (KrU 1979/80:12) i den aviserade propositionen. bör därför göra ett uttalande av denna innebörd. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen begär förslag om åtgärder för att begränsa de totala samhällsekonomiska kostnaderna för arkeologiska utgrävningar i samband med byggnation. () () L. () ()