mot · G402851 · 1981-01-23 00:00:00 — Ett tillämpningsinriktat forskningsinstitut lokaliserat till skulle speciellt kunna beakta förhållandena i södra , när det gäller fångstmetoder, redskap, olika beredningsmetoder m. m. Slutligen bör gällande bestämmelser för export av beredd fisk till ses över i syfte att öka exporten till dessa länder. Möjligheterna att utnyttja de skånska mineralresurserna 1 den svåra ekonomiska situation som nu befinner sig i är det av utomordentligt stor vikt att tillvarata outnyttjade naturresurser. Till årets har inlämnats en motion som kräver att regeringen skyndsamt tillsätter en parlamentarisk kommitté med uppgift att undersöka de svenska alunskiffrarnas betydelse för försörjningstrygghet, sysselsättning och ekonomi. har stora mineralfyndigheter som är dåligt undersökta. Förutom Österlenområdet torde finnas fyndigheter inom såväl som kommuner. Då en fullständig kartläggning och inventering ännu saknas är det svårt att med exakthet redovisa innehållet i fyndigheterna. Enligt tidigare antaganden är det troligt att man ur exempelvis alunfyndigheterna kan utvinna kerogen, svavel, kalium, fosfor, kväve, aluminium, magnesium, uran, titan, zirkonium, vanadin, molybden, krom, kobolt och nickel. Vi anser därför att regeringen skyndsamt bör ta initiativ i enlighet med de krav som framförts i den ovannämnda motionen. Det skulle innebära positiva effekter för sysselsättningen i . Bibehållande av militärförbanden i Inom den offentliga sektorn utgör de försvarsanställda en relativt stor del. Genom vissa organisationsförändringar har personalinskränkningar skett särskilt inom . I samband med nya överväganden om fredsorganisationens framtida utformning har från försvarsledningens sida förutskickats ytterligare organisationsförändringar och förbandsindragningar i . Vi finner det önskvärt att försvarets verksamhet och utbildningen av värnpliktiga bedrivs på ett rationellt sätt och att möjligheter till kostnadsbegränsningar tillvaratas. Inte minst genom sammanläggning av administrationer torde fördelar kunna vinnas. Redan nu genomgår dock många värnpliktiga i sin utbildning på annat håll i landet. Att reducera antalet utbildningsplatser vid de skånska förbanden med resultat att allt fler ungdomar skickas till andra delar av landet för grundutbildning kan icke vara rationellt. I all försvarsplanering betonas behovet av försvar av och värdet av utbildning i den terräng där förbanden avses verka. För de värnpliktiga skulle en nedläggning av förband i innebära stora olägenheter. Det innebär dessutom en icke önskvärd begränsning av arbetstillfällena för försvarspersonalen i regionen. Berörda kommuner som skulle också drabbas hårt i ett redan besvärligt sysselsättningsläge. Vid utredning och överväganden om förbandsindragningar och andra organisationsförändringar inom försvaret bör beaktas vad vi här har anfört. , och samarbete inom ramen för SAS måste betraktas som det kanske mest lyckade exemplet på ett väl fungerande nordiskt samarbete. Vad som finns anledning att anmärka mot är emellertid den koncentration av arbetstillfällen till och som har ägt rum. Detta skall ses mot bakgrund av att över hälften av SAS passagerare är svenskar. Det är naturligtvis mycket möjligt att den samlade knutpunkten för SAS flygverksamhet måste ligga i . har emellertid hamnat alltför mycket i skymundan i SAS planering, och detta är inte acceptabelt. , som är dimensionerat för utrikestrafik, dras nu med ett betydande kapacitetsöverskott som ytterligare stora utbyggnader aviserats för del. situation försämras också av den undermåliga pendeltrafik som existerar mellan och . Målsättningen bör vara att se och som en sammanhållen flygplats med ett ordentligt utvecklat pendelflyg, en utökad chartertrafik och överföring av en del utlandslinjer från till . I stället för att medverka till en ytterligare utbyggnad av till en kostnad av närmare bör den begära att avlastas och att man satsar på att utnyttja den kapacitet som finns på . Att utnyttja kapacitet bättre har betydelse inte enbart därför att det skulle ge fler sysselsättningstillfällen. Bättre flygförbindelser från ut till skulle också ha betydelse mera allmänt för det skånska och sydsvenska näringslivet. bör mot bakgrund av det anförda uttala att regeringen tar upp överläggningar med SAS ledning i syfte att bättre utnyttja nuvarande överkapacitet, bl. a. genom att lägga över flygtrafik. Statlig förvaltning till Skäne Den statliga administrationen bör spridas mera över landet och inte som på nytt sker koncentreras mer och mer till . Resultatet av det arbete som eventuellt har utförts av regeringens decentraliseringsdelegation tycks vara i stort sett lika med noll. Med hänsyn till det besvärliga sysselsättningsläge som befinner sig i och de goda möjligheter som där kan erbjudas för statlig förvaltning bör landets tredje stad också kunna komma i fråga, om regeringen gör allvar av sin målsättning att decentralisera den statliga förvaltningen. Vi har respekt för många anställdas problem vid en utflyttning av existerande hela ämbetsverk från . Dessa svårigheter föreligger dock inte på samma sätt när det gäller nyinrättade myndigheter och delar av statliga verk. har det inrättats särskilda domstolar - försäkringsrätter som bl. a. prövar enskildas besvär över försäkringskassornas beslut. Antalet ärenden har ökat, så att behandlingstiderna ofta ligger vid . Mot denna bakgrund föreslår vi att en ny försäkringsrätt inrättas /1983 och förläggs till . I rådande arbetsmarknadsläge bör beredskapsmedel i största möjliga utsträckning användas för vägändamål inom de båda . Det är viktigt att sysselsättningsskapande åtgärder genom beredskapsarbete utförs där samhället får ut den största framtidseffekten. Hit hör vägbyggandet. Under rådande förhållanden är det av vikt att inte bara personal har full sysselsättning utan även att friställning av anläggningsarbetare inom den privata sektorn förhindras genom igångsättning av fler vägarbeten. Genom anvisning av beredskapsmedel till vägarbeten av olika slag bör arbetslöshet inom bl. a. denna yrkeskår förhindras, som allmänhetens berättigade krav på bättre vägar och därmed ökad rörlighet tillgodoses. Enligt länsarbetsnämnden i har dess arbetsförmedlingskontor en av de högsta sökandefrekvenserna i hela landet. I genomsnitt behandlas omkring 20 000 arbetssökande . Ca hälften av detta antal kvarstår som arbetslösa och blir därmed föremål för fortsatta åtgärder från arbetsförmedlingens sida. Den höga sökandefrekvensen i kombination med den relativt sett höga arbetslösheten utgör en belastning för arbetsförmedlarna som innebär att de ej kan bedriva förmedlingsarbetet med den inriktning på varje enskild sökande som båda parter skulle önska. Om dessutom de lokala arbetsmarknaderna i framför allt och i och kommun i län får ökade svårigheter på grund av stora personalindragningar eller nedläggningar av vissa företag är det lätt att föreställa sig att de nuvarande arbetsförmedlingsresurserna helt enkelt inte räcker till. Det är därför nödvändigt att ställa betydande resurser till de skånska arbetsförmedlingarnas förfogande. Främjandelagen måste också kunna tillämpas så att det blir möjligt för arbetsförmedlarna att i en helt annan utsträckning än nu biträda enskilda arbetshandikappade i deras sökande efter lämpligt arbete. Det här problemet angår särskilt arbetsförmedlingarna i som stöter på betydande svårigheter när det gäller att placera arbetshandikappade på den öppna marknaden. Arbetsförmedlingsarbetet i de båda är av den omfattningen att det behövs en fortsatt decentralisering av arbetsförmedlingskontor framför allt i Malmö-, Helsingborg- och Kristianstadsregionerna. Mot bakgrund av den höga arbetslösheten i är det också rimligt att det inom ramen för det totala anslaget inrättas fler arbetsförmedlartjänster vid arbetsförmedlingskontoren i de båda . Ett internationellt universitet för marin vetenskap och teknik till IMCO, som är för sjöfartsfrågor, har med hjälp av ekonomiskt stöd från SIDA genomfört ett seminarium. Företrädare för utvecklingsländer, föreläsare och särskilt inbjudna från utvecklade länder ställde sig enigt bakom en resolution där ett stöd uttalades för att dels tillskapa ett universitet för marinvetenskap och teknik. dels förlägga detta till . Kommunen stödjer projektet, och frågan bereds nu i . Vi ser det som angeläget att antar detta erbjudande och tillmötesgår detta internationella önskemål genom att snabbt i samråd med IMCO lösa de kvarvarande problemen. Satsning på särskilt utsatta orter kommun har varit utsatt för en kraftig befolkningsminskning. minskade befolkningen med drygt 2 000 personer. En starkt bidragande orsak till detta har varit en accelererande minskning av antalet arbetstillfällen inom näringslivet. När nu Svenska Varv beslutat att avveckla fartygsproduktionen vid Öresundsvarvet berörs ytterligare 2 500 arbetstillfällen. Om inte kraftfulla åtgärder vidtas för att skapa nya arbetstillfällen inom kommunen, kommer kommun att gå mot en mycket svår situation. En förlust på omkring 4 000 arbetstillfällen för en kommun med 37 000 innevånare kommer att medföra en situation där kommunens överlevnadsförmåga hotas. För att komma till rätta med problemen måste en lång rad åtgärder vidtas, alla syftande till ett långsiktigt uppbyggande av en ny näringslivsstruktur i kommunen. Kommunstyrelsen i har arbetat fram ett åtgärdsprogram som dels avser att mildra de omedelbara effekterna av nedläggningen av Öresundsvarvet, dels syftar till att varaktigt skapa nya arbetstillfällen i kommunen. Med tanke på de löften som regeringen har givit om fartygsproduktionen avvecklades vid Öresundsvarvet utgår vi ifrån att regeringen positivt kommer att överväga det framlagda åtgärdsprogrammet. Vad gäller föreslagna åtgärder vill vi särskilt peka på följande: a) Ett etableringsbolag måste bildas med uppgift att utveckla, komplettera och organisera de resurser på Öresundsvarvet som frigörs vid avveckling av fartygsproduktionen. Målet för verksamheten bör vara att successivt skapa ett antal fristående enheter vilka opererar under gängse ekonomiska villkor. Etableringsbolaget bör drivas i aktiebolagsform med Svenska Varv och som huvuddelägare. Även privata intressenter bör knytas till bolaget som delägare liksom kommun. Industridepartementet och berörda fackliga organisationer skall ges möjlighet till deltagande i lämplig form. Bolaget måste av staten förses med ett tilllräckligt stort rörelsekapital samt få överta anläggningar, utrustning m. m. på Öresundsvarvet för en symbolisk summa. b) I anslutning till detta etableringsbolag bör det vara möjligt att möjligt inrätta det forsknings- och med anknutet produktionsföretag som föreslagits i en särskild motion. c) Satsning pä kolhamn. Vi har på annan plats i motionen pekat på behovet av att den centrala omlastningshamnen för kol förläggs till . d) Följdeffekter av kolhamnen. En utbyggnad av Sundshamnen skulle förutom de arbetstillfällen som tillskapas i hamnen med stor sannolikhet kunna ge omfattande följdeffekter. Detta följdeffekter uppstår genom att via centralhamnen för kolimport naturligt blir ett centrum för kol i . skulle därmed kunna bli mycket attraktivt för företag som tillverkar olika slags utrustning för kolhantering och kolförbränning. Ny teknik för utnyttjande av kol att användas bl. a. i kombination med olja studeras på olika håll i landet. Vid en utbyggnad av Sundshamnen blir en etablering till naturlig för flera av dessa projekt. Ett sådant projekt som skulle vara mycket lämpligt är det s. k. . För att skapa förutsättningar för ett miljövänligt kolanvändande bör ett koltekniskt centrum tillskapas. Lokalisering bör naturligt ske till den ort där centralhamnen utbyggs. Detta projekt bör också kunna förenas och samordnas med planerna på ett statligt utvecklingsbolag för energiteknik. e) som särskilt stödområde. För att klara av uppgiften att ge en ny stabil sysselsättningsstruktur krävs också stödåtgärder av mera allmänt slag. kommun bör därför inordnas i stödområde 3, så att man på mera generell basis kan attrahera expanderande företag till kommunen och därigenom ge de många som måste byta jobb nytt arbete inom rimlig tid. Vi har i det föregående tagit upp ett antal konkreta projekt och beskrivit outnyttjade resurser som finns i och som genom skilda åtgärder kan ge utbyte åt samhällsekonomin i form av minskat importbehov m. m. och, inte minst, även utkomst och sysselsättning för befolkningen i de båda länen. Vi är väl medvetna om att de här ställda förslagen i vissa fall kräver utredningar och förberedelser för att kunna förverkligas, men vi finner det angeläget att, även där endast förberedande åtgärder nu kan ske, dessa likväl sätts i gång möjligt. Detta är inte minst viktigt mot bakgrund av den negativa sysselsättningsutveckling som kännetecknar . Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi1 att 1. uttalar att regeringen tar initiativ till överläggningar med och och Lunds kommuner så att det s. k. kommer till stånd, 2. uttalar att regeringen lägger fram en långsiktig plan för utnyttjande av kol och att blir central omlastningshamn för kol. tSe även motionerna 1980/81:852-856. 3. uttalar att regeringen med beaktande av vad som anförts i motionen tar initiativ till inrättandet av ett geotermiskt utvecklings- och konsultbolag, lokaliserat till , 4. uttalar att det helstatliga bolagets, AB Svensk Torvförädling i , stora kunnande på torvområdet utnyttjas för en snabb satsning på torv som energikälla inom och utom , 5. som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om etanolproduktion i Karpalund, 6. uttalar att regeringen ger styrelsen för teknisk utveckling i uppdrag att i samarbete med representanter för trädgårdsnäringen, växtförädlingsföretag och lämpliga högskoleinstitutioner i utarbeta ett samordnat åtgärdsprogram i syfte att minska växthusodlingens stora energikostnader, 7. uttalar att regeringen uppdrar åt lantbruksstyrelsen att ta upp diskussioner med representanter för och trädgårdsnäringen om möjligheterna att utnyttja spillvärme för växthusodling i enlighet med vad som anförs i motionen, 8. hos regeringen hemställer om snara åtgärder för att trygga sysselsättningen vid pappersbruk, 9. som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om en utbyggnad och lokalisering till av det plast- och gummitekniska institutet. () () () () () () P. O. () () () () HANS () i () () () () ()