mot · G4021945 · 1981-02-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:89 om vissa frågor rörande glasindustrin Den glasindustrin sysselsätter ungefär 1 600 personer. Även om branschen därmed utgör en mycket liten del av industrin har den stor betydelse för den region till vilken den är koncentrerad. Många av orterna i glasriket i och är i utomordentligt hög grad beroende av glasbruken. För regionen som helhet spelar den glasindustrin, med sin särprägel av konsthantverk och brukstradition, en viktig roll som bas för turismen. Den glasindustrin har haft stora problem. Antalet anställda i branschen har undan för undan minskat. Nedläggningar av glasbruk - ofta på små orter - har skapat lokala sysselsättningsproblem. begärde att en samlad plan för glasindustrin skulle utarbetas. fick regeringens uppdrag att utarbeta en sådan plan. För den glasindustrin skulle målet vara att bevara branschens långsiktiga konkurrenskraft och konstnärliga kvalitet så att hittillsvarande sysselsättningsnivå kunde bibehållas. har i ett antal utredningar redovisat ett underlag för beslut om samhällsinsatser för glasindustrin. Utredningarna har lagts till grund för regeringens proposition 1980/81:89 om vissa frågor rörande glasindustrin. De frågor som behandlas i propositionen rör främst den glasindustrin. har förflutit sedan slog fast att planeringen av samhällets insatser för den glasindustrin skulle syfta till ett bibehållande av sysselsättningen. Under den tiden har den negativa utvecklingen i branschen fortsatt. Flera glasbruk har lagts ned, och den totala sysselsättningen i branschen har minskat påtagligt. Allvarliga lokala sysselsättningsproblem har uppstått, och enskilda människor har drabbats hårt. Det är utomordentligt angeläget att sysselsättningsminskningen inom den glasindustrin nu hejdas. Sysselsättningen i branschen kan enligt vår uppfattning inte gå ned mer utan att detta medför allvarliga problem för rekryteringen av arbetskraft. Om inte den sysselsättningsmässiga basen är tillräckligt stor, blir det naturligtvis svårt att förmå ungdomar att satsa på den långa utbildning som en kvalificerad glasarbetare behöver. Från socialdemokratisk sida har vi - med hänvisning till ställningstagande - krävt att regeringen skulle sätta in åtgärder för att stödja branschen fram till dess en långsiktig plan utarbetats. Regeringen har emellertid uppträtt påfallande passivt. 1 1980/81. praktiska möjligheterna att uppnå det av fastlagda målet har därför undan för undan minskat. Utgångspunkten för den proposition som föreligger är uppenbarligen att sysselsättningen skall tillåtas att gå tillbaka även . ' Redan de av statens industriverk föreslagna åtgärderna för branschen och glasbruksregionen svarar enligt verkets egen bedömning mot en nedgång i antalet sysselsatta i branschen. Den nu presenterade propositionen innebär en viss reducering av industriverkets förslag till insatser och kan därför antas innebära en ytterligare försvagning av sysselsättningsutvecklingen i branschen. Regeringen avvisar också statens industriverks förslag om insatser för alternativ sysselsättning på glasbruksorterna. Det är mot den bakgrunden än mer anmärkningsvärt att man anser att sysselsättningsnedgången i den glasindustrin kan tillåtas fortgå. utredning visar klart att en fortsatt användning av arbetskraften i den glasindustrin är samhällsekonomiskt motiverad i den situation som föreligger, dvs. då alternativa sysselsättningsmöjligheter saknas. En ytterligare sänkning av sysselsättningsnivån är därför från samhällets synpunkt olönsam, som branschens överlevnadsmöjligheter starkt skulle begränsas. Vi kommer i det följande att redovisa förslag till förstärkta insatser för att bevara den glasindustrin och underlätta sysselsättningsproblemen på glasbruksorterna. Vi skall inte här gå närmare in på sådana allmänna ekonomisk-politiska åtgärder som skulle kunna utnyttjas för att stimulera utvecklingen inom industrin i stort och då också inom glasindustrin. Hit hör exempelvis ett ökat byggande, som skulle vara betydelsefullt för i första hand planglasindustrin. Ett annat exempel är införandet av en produktionsfaktorbeskattning, som skulle vara till fördel för en arbetsintensiv bransch som den glasindustrin. Men hur väsentliga åtgärder av det slaget än skulle vara, skall de inte diskuteras i denna motion. Här skall endast tas upp sådana åtgärder som är specifikt inriktade på glasindustrin, och då främst den . Det stora inslaget av hantverksmässig produktion inom den glasindustrin är både ett problem och en styrkefaktor. Problemet är självfallet det att produktionskostnaderna blir höga. Man måste å ena sidan konkurrera med maskintillverkat glas, som produceras till betydligt lägre kostnader och som kvalitetsmässigt blir allt bättre. Hantverksmässigheten är å andra sidan en fördel genom att den kan utnyttjas i marknadsföringen och göra produkterna mindre priskänsliga. Den s. k. bodförsäljningen, som sker direkt vid glasbruken, är givetvis också beroende av att hantverksmässigheten i produktionen bibehålls, så att turisterna söker sig till glasbruken. De statliga åtgärderna för stöd till den glasindustrin kan därför inte ensidigt inriktas på en rationalisering och effektivisering av produktionen vid glasbruken. Stödinsatserna bör också inriktas på att behålla och utveckla hantverket, med arbetsmoment som inte kräver hantverkskunnan de måste bli föremål för rationaliseringsåtgärder. Det pågår f. n. ett arbete inom glasbrukskommunerna som syftar till att utveckla turismen i området. En förutsättning för att det arbetet skall bli framgångsrikt är att glasproduktionen kan behålla sin hantverkskaraktär och att brukskaraktären bibehålls. I regeringens proposition understryks kraftigt behovet av exportfrämjande åtgärder. Den ökning av anslaget till branschfrämjande åtgärder som föreslås avses i första hand utnyttjas för exportfrämjande åtgärder. Från socialdemokratisk sida finner vi denna starka betoning av exportstödet riktig. Vi har tidigare pekat på önskvärdheten av mer aktiva statliga insatser för exportstimulans, exempelvis i form av exportbolag som är gemensamma för flera företag. Liknande tankegångar har framförts av de fackliga organisationerna. Redan med nuvarande stödformer finns möjligheter att få avsevärda bidrag för exempelvis en för flera företag gemensam försäljningsorganisation utomlands. Motståndet inom branschen mot samarbete av detta slag har dock varit betydande. De två stora företagen har i stor utsträckning egna försäljningsbolag etablerade. Vi menar ändå att ansträngningarna att inom ramen för de branschfrämjande åtgärderna bilda för flera företag gemensamma exportbolag bör fortsätta. bör göra ett uttalande av den innebörden. Vi kommer dessutom att i vår industripolitiska motion ta upp frågan om samhällsägda handelshus. Inom ramen för en sådan verksamhet kan man skapa en exportorganisation som är gemensam för företag från olika branscher, och där kan också glasbruken komma in. Glasbruken är emmellertid självfallet inte enbart beroende av utvecklingen av exporten. Också avsättningen på hemmamarknaden är betydelsefull. pekar i sin utredning på att den s. k. lågprisimporten från och öststater ännu är av relativt begränsad omfattning när det gäller hushålls- och prydnadsglas. betecknar emellertid lågprisimporten som ett potentiellt hot också mot det svenska hushålls- och prydnadsglaset. blir konkurrensen från främst , , samt alltmer besvärande. Införandet av högre skyddsnivåer gentemot s. k. lågprisimport skulle, enligt industriverkets utredning, kunna motverka en utslagning av svensk produktionskapacitet inom hushålls- och prydnadsglasområdet. Man påpekar i sammanhanget att de flesta med jämförbara länder som har en inhemsk glasindustri har en betydligt högre skyddsnivå mot lågprisimport än den som har. Det gäller exempelvis och samt . En förstärkning av det svenska importskyddet skulle alltså inte innebära att skulle ställas i någon särklass utan snarare att vi skulle närma oss andra jämförbara länder. utredning menar därför att lågprisimporten utgör ett så 1* 1980181. allvarligt hot mot den svenska hushålls- och prydnadsglasindustrin att åtgärder som kan mildra effekterna allvarligt bör övervägas. Bland de åtgärder som därvid åsyftas är förstärkta skyddsnivåer för hushålls- och prydnadsglas. Från socialdemokratisk sida delar vi denna bedömning. Vi föreslår att ger regeringen i uppdrag att se över möjligheterna att förstärka importskyddet för den inhemska produktionen av hushålls- och prydnadsglas. konstaterar i sin utredning att den ekonomiska ställningen är god för endast ett fåtal företag. Ungefär hälften av företagen har en ekonomisk ställning som inger oro. Man kan mot den bakgrunden konstatera att företagens möjligheter att genomföra många för branschens utveckling väsentliga insatser är begränsade. kan inte utnyttja de förmånliga avskrivningslån som infördes under /78 och som är avsedda för effektivitetshöjande investeringar i produktionsutrustning, miljöinvesteringar etc. konstaterar också att det finns flera lönsamma investeringsprojekt inom den glasindustrin. För att dessa projekt skall komma till stånd måste finansieringsfrågorna lösas. Likaså ställer en utvidgning av exporten krav på finansiering, eftersom den innebär större behov av rörelsekapital. visar att branschens räntenetto utvecklats i starkt negativ riktning . Man pekar på tre förklaringsfaktorer: ökade investeringar som medfört större främmande kapitalmassa, högre räntor och en minskning av de internt tillförda medlen som följd av resultatförsämringen. Flera av företagen i branschen har en mycket svag soliditet. För att undvika att ytterligare försvaga soliditeten kan dessa företag väntas hålla tillbaka utvecklingssatsningar som i sig vore önskvärda. En tillförsel av ägarkapital vore en lösning - självfallet kombinerad med motsvarande grad av inflytande. Vi har från socialdemokratisk sida i olika sammanhang pekat på nödvändigheten av att det från samhällets sida sätts in åtgärder som kan underlätta industrins försörjning med riskkapital. Om våra förslag vunnit gehör hade det funnits betydligt större möjligheter att lösa den typ av soliditetsproblem som bl. a. glasindustrin brottas med. Propositionen speglar en allmänt positiv syn på verksamhet som tas över och drivs vidare av löntagarna. Det sägs att sådana lösningar, exempelvis i form av arbets kooperativ, bör kunna vara ett alternativ till andra företagsformer. Någon mera konkret anvisning om hur sådana lösningar skall uppmuntras eller stödjas ges emellertid inte. Från socialdemokratiskt håll menar vi att det bör vara ett klart uttalat mål för verksamheten inom branschprogrammet att underlätta lösningar av den aktuella typen och att bör göra ett särskilt uttalande härom. Vi kommer också att återkomma till frågan om löntagarägda företag i vår allmänna motion om industripolitiken senare i vår. Som påpekas i propositionen har flera remissinstanser framhållit betydel sen av statligt stöd till forsknings- och utvecklingsverksamheten på glasområdet. har gjort en särskild utredning om verksamheten på detta område. Av rapporten framgår att glasindustrin inte i önskvärd utsträckning utnyttjar sina möjligheter att styra forskningens inriktning. Utredarna menar att glasindustrin själv hårdare bör engagera sig i styrningen av i . Institutet borde öka sina internationella kontakter och bättre än utnyttja utländska forskningsresultat. Vidare borde institutet i ökad utsträckning köpa forskningsinsatser utifrån i stället för att bygga upp egna forskningsresurser. Den kritiska synen på verksamheten vid delas på det hela taget av bl. , som ägnat stor uppmärksamhet åt forsknings- och utvecklingsfrågor. Från förbundets sida har man pekat på att de stora företagen inte spelar den ledande roll inom glasforskningen som de skulle kunna göra och som är fallet i en del andra branscher. Man ser det därför som nödvändigt att samhället går in som beställare av grundläggande forskning. Vi kommer från socialdemokratiskt håll att i vår kommande partimotion om industripolitiken senare i vår aktualisera frågor som rör samhällets roll i den industriella forsknings- och utvecklingsverksamheten. Regeringen föreslår nu i propositionen - i enlighet med industriverkets förslag - att 0,5 milj. kr. sätts av för fortbildning av i första hand teknisk personal och driftspersonal inom branschen. Utbildningen föreslås ske antingen vid i eller vid fristående utbildningsinstitut. Från socialdemokratisk sida ställer vi oss bakom förslaget till utbildningsinsatser. Vi menar emellertid att förslaget kan ses som väsentligt inte bara från utbildningssynpunkt. Lika viktigt är att det ger möjligheter att förstärka kontakterna mellan och de människor som är praktiskt verksamma i branschen. I första hand bör därför fortbildningen ske vid . bör göra ett uttalande av den innebörden. När det gäller branschens utbildningsfrågor i övrigt har dessa egentligen inte tagits upp i industriverkets utredning och inte heller i propositionen. I industriverkets utredning redovisas endast - utan kommentarer - ett förslag från de fackliga organisationerna. Enligt socialdemokratisk uppfattning finns det anledning att ägna den glasindustrins utbildningsfrågor ett helt annat intresse. Det gäller bl. a. frågor som rör rekryteringen till branschen. I det sammanhanget bör man undersöka möjligheterna att utnyttja inbyggd utbildning vid glasbruken. En annan fråga som bör aktualiseras i sammanhanget rör behovet av yrkesteknisk högskoleutbildning på glasområdet. Vi föreslår därför att ger regeringen i uppdrag att genomföra en översyn av utbildningsfrågorna inom den glasindustrin. Vi har tidigare pekat på att utvecklingen inom den glasindustrin medfört stora lokala sysselsättningsproblem på de orter som drabbats av tillbakagången i branschen. räknar med en fortsatt sysselsättningsnedgång och menar att det krävs åtgärder för att skapa alternativ sysselsättning på glasindustriorternas lokala arbetsmarknader. föreslår att speciella lånemedel ställs till förfogande för satsningar på alternativ sysselsättning på glasindustriorterna. Enligt förslaget skall 10 milj. kr. anslås för ändamålet, att utnyttjas . För att uppnå en så snabb effekt som möjligt föreslås medlen bli kanaliserade via de regionala utvecklingsfonderna i de tre berörda länen, dvs. Från socialdemokratisk sida menar vi att de föreslagna åtgärderna för alternativ sysselsättning på glasbruksorterna är synnerligen välmotiverade. Situationen är på flera av de aktuella orterna mycket besvärlig, med akuta sysselsättningsproblem. Neddragningar av antalet sysselsatta pågår eller har genomförts vid flera bruk. Om de akuta problemen skall kunna lösas på ett från social synpunkt godtagbart sätt, måste åtgärder snabbt sättas in. Vi föreslår därför att särskilda lånemedel ställs till de tre angivna regionala utvecklingsfondernas förfogande i enlighet med industriverkets förslag. I propositionen diskuteras också vissa frågor som rör andra delar av glasindustrin. Vad gäller planglas- och isolerruteindustrin vill vi från socialdemokratiskt håll understryka vad som i propositionen sägs om vikten av återhållsamhet med lokaliseringsstöd till isolerrutetillverkningen. Särskilt mot bakgrund av nu rådande överkapacitet i branschen är det uppenbart att en helhetssyn på branschen måste ligga till grund för ställningstaganden om statligt stöd till investeringar i ny produktionskapacitet. Detta ligger helt i linje med socialdemokratins uppfattning om betydelsen av planmässighet i samhällets agerande på det näringspolitiska området. Som framhålls i propositionen är det vad beträffar isolerruteområdet mycket angeläget att arbetet med samordning av byggbestämmelser i intensifieras. Sådana enhetliga bestämmelser skulle skapa en god grund för utvecklingsarbetet i branschen. Vi förutsätter att regeringen följer arbetet och tar de initiativ som är behövliga för att säkerställa att en intensifiering av arbetet verkligen kommer till stånd. har uttalat att regeringen skall ta initiativ till överläggningar med övriga nordiska länder rörande gemensamma problem på glasindustrins område. Frågorna har tagits upp inom , och behandlingen av dem pågår. Vad beträffar emballageglasindustrin har statens industriverk genomfört ens. Studien visar att det finns anledning att känna oro inför den framtida utvecklingen inom branschen. En svag marknadsutveckling kan förväntas som importen fortsätter att ta ytterligare andelar. Det är dessutom svårt att behålla nuvarande höga exportvolymer av tomma Emballageglas tillverkas vid PLM:s fabriker i och . Det är typiska enföretagsorter, och sysselsättningsmöjligheterna inom pendlingsavstånd är små. har mot den bakgrunden förslagit att förstudien följs upp av en bredare utredning, där bl. a de regionala konsekvenserna av omstruktureringar i branschen skall belysas. De berörda fackliga organisationerna har också krävt en sådan uppföljning. I den nu föreliggande propositionen avvisas tanken på en sådan uppföljning. Man hänvisar därvid till det utredningsarbete som pågår inom angående frågor om återvinning av vissa dryckesförpackningar. Enligt socialdemokratisk uppfattning är detta en orimlig ståndpunkt. Ofta är det svårt att förutse ett lokalt sysselsättningsproblem. I detta fall finns möjligheter till en god framförhållning. De industri- och regionalpolitiska problem som kan förutses som följd av den kommande utvecklingen inom emballageglasindustrin kan knappast bli tillfredsställande belysta i ovan nämnda utredningsarbete som främst rör miljöfrågor. bör enligt vår uppfattning få i uppdrag att gå vidare med sitt utredningsarbete på emballageglasområdet. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om för flera företag gemensamma exportföretag, 2. att begär att regeringen ser över möjligheterna att förstärka importskyddet för den inhemska produktionen av hushålls- och prydnadsglas, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om underlättande av löntagarägande av företag inom den glasindustrin, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bedrivande av fortbildning vid i , 5. att begär att regeringen genomför en översyn av utbildningsfrågorna inom den glasindustrin, 6. att till Lån för alternativa sysselsättningsprojekt på glasindustriorter (industridepartementet) för / 82 anvisar ett reservationanslag av . att disponeras på de villkor som anges i motionen, 7. att begär att regeringen ger statens industriverk i uppdrag att gå vidare med utredningsarbetet på emballageglasområdet. () () () () () () ()