mot · G402572 · 1981-01-22 00:00:00 — Motion 1980/81: 572 av m. fl om flottningspolitiken beslutade att frågan om konsekvenserna av en nedläggning av löstimmerflottningen i landet borde bli föremål för en allsidig bedömning. Länsstyrelserna i , , och genomförde inom ramen för den regionala trafikplaneringen studier om älvflottningens framtid. Av det material som i redovisat framgår att flottningen är ett företagsekonomiskt lönsamt alternativ. Marginalen till fördel för flottningen är emellertid liten, och ändrade förutsättningar kan snabbt förändra bilden. har för att få en mer fullständig bild av de båda alternativens betydelse försökt att anlägga en mer samhällsekonomisk bedömning. De faktorer studerat är svåra att kvantifiera. Bedömningen som gjort av deras betydelse är därför av översiktlig karaktär. Förutom att det rent företagsekonomiskt är lönsamt att flotta f. n. talar följande faktorer för flottningen: Energiförlusterna i kraftverken på grund av flottningen uppvägs genom att vatten kan sparas i biflottlederna och sedan användas i elproduktionen. Flottningen som i således inte inverkar negativt på elproduktionen innebär en besparing av ca dieselolja . Energivärdet på denna olja överstiger bränslevärdet på den bark som går förlorad vid flottning. Flottningen ger ca 100 årsarbetstiUfällen i ett område där alternativ sysselsättning visat sig mycket svår att skapa. Flottningen är fördelaktig från skogshygiensynpunkt. Flottningen bedöms inte påverka miljön negativt. Det finns även faktorer som väger över på lastbilstransportalternativet, även om dessa inte är så många och så tungt vägande: Lastbilstransporter är ett flexibelt transportsystem som kan ge rationaliseringsvinster för företagen. En övergång till lastbilstransporter ställer ökade krav på en snabbare utbyggnad av vägnätet i området, vilket också kommer övriga trafikanter och boende i området till godo. 1980/81: 572 Sammanfattningsvis finner i att flottningen f. n. - främst genom de positiva effekterna på sysselsättningen - är det för samhället lönsammaste sättet att frakta de aktuella virkesmängderna från området. I en framtida älvflottning finns också möjligheter till rationaliseringar. Det är t. ex. möjligt att sänka kostnaderna för barkning genom att kravet på hartsmognad hos granveden slopas. Vidare kan kostnaderna för skiljning och buntning sänkas i och med att endast ett massavedssortiment används. Helt naturligt kommer också investeringar att krävas. anser det angeläget att staten på allt sätt medverkar till att effektivisera flottningen. 1 detta sammanhang vill peka på att kostnaderna ökar snabbt för slutrensningen av älven. Dessa skulle kunna minskas, om samhället anvisade medel för beredskapsarbeten. Härigenom skulle också ytterligare sysselsättningstillfällen skapas i området. - Av de övriga länsstyrelsernas studier framgår också att en nedläggning av flottningen i av dem berörda älvar skulle komma att ha allvarliga konsekvenser för sysselsättningen i bygder där alternativ sysselsättning i stort sett är omöjlig att skapa. Det är beklagligt att de fyra länsstyrelsernas studier som entydigt varnar för sysselsättningskonsekvenserna vid en nedläggning av flottningen inte har gett anledning till en mera engagerad behandling av kommunikationsministern. Frågan har helt enkelt inte fått den allsidiga bedömning beställde i sitt beslut . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att begär att regeringen tillsätter en utredning om flottningsföreningarnas organisation och konkurrensförhållanden mellan flottning och lastbilstransport i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att i avvaktan på en sådan utredning åtgärder vidtas som syftar till att förhindra en nedläggning av flottning i de tre älvar där sådan fortfarande pågår. () () () () () ()