mot · G4021590 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81: 1590 om vidgad handel med har byggt upp sin ekonomiska och sin sociala välfärd bl. a. genom goda handelsförbindelser med omvärlden. är mer beroende än tidigare av att bevara och utveckla sin export. har frågan ställts från visst håll inte om utan på vilka villkor skulle ha handelsförbindelser med skilda länder. Med vilka länder skall ha handelsförbindelser - med , demokratiska länder, diktaturländer? Är svenska företag skyldiga att göra politiska värderingar av motparten? Skall vi i lägga moraliska aspekter på vilka länder vi skall ha handelsförbindelser med? Var går gränsen? Skall lägga starka moraliska aspekter på vilka landet skall handla med, får det inte många att bedriva affarer med. I väldigt många länder utövas förtryck mot folkgrupper. Skall man kunna ha handelsförbindelser med länder som utövar förtryck? Det finns olika slag av förtryck: ras- och åsiktsförtryck, diskriminering av stammar och folkgrupper, religionsförtryck. Och flera lösningar är tänkbara. Det är sanktioner till stöd åt frihetsrörelser eller gerillarörelser och en lösning utan våld. Sanktioner mot ett land och understödjande av terrorism kan inte vara en demokratisk idé det är i stället en diktaturskapande idé. En demokratisk lösning måste vara en lösning utan våld, för att hjälpa människor till en meningsfull frihet, dvs. i mycket hög grad en frihet från okunnighet, frihet från fattigdom och svält. Flera länder i har fått frihet, men det är inte någon meningsfull frihet, eftersom de har saknat förutsättningar för att utnyttja friheten. Flera exempel finns. I stället för en tänkt bättre ordning har man hamnat i fattigdom och svält, och motsättningar mellan folkgrupper har inneburit ett större förtryck, på gränsen till utrotning av grupper. Ett land som särbehandlats är - ett land som gör stora affärer med många länder. apartheidpolitk kan inte under några omständigheter försvaras, men det finns naturligtvis liknande ras- och åsiktsdiskriminering i många andra länder. gör f. ö. affärer med , bl. a. när det gäller . Krom, vilket har huvudparten av i världen - - måste köpa från . a. krom för många från . Skulle förhållandena i ändras, skulle det få allvarliga konsekvenser även i . När man alltså köper, varför inte då också sälja? Varför inte undersöka förutsättningar för t. ex. export eller tillverkning på licens av hus det finns ju ett oerhört stort behov av hus i ? Men för det måste in 1980/81: 1590 Har råd med en politisk uppfattning och åtgärder som innebär att andra länder tar över våra affärer? Man kommer ingenstans med isolering av . Andra länder, däribland konkurrenter till , hyser inga betänkligheter mot att investera i utan lägger vanliga affärsmässiga synpunkter på det. Och ingen annan nation har följt exempel. Om inför investeringsförbud på egna villkor kan det innebära att andra länder får för sig att inte uppfyller kraven och att det inte är någon idé att starta handelsförbindelser med . Enligt tidningsuppgifter har ASEA gått miste om en order på 40 milj. kr. till sedan företaget blivit utkonkurrerat av bolag som var verksamma i landet . Det är det senaste exemplet på hur länder som aktivt bojkottade det gamla hu har svårt att tävla med dem som bröt sanktionerna och redan har goda affärsförbindelser. Den uteblivna affären är också ett bakslag för den , som dels tryckte på premiärminister , dels ställde upp med ett förmånligt lån just med tanke på att underlätta för att minska beroendet av gamla sanktionsbrytare. Den nu aktuella affären handlar om inköp av 30 lokomotiv i samband med elektrifieringen av järnvägar. Den försökte göra budet mer attraktivt genom att garantera ett förmånligt lån , vilket var lockande för politikerna, men krävde att få handla med sina gamla kontakter. När andra företag bättrat på lånebilden i sina bud hade ASEA förlorat. Det är ytterligare ett tecken på att svarta regering har svårt att stå emot den vita administrationen när det gäller affärer. De företag som byggde upp en välordnad verksamhet i det gamla har ett stort försprång, och där räcker än så länge inte politiska goodwill. ASEA hade ytterligare ett bud i järnvägsaffären men slogs ut. SKF försökte komma in på hanteringen av krom men hade ingen chans mot sydafrikanska Anglo-American. De svartas och de färgades stora behov är utbildning och arbete. Bättre än att ha investeringsförbud vore att låta svenska företag bedriva verksamhet i och betala avtalsenliga löner samt avsätta en del av vinsten till åtgärder som möjliggör för de färgade och de svarta att få utbildning. I stället för att slå sönder för att sedan bygga upp bör man finna en lösning genom att hjälpa de svarta och de färgade till utbildning. Vad de behöver är bättre skolor, lärare och undervisning, egna hem, god hälsovård, expertis för byggnation, elektrifiering, televerk, småindustri. Vad de begär är i första hand inte politisk makt, utan de kräver en lösning utan våld, där de får rättvisa. Och framför allt kräver de att få utbildning och sysselsättning. I den mån de får utbildning och arbete kommer också deras politiska makt att öka, för då får de möjligheter att driva sina krav mot den rasåtskiljande politik som förs och på så sätt förbättra sina möjligheter att nå jämlikhet med andra. 1980/81: 1590 Det går inte att komma ifrån att det finns en strävan från supermakterna att komma över länder med stora fyndigheter och rikedomar, och är i det hänseendet mycket åtråvärt. Många länder, däribland , börjar att i sitt eget intresse söka mer samarbete med under det att man från andra håll försöker med sanktioner och liknande. Hela det stora politiska spelet går ju ut på att man skaffar sig inflytande över länder som har fyndigheter. Man kan tydligt se hur supermakterna skaffar sig inflytande i länder runt omkring för att sedan genom olika åtgärder komma över dessa länder. Det är deras målsättning både när det gäller oljan och när det gäller sydafrikanska rikedomar. Men det ligger inte i intresse att stödja supermakterna i sådana strävanden. uppfattning bör vara att man på bästa sätt hjälper dem som är utsatta för förtryck. Det gör man inte genom att följa supermakternas linje utan genom olika hjälpinsatser, bl. a. genom att hjälpa dem att förbättra sin industri. Vilken vinst skall ha av de företag som bedriver affärer i ? Det är givet att skall ha sedvanlig del av företagens vinster. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär en undersökning av möjligheterna att upphäva rådande investeringsförbud eller på annat sätt göra det möjligt för svenska företag att enligt allmänt gällande regler bedriva handel med .