mot · G402411 · 1981-01-21 00:00:00 — Motion 1980/81:411 av oni ökad kapitalbildning genom pensionssparande utan försäkring Frågan om företagens kapitalförsörjning har fått ökad aktualitet. En trendmässigt sänkt lönsamhetsnivå och en minskad soliditet i företagen har tillsammans med andra faktorer lett till att tillgången på riskvilligt kapital inte har kommit att motsvara den nivå som är nödvändig för en industriell utbyggnad . Den i och för sig goda likviditet som många företag uppvisar inte minst förändrar inte denna bild. Tillgängligt kapital har givit bättre förräntning utanför företagssektorn. Det främsta botemedlet mot detta problem är givetvis ökade vinster. En högre vinstnivå leder till ökad självfinansiering och dessutom större attraktionskraft på externa kapitalkällor. Även annan kapitalbildning i direkt anslutning till företagen kan emellertid spela en stor roll. Härvid utgör uppbyggnaden av pensionsstiftelser ett alternativ för inte minst de mindre företagen som inte på långt när fått den uppmärksamhet de förtjänar. Pensionering av arbetstagare sker i första hand genom folkpension och allmän tilläggspension enligt lagen om allmän försäkring. Därutöver finns pensionering anordnad som tillägg till de offentliga formerna genom kollektivavtal. Utanför pensionssystemet finns en rätt liten grupp anställda, för vilken inte kollektivavtal gäller. Av speciellt intresse är anställda i företag, som med hänsyn till storlek eller ekonomi inte kan få försäkring i kreditförsäkringsbolaget (). För dessa gäller att pension intill ITP-nivå kan tryggas genom försäkring i försäkringsbolag eller avsättning till pensionsstiftelse. Den utredning som behövs för att fastslå ITP-nivån i det enskilda fallet har bedömts så svår att göra att arbetsgivaren utan utredning får teckna försäkring för tjänstepensionering med en årlig premie på av utgående lön. Enligt analys som utförts skulle genom denna premie, om den betalas under en anställds hela tjänstetid, uppnås en pensionsnivå, likvärdig med ITP-planens. Betalning av till försäkringsbolag av den storleksordning som behövs för finansiering av en fullständig pensionering drar bort mycket stora medel från arbetsgivarens verksamhet. Ett alternativ till denna försäkringsform utgörs emellertid av den inledningsvis nämnda pensionsstiftelsen. Byggs pensionen upp i pensionsstiftelse kan det avsatta kapitalet i stället, om tillfredsställande säkerhet lämnas, tillåtas arbeta i det egna företaget. Banker och statliga stödåtgärder skulle kunna inrikta sin utlåning pä effektivare sätt om pensionsstiftelser kom till användning i den omfattning som i landets och näringslivets intresse vore lämpligast. Det finns därför all anledning att så långt som möjligt göra möjligheten att trygga tjänstepensionsmedel i pensionsstiftelse känd och utnyttjad. För att ge en uppfattning av den volym det kan gälla kan nämnas att en till handelskammare knuten konsult har kontakt med pensionsstiftelser i 170 familjeföretag med en sammanlagd förmögenhet på 116 milj. kr. Då uppsökande verksamhet icke förekommer, har dessa stiftelser kommit till helt genom att företagen på eget initiativ eller efter råd från andra rådgivare tagit kontakt för bildande av stiftelserna. Det finns anledning tro att det omnämnda beståndet utgör 25 å av det totala antalet pensionsstiftelser. En utbredd kunskap om möjligheten att trygga pensionering på detta sätt och vissa förenklingar i reglerna torde komma att ge mångdubbelt detta bestånd och därmed förbättra finansieringen i småföretagen. De regelförändringar som behövs för att stimulera till en ökad stiftelsebildning innebär inte något principiellt ingrepp i den lagstiftning som finns och som vill ge varje person, vars pensionering ej är bunden av kollektivavtal, en möjlighet att erhålla pension på samma nivå. Vad som behövs är vissa förenklingar som gör internfinansiering av pensionsåtaganden mera lättillgänglig. I proposition 1976/77:48 fastslås i ett uttalande av departementschefen (s. 63) svårigheterna att bedöma skillnaderna mellan pensionsförmåner som utgår enligt allmän pensionsplan och sådana som grundas på utfästelse som inte följer plan. På grund härav föreslog han den ovan omnämnda regeln att premie för tjänstepensionsförsäkring skulle få betalas av lönen. Möjligheten att efter utredning avsätta för pensionering till försäkring, pensionsstiftelse eller konto Avsatt till pensioner kvarstod dock oförändrad. Det har i praktiken visat sig att metoden för utredningarna är mycket svårtillgänglig och därför avskräckt från nyttig stiftelsebildning. Vi finner det önskvärt att underlätta fortsatt internfinansiering av pensioner genom att förenkla utredningen. Detta bör kunna ske på följande sätt. Då det väsentliga är att de medel, som används för finansiering av pensioner är av rätt nf å och används för sitt ändamål, är det alldeles överflödigt att kräva en detaljerad utfästelse som anger pensionsbeloppen år för år i olika situationer. Ett löfte om pension bör finnas men detta kan ges en enkel form av typ AB NN har för Er pensionering avsatt P kronor till bolagets pensionsstiftelse. Vi förbinder oss att detta belopp, jämte andel i den årliga avkastningen av stiftelsens kapital vid Er avgång ur tjänsten eller vid Ert frånfälle, skall användas för Er och Er familjs pensionering med årliga belopp, som bestäms då. Utbetalningarna skall fördelas i anslutning till reglerna för gällande kollektivavtal (ITP-planen), men kan om Ni så önskar med vårt godkännande betalas på annat sätt. vara sådana att de överensstämmer med vad som anges i anvisning till 31 § KL för att försäkring skall vara pensionsförsäkring. Avsättning får högst göras med belopp som för enskild anställd för upp det totalt avsatta beloppet till en nivå som utgör lönen för motsvarande arbetsuppgifter multiplicerad med dels antal anställningsår och dels en viss i lagen angiven faktor. Med hänsyn till att den ovan nämnda regeln för årlig premiebetalning medger av lönen som tillåten premie ligger det nära till hands att ange denna faktor till 0,35. Den så kallade 35-procentsregeln innehåller emellertid antaganden om löneutveckling med ständigt stigande lön. Det kan därför vara motiverat att faktorn sätts något lägre, dock lägst till 0,25. Det skall förutsättas att utgående lön är den som följer med motsvarande arbetsuppgifter om det inte är uppenbart att så icke är fallet. Vid beräkning av avsättningsunderlag skall betalda för tjänstepensionsförsäkring avräknas med sitt belopp. Som tidigare framhållits finns det inget behov av en ändring av de grundläggande reglerna för pensionsstiftelser. De två förändringar som här föreslagits skulle emellertid väsentligt förenkla förfarandet och därmed göra bildandet av pensionsstiftelser mera attraktivt till fromma för företagens kapitalförsörjning. Den närmare utformningen av reglerna bör det ankomma på lämplig utredning att utforma. De utredningar som kan komma i fråga är utredningen om beskattning av tjänstepensioner, utredningen om familjeföretagens beskattning och utredningen om de små och medelstora företagens finansiella situation. Av dessa utredningar torde de sistnämnda ligga närmast till hands med hänsyn till frågans betydelse för företagens finansieringssituation. Med stöd av vad ovan anförts hemställer jag att beslutar att hos regeringen begära att motionen överlämnas till utredningen om de små och medelstora företagens finansiella situation för beaktande.