mot · G4021400 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om inrättande av enskilt ägda regionala investmentbolag De små och medelstora företagens kapitalförsörjningsproblem har länge diskuterats. Likaså behovet av dels nyföretagande, dels utveckling av redan befintliga små och medelstora företag. Behovet av riskvilligt kapital är i många företag ett svårlöst problem. Regering och riksdag har på olika sätt bidragit till att lösa en del av företagsamhetens kapitalförsörjningsproblem. Betydligt mera riskvilligt kapital måste emellertid komma fram även från enskilt håll, som kunniga företagsledare i större utsträckning måste engageras i näringslivets vidareutveckling. Behovet är särskilt stort i skogslänen, och vi motionärer vill särskilt framhålla problemen på detta område i . Industrisysselsättningen i länet har minskat starkt . Ca 10 000 arbetstillfällen har gått förlorade. Behovet av nya företag och utveckling av befintlig industri är mycket stort. Utanför den reguljära arbetsmarknaden finns ca 8 000-9 000 människor - varav en stor del ungdomar - som behöver arbete. Med en offensiv näringsvänlig politik kan de välståndsskapande krafterna åstadkomma en industriexpansion även i . Det behövs dock åtgärder även från statens sida för att privat riskvilligt kapital i tillräcklig omfattning även skall sättas in i . Vi motionärer anser att enskilt ägda regionala investmentbolag med någon form av statligt stöd skulle kunna betyda mycket för en näringslivsexpansion i . 1 finns sådana regionala investmentbolag. Systemet kallas () och har visat sig mycket lyckosamt i olika amerikanska delstater där sysselsättningssituationen krävt speciella insatser. Delägarna i ett SBIC åtnjuter vissa skatteförmåner, och bolaget har möjlighet att erhålla förmånliga federala (statliga) lån. Systemet innebär i korthet att staten via () lånar ut pengar på fördelaktiga villkor till s. k. () mot att dessa företag satsar ett visst eget kapital. Ingen säkerhet krävs för de statliga lånen (högst fyra gånger SBIC:s eget kapital), men i händelse av konkurs är på normalt sätt det egna kapitalet lägst prioriterat. Dessa investmentföretag kan sedan efter egna bedömningar gå in och köpa aktieposter i eller ge lån till företag som är i behov av riskvilligt kapital. Enligt uppgift är SBA:s utestående lånesumma drygt 1 miljard 1 1980/81. Drygt 400 investmentföretag finansieras. Dessa finansierar i sin tur flera tusen små och medelstora företag. SBA-administrationen är föredömligt obyråkratisk och kräver endast ca 35 befattningshavare. SBA har endast förlorat mindre summor på sina investeringar. SBA-SBIC-systemet inriktas nu på delägarskap i allt flera företag. F. n. är fördelningen lika mellan lån och aktier. SBIC (de regionala fonderna) ägs av privatpersoner, småföretag, storföretag och banker. De finansierade småföretagen arbetar på normala villkor med viss professionell assistans från I har möjligheterna för införande av ett liknande system undersökts främst av styrelsen för teknisk utveckling (STU). Enligt vad vi inhämtat har frågan även tagits upp vid ett sammanträde med delegationen för småföretagsfrågor där industriminister var ordförande. Företrädare för såväl STU som Investeringsbanken förde där fram synpunkter på möjligheterna av ett införande av investmentbolag liknande SBIC. Vi motionärer anser att regeringen möjligt bör närmare studera det amerikanska systemet och låta snabbutreda möjligheterna till ett liknande svenskt system, särskilt anpassat för de mest sysselsättningssvaga regionerna i landet. Dit hör , och lämpligt vore att en eventuell försöksmodell praktiserades i . Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om utredning rörande möjligheten att inrätta regionala investmentbolag enligt det amerikanska systemet med i sysselsättningssvaga län, däribland . () () () () ()