mot · G402901 · 1981-01-26 00:00:00 — av och om underhållsbidragen till barn skedde en genomgripande reform av regler angående underhållsskyldighet gentemot barn. Syftet med reformen var dels att lätta bördan för de underhållsskyldiga, dels att få till stånd en mer enhetlig bedömning när det gäller fastställande av underhållsbidrag. De nya reglerna trädde i kraft . Under det dryga som gått kan konstateras att reglerna orsakat vissa problem. Ett av dessa problem sammanhänger med det samspel som råder mellan underhållsreglerna och bidragsförskottslagen. a. gäller att ett bidragsförskott kan reduceras om det fastställda underhållsbidraget uppenbarligen understiger vad den underhållsskyldige bör betala i bidrag. Underhållsbidrag fastställs i stor utsträckning genom avtal under medverkan av sociala myndigheter eller i samband med skilsmässa. Då ett avtal om underhållsbidrag skall träffas brukar man i praktiken handla så att man först gör en beräkning av vad som skäligen skall betalas i bidrag och därefter förhör sig hos huruvida det överenskomna bidraget kan anses godtagbart, detta för att undvika att bidragsförskottet reduceras. Före de nya reglerna tillkomst fick man i många fall ett bestämt förhandsbesked från . Om beskedet var gynnsamt kunde avtal om underhållsbidraget sedan träffas eller - när det gällde skilsmässofallen - gemensam ansökan inlämnas till tingsrätten. På detta vis kunde man i av fallen undvika en domstolsprövning. Såväl från advokathåll som från sociala myndigheter har framkommit att man efter underhållsreglernas ikraftträdande nästan aldrig kan få besked från försäkringskassorna om vad som är ett rimligt underhållsbidrag. Man anser sig därför numera aldrig kunna träffa några överenskommelser om underhållsbidrag under bidragsförskottsnivån med hänsyn till risken för en reducering av bidragsförskottet. Man måste därför så gott som undantagslöst ansöka om stämning på den underhållsskyldige. Förutom den onödiga arbetsbelastning som härigenom uppstår på tingsrätterna och andra kostnadsökningar medför den nuvarande ordningen också att fastställandet av underhållsbidrag försenas, vilket är till ekonomisk nackdel för den underhållsberättigade eftersom bidragsförskottet inte utgår förrän underhållsbidraget fastställts. Andra nackdelar som de nya reglerna i förening med de anvisningar som utfärdats av fört med sig är en kraftig byråkratisering och en ökad administrativ apparat. För kommunerna har detta bl. a. inneburit att man tvingats anställa ny personal för underhållsuppgifterna. härtill är att reglerna och anvisningarna är onödigt krångliga och svåra att tillämpa. Från olika håll har det också gjorts gällande att det i underhållsreglerna fastställda förbehållsbeloppet för den underhållsskyldiges egna levnadsomkostnader är för lågt, vilket i vissa fall medfört att högre underhållsbidrag fastställs . Vidare saknar man klara regler om vad som skall anses vara skäliga bostadskostnader för den underhållsskyldige. Det sistnämnda gäller särskilt då vederbörande bor i eget småhus. Det har också visat sig att praxis när det gäller bidragens storlek är mycket skiftande. Mot bakgrund av det anförda kan det enligt vår mening finnas ett behov av att reglerna ändras i vissa avseenden. Vilka ändringar som erfordras kan emellertid inte bedömas innan effekterna av reformen utvärderats. En sådan utvärdering bör därför nu komma till stånd. Den bör ske snabbt. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om en skyndsam utvärdering av reglerna om underhållsbidrag till barn.