ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021263 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1263 av m. fl. om stödet till de regionala museerna Då kulturbudgeten senast behandlades framhöll i enlighet med kulturutskottets förslag att det är av största betydelse att det statliga stödet till de regionala museerna successivt förstärks och att detta sker i jämn takt. När förstärkningen nu uteblir är det angeläget att understryka att införandet av stödet till länsmuseerna varit ett väsentligt steg för att förverkliga den beslutade decentraliseringen av kulturpolitiken. Genom länsmuseerna finns i vaije län en basresurs för den regionala och lokala verksamheten inom kulturminnesvård, utställningar, konst, hembygdsvård och många andra delar av kulturlivet. Genom detta är de också en förutsättning för en bred verksamhet inom föreningar och organisationer som hembygdsförbund, spelmansförbund, Konstföreningar och inom stora delar av studieförbundens och andra folkrörelsers verksamhet, t. ex. när det gäller att inom organisationerna dokumentera och levandegöra 1900-talets kultur och historia. Genom statsbidraget har länsmuseerna också börjat bli väsentliga redskap för decentralisering av kulturen inom länen, som alltmer bidrar till att bryta den tidigare koncentrationen till residensstäderna och de större tätorterna. Inför av åtstramning och omprioritering inom kulturbudgeten är det viktigt att slå fast länsmuseernas väsentliga roll för att utveckla och vidmakthålla ett decentraliserat kulturliv och för att vara underlag för verksamheten inom föreningar och organisationer. Genom satsning på museerna lägger man också en grund för framtida kulturliv. Endast genom att i goda och dåliga tider bibehålla en tillräcklig dokumentation, insamling och vård säkrar man möjligheterna till framtida verksamhet. Det är också väsentligt hur sårbara länsmuseerna är. Statsbidraget har ännu ej nått avsedd storlek. En övervägande del av de ekonomiska resurserna är bundna i fasta kostnader, så att vaije förändring i statsbidragets storlek eller utformning får mycket stora konsekvenser för verksamhetsvolymen. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att stödet till de regionala museerna bör bibehållas i oförändrad form och i möjligaste mån successivt förstärkas. () ()
mot · G4021264 · 1981-01-26 00:00:00 — Motion 1980/81:1264 av m. fl. om inrättande av ett dockteatermuseum Marionetteatern i har under närmare bedrivit dockteaterverksamhet inom ett mycket brett register, som lett till att Marionetteatern och dess konstnärlige ledare, , sedan en följd av år räknas till de stora svenska kulturnamnen internationellt sett. Verksamheten har omfattat, förutom olika former av dockteater för såväl barn- som vuxenpublik, utbildning av dockspelare, gästspel av utländska ensembler, egna turnéer inom ett 50-tal länder och internationell verksamhet i övrigt. Under turnéer och i andra sammanhang har Meschke förvärvat dockor, figurer och andra föremål tillhörande dockteaterområdet av sådan omfattning att samlingarna numera räknas bland de värdefullaste i . har dock endast smärre delar av samlingarna kunnat hållas tillgängliga för allmänheten på grund av bristande lokalresurser. Möjlighet har dock nu öppnats att göra samlingarna tillgängliga för allmänheten i en planerad nybyggnad vid . Genom att den planerade nybyggnaden även kan inrymma Marionetteaterns övriga verksamhet skulle den möjliga lösningen tillföra värdefulla inslag särskilt med tanke på såväl det svenska som det utländska turistlivet. Liksom förutsätts att svarar för kostnaderna för Marionetteaterns teaterverksamhet. Det ekonomiska tillskott som därutöver erfordras för förverkligande av ett dockteatermuseum samt något förbättrade resurser för teaterns internationella verksamhet uppgår till . fr. o. m. . Därefter ökar behovet av statliga insatser successivt för att slutligen uppgå till . Vi anser det synnerligen önskvärt både sett ur kulturell synpunkt och med tanke på turistlivet att det planerade museet inrättas i huvudsaklig överensstämmelse med de nu redovisade planerna. För att arbetet härpå skall kunna drivas vidare på ett realistiskt sätt är det emellertid nödvändigt att förutsättningarna för ett framtida statligt stöd klarläggas. Det behövs från statsmakternas sida ett uttalande både om att det är önskvärt att det planerade museet kommer till stånd och om att statsbidrag av den storleksordning som angetts i det föregående kan påräknas. Vi anser att bör göra ett uttalande av denna inebörd. Vi vill tillägga att ekonomiskt utrymme för ett statsbidrag om inte på annat sätt bör kunna beredas inom ramen för det s. k. kulturmedelsanslaget. Under åberopande av det anförda hemställs att som sin mening ger till känna för regeringen vad i motionen anförts om det planerade dockteatermuseet i . () ()
mot · G4021265 · 1981-01-22 00:00:00 — av och om ett svenskt klassikerbibliotek Undertecknade väckte föregående år en motion om svenskt klassikerbibliotek. Därvid framhölls att en av de viktigaste formerna för stöd till litteraturutgivningen är den som gäller klassiker. Det är en självklar och angelägen uppgift för samhället att ta till vara och levandegöra äldre tiders litteratur, skrev litteraturutredningen. I det statliga litteraturstödet finns också en särskild stödform för denna litteraturkategori. Stödet är emellertid, liksom övriga stödformer, inriktat på enskilda titlar. Med hänsyn till att det är helt avgörande för ett lands litterära och kulturella liv, att den klassiska litteraturen ständigt finns tillgänglig, kan denna form för stöd till den klassiska litteraturen inte anses tillräcklig. Framför allt saknas så gott som fullständigt i den svenska litteraturutgivningen sammanhållna utgåvor från olika epoker och samlingsutgåvor av enskilda författares verk. Kontakten med äldre tiders tankar och litteratur får inte bli förbehållen specialisterna. Rätten till det egna landets historia och litterära uttryck under andra tider tillkommer alla och är inte minst viktig för unga människor. Därför bör det nuvarande klassikerstödet kompletteras med stöd till utgivning av olika serier av klassiker, ett svenskt klassikerbibliotek. Klassikerserierna kan bestå av t. ex. litteratur från eller i en viss form eller av en författares verk. De bör ges ut i enkla men goda utgåvor utan att för den skull tyngas av vetenskapliga kommentarer eller liknande. Upplagorna bör beräknas i syfte att nå en vid spridning, och priset bör vara lågt, ca . per volym, vilket tillsammans med själva formen med sammanhållna serier torde göra böckerna lättsålda. För att inte klassikerserierna skall försvinna från marknaden lika snabbt som dagens nyutgivning, bör i villkoren för stödet stipuleras att utgivaren förbinder sig att lagerhålla den stödda serien . Utskottet framhöll i sin avslagsmotivering vikten av att klassisk litteratur finns tillgänglig men var inte beredd att tillstyrka den föreslagna medelsanvisningen. är det uppenbart att detta krav är än angelägnare , då litteraturen kan sägas vara i en kris. Med stöd av det anförda föreslås att för /82 under bil. 12 B 28 Litteraturstöd anvisar utöver regeringens förslag avseende stöd till utgivning och lagerhållning av klassisk litteratur sammanhållen i serier, ett svenskt klassikerbibliotek. (vpk) (vpk) 1 1980/81. 3 sami Nr 1265-1275
mot · G4021266 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1266 om lokalisering till kommun av en organisation för administration av uppbörden av TV-avgifter I årets budgetproposition framhåller chefen för att kostnaderna för det nuvarande systemet för uppbörd av TV-avgifter är orimligt höga. Efter ytterligare beredning förutskickar departementschefen därför ett förslag till nytt och billigare uppbördssystem. I likhet med såväl som anser vi att starka skäl talar för att en separat uppbördsorganisation för TV-avgifter inrättas. Såväl riksdag som regering har i olika sammanhang gett uttryck för att en ökad decentralisering av verksamheten inom statsförvaltningen bör eftersträvas. Tillkommande verksamhet bör av regionalpolitiska skäl lokaliseras utanför . En separat enhet för uppbörd av TV-avgifter torde ur effektivitetssynpunkt kunna lokaliseras var som helst i landet. Vi anser att den bör förläggas till en kommun med omfattande sysselsättningsproblem, t. ex. kommun. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en fristående organisation för administration av uppbörden av TV-avgifter bör förläggas till kommun. () ()
mot · G4021267 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1267 har inom ramen för sina två kanaler ett omfattande programutbud, och den monopolställning som företaget åtnjuter ställer stora krav vad gäller önskemål från vissa lyssnar- och tittargrupper. Med anledning av detta finns i televisionens utbud vissa fasta och regelbundet återkommande program inlagda. Nyhets-, sport- och barnprogrammen är exempel på sådana fasta inslag i programutbudet. Från flera håll har framställts önskemål om att TV-gudstjänster förmedlas förmiddag. Motiven till sådana återkommande veckoinslag är många. Vi har av tradition i detta land haft gudstjänster i kyrkor sedan århundraden tillbaka. Det skulle därför vara ganska naturligt att denna tradition förs vidare via det moderna medium som televisionen utgör. Många människor och då framför allt de äldre har svårt att nå kyrkan, och televisionen skulle här kunna bidra med berättigad service. Ur kulturell synpunkt är det också motiverat med regelbundna TV-gudstjänster. Med anledning av ovanstående hemställer jag att måtte uttala att noga överväger möjligheten att regelbundet sända TV-gudstjänster förmiddag.
mot · G4021268 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1268 av m. fl. om ökat bidrag till Skånska teatern är en fri teatergrupp som under sista utvecklat en konstnärligt sett högtstående men ändå för stora befolkningsgrupper lättillgänglig teaterverksamhet. Skånska teaterns verksamhet rymmer många inslag av uppsökande kulturarbete, t. ex. föreställningar speciellt riktade till anställda på arbetsplatser, till fackföreningar och andra organisationer och till skolbarn. Flera av Skånska teaterns uppsättningar har sänts i radio eller TV p. g. a. idérikedomen i pjäsernas uppsättning samt på grund av fina skådespelarprestationer. Ändå får Skånska teatern i förhållande till institutionsteatrar mycket små statliga bidrag; 1978/79 således endast per föreställning, i förhållande till genomsnittligt per föreställning och . Räknat i bidrag per åskådare får Skånska teatern ca . har kulturministern i årets budget föreslagit en utökning av anslaget till fria teatergrupper med 2,5 milj. kr. men har inte godkänt förslag till ett fördelningssystem med grundbidrag till löner, experimentbidrag och turnébidrag. Det finns en risk att Skånska teatern, som satsat mycket på experiment med nya spelformer och uppsökande teater, inte kan få så mycket stöd under det kommande verksamhetsåret att verksamheten kan fortsätta. Trots skådespelarnas blygsamma lönekrav - enbart avtalsenliga löner - finns det av ekonomiska skäl ett stängningshot vilande över teatern. är av dessa skäl all framtidsplanering omöj Att det skulle vara en katastrof för svenskt teaterliv om Skånska teatern skulle lägga ner sin verksamhet, är säkert en utbredd uppfattning bland teaterintresserade i hela landet. Vi föreslår med stöd av ovanstående att måtte uttala att vid fördelningen av det i årets budget utökade anslaget till fria teatergrupper den framtida verksamheten vid Skånska teatern måtte säkras. () () HANS () i () ()
mot · G4021269 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1269 av m. fl. om fler kristna barn- och ungdomsprogram i TV Barn är samhällets viktigaste tillgång, och vi kan inte nog betona vikten av att barnen får en lugn, harmonisk och stimulerande uppväxtmiljö. Det är därför med utomordentlig ledsnad vi tar del av de färska siffror som presenterats och som visar att barnmisshandeln har ökat. ökade antalet barn, som togs om hand för samhällsvård därför att de for illa i sina hem, från 6000 till 8000 jämfört . Många möjliga insatser måste självklart diskuteras och prövas i syfte att kraftigt reducera - och förhoppningsvis eliminera - siffrorna för barnmisshandeln. Vi vill här endast peka på en möjlig väg för att förbättra barnens situation och söka få ett annorlunda och kärleksfullare klimat i våra hem. Eftersom det numera bland forskarna råder samfälld enighet kring den destruktiva inverkan våldsutbud på har på barn, torde ett utbud med det kristna kärleksbudskapet som grund säkerligen kunna ha en motsvarande konstruktiv effekt. Ett sådant ökat utbud skulle kunna medverka till att begreppet livskvalitet på bekostnad av det materiella intresset fick en ökad betydelse i den praktiska vardagen. Ett lämpligt sätt från TV:s sida kan vara att öka inslagen med rapporter och referat kring hur idéella barn- och ungdomsorganisationer fungerar. Ett kristet barnprogram på söndagsmorgnarna skulle exempelvis möjliggöra för barn som har lång väg till söndagsskolan att kunna ta del av det kristna budskapet. Liksom de TV-sända gudstjänsterna röner stor uppskattning och tacksamhet hos många människor, finns det också ett uttalat behov av liknande kristna program som i första hand vänder sig till barn och ungdomar. I avtalet med /TV borde regeringen enligt vår uppfattning verka för en produktion av denna typ av program. För att nå en större publik - framför allt då föräldrarna - kan man i skolan och i olika organisationer ta upp diskussioner som skapar intresse kring dessa program. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sagts rörande betydelsen av kristna barn- och ungdomsprogram i TV. () ()
mot · G4021272 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1272 av Per Stenmarck om uppvaktades industriministern av representanter för två företag inom den svenska elektronikindustrin med anledning av det s. k. . Man hävdade från dessa företags sida att ett nej eller senareläggande i tiden av satellitprojektet skulle drabba den svenska hemelektronikindustrin mycket hårt. Sysselsättningen vid dessa bägge företag (5 000 personer) skulle bl. a. komma i farozonen. Enligt min mening talar alla skäl för att bör genomföras. För det första får vi ytterligare fem TV-kanaler att välja mellan, vilket naturligtvis ökar den enskildes valfrihet. För det andra är projektet billigt. Nordsatutred ningen räknar med att kostnaden per licensbetalare här i inte skulle uppgå till mer än /år. För det tredje skulle de nordiska invandrarna ges möjlighet att se sina resp. hemlands program. För det fjärde kommer vi att kunna se västeuropeiska TVprogram, vilket gör att utbudet från utomnordiska TV-bolag kommer att dominera över de nordiska TV-bolagens programutbud. Risken finns då att kontakterna och förståelsen mellan de nordiska länderna kommer i skymundan. Och för det femte skulle ge svensk elektronikindustri ett välkommet tillskott. Den sistnämnda aspekten, nämligen inverkan på svensk hemelektronikindustri, är den som uppmärksammats minst i debatten. Vid en interpellationsdebatt sade industriministern bl. a. att Nordsat öppnar en viktig ny marknad dels för de företag som kan leverera rymdteknisk utrustning bl. a. till satelliter, dels för hemelektronikmarknaden som leverantör av mottagningsutrustningar. Det visar på en stor förståelse för vikten av att elektronikindustrin i utvecklas. Men för detta krävs en stabil hemmamarknad, vilket skulle kunna uppnås om genomfördes. En kommitté utreder f. n. konsekvenser för svensk hemelektronikindustri. Det är viktigt att denna utredning mycket snart lägger fram sitt slutbetänkande. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna att den kommitté som utreder konsekvenser för svensk hemelektronikindustri skall lägga fram sitt slutbetänkande under innevarande år. PER STENMARCK (m)
mot · G4021273 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1273 av och om villkoren för lån ur prästlönefonderna gällande bestämmelser begränsar pastoratens möjligheter att ur prästlönefonderna få lån till ny- eller ombyggnad av ekonomibyggnader på löneboställe. I den mån sådana lån beviljas är ränte- och amorteringsvillkoren så oförmånliga att dessa mestadels omöjliggör utnyttjandet av detta finansieringssätt. Visserligen avses prästlönefondernas tillgångar i första hand att användas till markförvärv som ersättning för försålda fastigheter. Det bör dock för kyrkan vara lika angeläget och ekonomiskt försvarbart att hålla redan ägda fastigheter i gott skick och tillse att bl.a. ekonomibyggnaderna på löneboställena förnyas och förbättras i takt med tidens krav. I vetskap om att på många håll framför allt ekonomibyggnaderna på prästlöneboställena är i mycket dåligt skick är behovet av en upprustning klart påvisbart. De krav som ställs vid lån ur prästlönefonderna för detta ändamål med exempelvis tio års amorteringstid är helt orealistiska vid denna form av investeringar. Amorteringstiden borde i stället utsträckas till minst tjugo helst för att få en hållbar kalkyl för t. ex. ett ladugårdsbygge. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att anhåller att regeringen utfärdar nya bestämmelser som ger pastoraten bättre villkor för lån ur prästlönefonderna för nyoch ombyggnad av ekonomibyggnader vid löneboställen. () ()
mot · G4021274 · 1981-01-23 00:00:00 — Motion 1980/81:1274 av m. fl. om höjt bidrag till och hemgårdar I årets budgetproposition föreslås ett oförändrat anslag till och hemgårdar (RSFH). Beloppet i fråga, , innebär kulmen styvmoderlig behandling. Om beslutar i enlighet med förslaget tvingas förbundet att drastiskt skära ned den verksamhet som av statsmakterna bedömts som mycket värdefull. När 1973 och 1974 beslutade om höjning av anslaget till Bidrag till hemgårdsrörelsen biföll därmed enhälligt motioner från flera olika partier. Slutpläderingen i samtliga dessa motioner (nr 672/ 73, 1247/73, 219/74, 731/74 och 1025/74) hade en innebörd av följande slag: Den verksamhet som FH bedriver via sina medlemsgårdar har en viss likhet med det arbete som andra organisationer med barn- och ungdomsarbete utför. Det finns därför inga skäl varför inte också FH skall få del av den etappvisa höjning av sitt centrala stöd som övriga ungdomsorganisationer erhåller. (Citat ur motion nr 672/73) Denna bidragsprincip vann gehör i den särskilda propositionen 1975:14 där föredragande statsråd på s. 68 säger: Vissa organisationer bör i fortsättningen erhålla bidrag i särskild ordning efter regeringens bestämmande. Det gäller de tre samarbetsorganisationer som jag nämnt samt och Fritids- och Hemgårdar Bidragen till och bör beräknas så, att organisationerna för nästa budgetår tillerkänns en bidragsökning av samma storleksordning som den genomsnittliga ökningen övriga ungdomsorganisationer får inom ramen för det nya bidragssystemet. Propositionen avsåg statligt stöd till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m.. RSFH har med rätta förväntat sig att riksdagsbesluten , 1974 och 1975 skulle fullföljas på sådant sätt att RSFH inte släpade efter övriga ungdomsorganisationer i bidragsgivningen. /78 till 1980/81 har emellertid RSFH gått miste om regelrätta anslagsökningar om sammanlagt . Med en korrekt tillämpning av den bidragsprincip som fastslogs i proposition 1975: 14 skulle RSFH 1980/81 ha erhållit . i centralt stöd. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att med ändring i prop. 1980/81: 100 under bil. 12, B 75 Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m.m. anvisar . utöver regeringens förslag avseende bidrag till och hemgårdar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående fattade beslut angående fördelning av anslag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G4021277 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1277 av m. fl om bidraget till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet I budgetproposition 1980/81:100 har regeringen föreslagit oförändrade bidrag till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet. Genom penningvärdeförsämringen innebär detta att bidragen urholkas. Till detta kommer att utbildningsministern föreslår ett tak på verksamheten baserat på antal kursdeltagare innevarande år. Av olika skäl ligger löntagarorganisationernas utbildningsverksamhet innevarande år under den beräknade. Detta beror bl. a. på att ett stort antal har kongresser och på följder av avtalskonflikten . uppskattade i anslagsframställning för /81 antalet deltagare till 30500, men anger i anslagsframställning för nästa budgetår ett minskat deltagarantal med 3 500 . framhöll i sin anslagsframställning vikten av att bidragen räknas upp i enlighet med kostnadsutvecklingen. Om man betraktar den kostnadsutveckling som varit , har bidragen redan tidigare kraftigt försämrats. Det skulle därför enligt vår mening varit motiverat med högre bidrag än vad SÖ angivit. Trots en låg nivå är det s. k. löntagarstödet mycket viktigt för fackföreningsrörelsen. Alla allmänna fackliga internatkurser finansieras till en del med detta stöd. Den fackliga utbildningen är helt nödvändig för fackföreningsrörelsen. Att denna har kunniga och väl utbildade företrädare är också ett samhällsintresse. Med hänsyn till den ekonomiska situation som den borgerliga regeringen fört landet in i är det emellertid inte möjligt att helt följa SÖ:s förslag. Trots att en bidragsuppräkning av sakliga skäl är starkt motiverad har vi funnit det nödvändigt att begränsa våra förslag. Vi föreslår därför endast att det av regeringen angivna taket på verksamheten inte införs. Det möjliggör för löntagarorganisationerna att fullfölja den utbildningsplanering som man påbörjat . Vårt förslag innebär en ökad belastning på anslaget Bidrag till viss central kursverksamhet med 6,5 milj. kr. Vi har då grundat våra beräkningar på det av SÖ angivna deltagarantalet för nästa budgetår. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att till anslaget Bidrag till viss central kursverksamhet (E 10, ) för /82 beslutar an visa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () () () () () () () () () ()
mot · G4021279 · 1981-01-22 00:00:00 — 1980/81 1279-1286 om medelstilldelningen till regionstyrelserna inom utbildningsväsendet I anledning av en motion om medel till utredningsverksamhet för regionstyrelserna har utbildningsutskottet i sitt betänkande UbU 1979/80:19 uttalat: Enligt utskottets mening är det emellertid angeläget att regeringen inför /82 lägger fram förslag som innebär att regionstyrelserna får särskilda medel till sitt förfogande för utredningsverksamhet. Detta bör med anledning av motionen 1979/80:1696 som sin mening ge regeringen till känna. UHÄ föreslog till följd av detta uttalande att ett belopp om . ställs till förfogande för ändamålet. Detta belopp borde tillföras anslagsposten Expenser. UHÄ har även i tidigare anslagsframställningar påtalat behovet av särskilda resurser för utredningsverksamhet. I sin anslagsframställning för /81 underströk ämbetet att långsiktiga planering försvåras eller blir mindre effektiv genom att särskilda medel för detta saknas. Föredragande statsråd anför nu i proposition 1980/81:100 bil. 12, s. 406 att han delar bedömningen att det är angeläget att regionstyrelserna kan genomföra viss egen utredningsverksamhet. Med hänsyn till det statsfinansiella läget är det emellertid inte möjligt att nu anvisa särskilda resurser härför. Jag utgår från att styrelserna bör genom vissa omprioriteringar kunna få utrymme för viss utredningsverksamhet inom ramen för anvisade medel. När regeringen , trots uttalande, inte anvisar några medel för regionstyrelsernas utredningsverksamhet innebär detta utan tvekan att det blir svårare för styrelserna att fullgöra de instruktionsenliga uppgifterna. Med anledning av föredragandens hänvisning till möjliga omprioriteringar vill vi betona att det måste vara lättare för en stor myndighet som UHÄ att göra omprioriteringar än för så små myndigheter som regionstyrelserna. Med hänsyn till fattade beslut om anslaget D 3 Regionstyrelserna för högskolan bör för /82 anvisa ytterligare . under anslagsposten Expenser, som motsvarande minskning görs av anslaget D 2. 1 1980/81. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att under anslaget D 3 anvisar ett med . förhöjt belopp i förhållande till regeringens förslag samt att motsvarande minskning sker av anslaget D 2.