mot · G402973 · 1981-01-22 00:00:00 — UHÄ har fört fram ett förslag att utöver vad som ovan nämnts skall krävas att den sökande bedömes äga sådan förmåga i övrigt som behövs för att tillgodogöra sig utbildningen. Denna skärpning av bestämmelserna för tillträde till forskarutbildning har kritiserats av bl. a. SFS. Behovet av en skärpning av behörighetskraven för tillträde till forskarutbildning tyder på att det finns kvalitetsbrister på 60-poängsnivån. Examinatorerna tycks godkänna studerande som inte bedöms ha förutsättningar att genomgå forskarutbildning. Denna hållning från lärarnas sida bör enligt vår mening inte i första hand mötas genom kompletteringar till den allmänna och särskilda behörigheten vilka, genom sin allmänna formulering, kan tolkas på ett godtyckligt sätt. Vår uppfattning är att kvalitetskravet bör upprätthållas på 60-poängsnivån. Det är en uppgift för lärarna. Kvalitetsproblem på grundutbildningsnivå bör i första hand mötas genom förändringar på grundutbildningsnivå och inte genom at man för in nya krav för tillträde till forskarutbildningen. vill vi framhålla att det kan finnas högskolestuderande som har förutsättningar att fullfölja studier på 60-poängsnivå utan att för den skull ha de förutsättningar som erfordras för att genomgå forskarutbildning. Det är därför nödvändigt att steget över till forskarutbildning föregås av rådgivning och vägledning. Syftet med denna skall vara att kunna både stimulera och avråda. Om det skulle visa sig otillräckligt med dessa åtgärder får övervägas att skärpa kravet på tillträde till forskarutbildningen. Mot bakgrund av vad vi här har anfört om tillträde till forskarutbildningen bör som sin mening besluta ge regeringen detta till känna. 3.2 Handledning av forskarstuderande Frågan om en utökad handledning tog socialdemokraterna i utbildningsutskottet upp i motion 1978/79:2230 med anledning av propositionen 1978/79:44 om vissa frågor rörande forskning och forskarutbildning m. m. Utskottet fann det angeläget att frågan om obalans mellan tillgång och efterfrågan på handledning för forskarstuderande blev belyst (UbU 1978/ 79:44, s. 48) och uttalade att det ankom på berörda myndigheter att föreslå de resursförstärkningar som de anser erforderliga. Frågan om handledningsresurser berör UHÄ i sin anslagsframställning. Där påpekas att från humanistisk, samhällsvetenskaplig och medicinsk fakultet anförs att man behöver utökade handledarresurser för att kunna göra forskarutbildningen mer effektiv. Deltidsstuderande utan fast förankring till verksamheten inom en institution har ofta stora behov av handledning. UHÄ:s bedömning är att resurserna för handledning behöver ökas för att förbättra situationen för dem som redan finns i utbildningen. Något konkret förslag lämnas dock inte. Vi anser att frågan om ökade handledningsresurser bör bli föremål för konkreta överväganden mot bakgrund av vad UHÄ anfört och att förslag härom föreläggs . bör som sin mening besluta ge regeringen detta till känna. 3.3 Ökat stöd till forskarstuderande Antalet utbildningsbidrag för doktorander uppgår f. n. till 1 510, medan antalet forskarstuderande, som har utbildning som huvudsaklig sysselsättning, kan uppskattas till 5 000 å 7 000 personer. Antalet närvarande studerande i forskarutbildningen uppgår till ca 13 000. Regeringen föreslår en ökning med 90 utbildningsbidrag. En fördubbling av antalet bidrag bör eftersträvas. Vi föreslår i detta syfte en ökning med 110 bidrag utöver regeringens förslag. Ökningen av antalet bidrag bör riktas mot i första hand teknik och naturvetenskap, där en förbättrad rekrytering är särskilt angelägen. Vi anser dessutom att stödet kvalitativt bör förbättras genom att bidragen anknyts till den högsta nivå som gäller för utbildningsbidrag i arbetsmarknadsutbildning. Detta innebär en omedelbar uppräkning av bidraget från nuvarande . Detta förslag ligger väl i linje med uttalandena av utbildningsministern i andra sammanhang om vikten av att prioritera insatser inom forskarutbildningen. Våra förslag medför ett ökat medelsbehov av knappt 10 milj. kr. 4.1 Utveckla forskning inom nya områden Flera viktiga utbildningsområden i högskolan saknar av tradition forskning på sina egna villkor. Det finns ett behov att utveckla sådan forskning genom att stimulera metod- och teoriutveckling inom just dessa områden. Det gäller bl. a. utbildning för verksamhet inom vård, barnomsorg, massmedia samt yrkes- och vuxenutbildning. Regionstyrelserna disponerar medel för forskningsanknytning. Vi anser att ytterligare 1,0 milj. kr. bör disponeras /82 för arbetsstipendier. I vissa fall kan det vara lämpligt att i detta syfte knyta person(er) som i utlandet forskar på sådana områden till institutioner i . Vi föreslår därför att till anslaget Forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete anvisas 1,0 milj. kr. för detta ändamål utöver regeringens förslag. 4.2 Planeringsramar för forskningsråden Styrelsen för teknisk utveckling får i budgetpropositionen planeringsramar (flerårsbemyndiganden) i syfte att underlätta den långsiktiga planeringen. Även för forskningsrådens del bör motsvarande anordning övervägas. Råden kan t. ex. bemyndigas att ställa garantier för forskningsprojekt efter det aktuella budgetåret. Ett förslag med denna innebörd har förts fram av forskningssamverkanskommittén (SOU 1980:46). Vårt yrkande om planeringsramar för forskningsråden vid föregående (motion 1979/80:521, yrk. 3) avslogs av den borgerliga majoriteten med hänvisning till föredragandens allmänna uttalanden om storleken på årets resursökningar på forskningsområdet (UbU 1979/80:20). Vi anser det angeläget att regeringen i samband med den forskningspolitiska propositionen lägger fram förslag om att forskningsråden skall få möjlighet att arbeta med planeringsramar. Detta anser vi är en viktig grund för den långsiktiga planeringen hos råden. Allmänna uttalanden i budgetpropositionen om satsningar innebär inte att råden får motsvarande planeringsutrymme. Detta åskådliggörs av föredragandens uttalande i förra årets budgetproposition (prop. 1979/ 80:100, bil. 12, s. 379) varvid framhölls att för att underlätta den långsiktiga planeringen av forskningsverksamheten vill jag redan nu anmäla att jag för de därefter följande budgetåren kommer att förorda förbättringar av motsvarande omfattning (70 milj. I det föregående har vi visat att satsningen i årets budgetproposition inte når upp till vad som utlovades föregående år. Den långsiktiga och mer detaljerade planeringen av forskningsverksamheten som är angelägen att få till stånd uppnås sålunda inte med sådana allmänna uttalanden. Något sådant görs inte för kommande budgetår, varför behovet av planeringsramar kvarstår. Vad vi här har anfört om planeringsramar för forskningsråden bör av ges regeringen till känna. 4.3 Bas för sektorsforskningen Det är angeläget att sektorsforskningen får en struktur som överensstämmer med samhällets behov av forskning. I enlighet med beslut om de framtida riktlinjerna för forskningsplaneringen blir det en viktig uppgift för statsmakterna att fördela anslag till sektorsforskningen så att den sammantaget får denna inriktning. En förutsättning för att högskolan skall kunna tjäna sektorsforskningen är att en grundläggande och långsiktig kunskapsuppbyggnad kommer till stånd inom områden som har betydelse för sektorerna. En viss del av de forskningsmedel som används för forskning och utveckling inom olika myndigheters ansvarsområde bör därför systematiskt avsättas till riktad grundforskning inom högskolan. Också på denna punkt har förslag lagts fram av forskningssamverkanskommittén. Den är av så stor betydelse för forskningen av vi föreslår att redan nu som sin mening beslutar ge regeringen till känna att förslag med den inriktning som angivits ovan bör föreläggas i den aviserade forskningspolitiska propositionen . 4.4 Förbättrade villkor för uppdragsforskning Uppdragsforskningen är vid flertalet av högskoleenheterna med teknisk forskning (med undantag av högskolan i ) av förhållandevis ringa och t. o. m. avtagande omfattning. För att hejda denna utveckling är det nödvändigt att villkoren för sådan verksamhet förbättras. Det kan finnas anledning att överväga särskilda organisatoriska former, t. ex. genom separata uppdragsinstitut i direkt anslutning till högskoleenheterna som kan främja samarbetet mellan samhälls- och näringsliv och olika institutioner. Åtgärder i denna riktning har t. ex. prövats vid Tekniska högskolan i . Såväl tekniska högskolan i som i har uttryckt önskemål om att pröva sådana former för uppdragsforskning. Det är angeläget att förutsättningar skapas för att sådana initiativ från högskoleenheternas sida kan förverkligas. har lagt fram förslag i dessa frågor. har beslutat att en väsentlig del av bl. a. myndigheternas forskning skall utföras inom högskolan. Några resurser för att klara denna uppgift har emellertid inte anvisats högskolan. Forskningen vid universitet och högskolor bör kunna användas på en rad områden för att få till stånd en önskvärd förnyelse och utveckling. De tekniker som måste användas varierar från område till område varför de praktiska lösningarna måste utvecklas efter hand. En väsentlig insats är att skapa utrymme för detta. I den aviserade forskningspolitiska propositionen förutsätter vi att de här berörda frågorna kommer att behandlas. Vi avstår därför nu från att lägga fram konkreta yrkanden. Ökning av resurserna för forskning 5.1 Ytterligare resurser till institutionerna Till de fasta forskningsresurserna är det nödvändigt att det finns rörliga medel för olika forskningsändamål. Det ankommer på högskolans olika organ att i sin planering väga in detta behov. Utöver de resurser som högskoleenheterna nu förfogar över bör ytterligare medel ställas till förfogande. Vi föreslår sammanlagt 10 milj. kr. för detta ändamål. Inom främst teknisk fakultet men också vid andra fakulteter, bl. a. vid universiteten i och , är antalet forskartjänster på mellannivå lågt. Detta är allvarligt eftersom innehavarna av sådana tjänster svarar för en stor del av högskolans forskningspotential. Ökade resurser för sådana tjänster bör därför tillföras universitet och högskolor. Åtgärden är också viktig i perspektivet av den kraftiga pensionsavgång bland innehavarna av högre forskartjänster som inträffar om något decennium. Det är därför angeläget att rekryteringsunderlaget till tjänster för forskarutbildade förbättras. En ökning av den karaktär vi här föreslår bör ske fortlöpande under åtminstone . För detta ändamål beräknar vi 13 milj. kr. för /82. Av denna ökning avser . en professur i datorsystemteknik i och . en professur i datalogi vid fr. o. m. 1981/82. Båda dessa tjänster sammanhänger med våra förslag i det föregående om att förstärka utbildning och forskning inom dataområdet. Tjänsterna är också högt prioriterade av resp. högskola och av UHÄ. Internationella kontakter är oundgängliga för forskningen. Utbyte av information måste i hög grad ske genom direkta kontakter. Det är därför angeläget att öka möjligheterna att sända forskare utomlands för längre eller och ta emot gästforskare vid svenska institutioner. Det är ett sätt att t. ex. bygga upp kompetens inom ett nytt område. Det ger också unga forskare större möjligheter att öka sin kompetens. För /82 beräknar vi att 7 milj. kr. ställs till högskoleenheternas förfogande för detta ändamål, i första hand för teknisk och naturvetenskaplig forskning. Vi föreslår sålunda att anslagen till Humanistiska fakulteterna (D 13, ), Samhällsvetenskapliga fakulteterna (D 16, ), Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna (D 20, ) och Tekniska fakulteterna (D 21, ) ökas med 3, 3, 10 resp. 10 milj. kr. begär i sin anslagsframställning ytterligare drygt 15 milj. kr. i ökade anslag för nästa budgetår. Rådet pekar på en lång rad områden inom vilka man anser det angeläget att öka sina forskningsinsatser. Här kan nämnas datoriseringens följder för individ och samhälle, forskning rörande politiska och sociala reformers effekter, miljöforskning och behandlingsforskning. Det är enligt vår mening angeläget att ökade resurser kan ges också till denna typ av forskning, vilken kan medverka till ett förbättrat beslutsunderlag i den fortsatta samhällsutvecklingen. Vi föreslår därför att tilldelas 2 milj. kr. utöver regeringens förslag. I sin anslagsframställning för /82 begärde NFR en ökning med drygt 40 milj. kr. Därtill begärde statens delegation för rymdverksamhet ytterligare 2,7 milj. kr. NFR framhöll i sin anslagsframställning att anslagshöjningarna /79 var otillräckliga för att bibehålla verksamheten på oförändrad nivå. Rådet pekar också på en rad olika önskemål som trots deras berättigande inte kunnat tillgodoses på grund av anslagsutvecklingen. I sin anslagsframställning för /82 anför NFR att de satsningar som rådet föregående år ingående motiverade endast kunnat påbörjas och måste fullföljas. NFR anger vidare att man avser att om möjligt satsa på fler verkligt djärva projekt med osäkra prognoser om framgång men med stor vetenskaplig utvecklingsmöjlighet om de lyckas. Mot denna bakgrund anser vi det anmärkningsvärt att trots regeringens uttalade prioriteringar NFR i stort sett endast ges kompensation för penningvärdeförsämringen. Det stora behov av att satsa medel på olika forskningsprojekt inom det naturvetenskapliga området som NFR visat på bör enligt vår mening föranleda en väsentlig höjning av anslaget. Vi föreslår sålunda att anslaget m. m. (D 40, ) ökas med 10 milj. kr. för /82 utöver regeringens förslag. 5.4 Stöd till arbetstagarorganisationernas forskning I proposition 1978/79:119 föreslogs att arbetstagarorganisationerna skulle få ett särskilt stöd för att initiera forskning. /80 skulle högst 5 milj. kr. få disponeras ur arbetarskyddsfondens kapitalbehållning för denna verksamhet. Förslaget grundades på en enig forskningsrådsutredning, som i betänkandet Forskningspolitik (SOU 1977:52) angett att detta stöd i initialskedet borde vara av storleksordningen 1,5-2 milj. kr., men beloppet höjdes med hänsyn till vad som framkommit vid remissbehandlingen. I årets budgetproposition föreslås att detta stöd skall upphöra i och med att en andra utbetalning om 5 milj. kr. görs (prop. 1980/81:100, bil. 11, s. 116). Löntagarorganisationerna förutsätts därefter med egna medel bekosta denna verksamhet. Vi motsätter oss detta förslag. Det råder inget tvivel om att löntagaror ganisationerna tidigare bibringats uppfattningen att detta stöd skulle utgå kontinuerligt. I proposition 1978/79:119 sades också klart ifrån att det centrala med reformen var att genom arbetstagarorganisationerna kunna upptäcka och stimulera forskning kring frågor som är angelägna för dessa. Organisationerna har under ett par års tid arbetat med att bygga upp en organisation utifrån dess förutsättningar och regeringens förslag om att medlen skall upphöra att utgå läggs utan några föregående kontakter med organisationerna. Att löntagarorganisationerna får stöd för detta slag av verksamhet är naturligt. Det är ett samhällsintresse att forskningsinitiativ i större utsträckning än kommer från de breda grupper som löntagarorganisationerna representerar. Vi anser det inte rimligt att verksamheten finansieras genom medlemsavgifter. Finansieringen genom arbetarskyddsfondens kapitalavkastning innebär att statsbudgeten inte belastas. Resultatet blir endast att arbetsgivarnas dominans som forskningsinitierande part åter förstärks och att för samhället och löntagarna angelägen forskning inte kommer till stånd. Arbetsgivarna har alltid möjlighet att finansiera denna verksamhet direkt ur produktionen. Det är därför enligt vår mening naturligt att arbetstagarsidan får fortsatt oförändrat stöd för denna verksamhet genom arbetarskyddsfonden, vars verksamhet finansieras ur produktionen genom en särskild arbetsgivaravgift. Hemställan härom görs i en särskild motion. 5.5 Ökade resurser för vetenskaplig utrustning I steg med att grundutbildningen förändras och ytterligare krav ställs på forskningen vid universitet och högskolor är det nödvändigt att också tillföra resurser för nyutrustning och ersättningsanskaffning av utrustning. Självfallet måste detta ske i ett långsiktigt perspektiv och med beaktande av de behov samhället förväntar sig att den högre utbildningen och forskningen skall kunna tillgodose. Detta fordrar en planering för hela området. Detta innebär att det, framför allt i ett stramt ekonomiskt statsfinansiellt läge, blir fråga om att viss särskilt dyrbar utrustning måste koncentreras till vissa universitet och högskolor. Det innebär också krav på ett ökat samarbete mellan olika institutioner i fråga om utnyttjandet av sådan utrustning. Vi förutsätter att regeringen i den aviserade forskningspolitiska propositionen kommer att behandla hela detta problemkomplex i ett långsiktigt perspektiv. Med hänsyn till det stora behovet av ersättningsanskaffning och nyutrustning föreslår vi att 10 milj. kr. utöver regeringens förslag anvisas den s. k. UHÄ-ramen. Det ökade medelsbehovet är också betingat av våra förslag i det föregående om satsningar på angelägna områden, utökade planeringsramar och ytterligare satsningar på olika forskningsändamål. I budgetpropositionen föreslår utbildningsministern att inlemmas i högskoleorganisationen som en egen inrättning vid i . Det föreslås också att institutet även i fortsättningen skall ha en egen styrelse i vilken liksom olika intressenter i social- och arbetmarknadspolitisk forskning bör vara företrädda. Institutet skall enligt föredraganden åtminstone inledningsvis få formen av en särskild inrättning inom . Föredraganden avser att senare föreslå regeringen föreskrifter om styrelsens sammansättning m. m. Med hänsyn till institutets speciella karaktär anser vi det angeläget att medel för dess verksamhet anvisas under en särskild anslagspost under anslaget för de samhällsvetenskapliga fakulteterna inkl. gemensamma kostnader. Styrelsen för bör vidare även i fortsättningen få fullgöra uppgifter motsvarande tjänsteförslagsnämnds och härvid vara förstärkt med sakkunniga. bör som sin mening besluta ge regeringen detta till känna. Den temaorienterade forskningen och forskarutbildningen vid i är en viktig forskningsorganisatorisk innovation i vårt land. Statsmakterna har redan i olika sammanhang uttalat att denna verksamhet är prioriterad och skall byggas ut planmässigt. I den forskningspolitiska debatten betonas ofta att det är angeläget att, utöver förstärkt stöd till befintlig forskning, skapa möjlighet till forskning också inom nya områden. utbildningsutskott har framhållit att temana vid i är exempel på sådana nya viktiga områden (UbU 1979/80:20, s. 26). Statsmakterna har i direktiv till i och genom de av godkända programmen för de fyra temana - Hälso- och sjukvården i samhället, Kommunikationsöverföring av information, Teknik och social förändring samt Vatten i natur och samhälle - uttalat att den temaorienterade forskningen skall vara organiserad så att en fragmentisering av forskningen motverkas, medan en helhetssyn befrämjas. Den skall dessutom stimulera till tvärvetenskaplig forskning. Den temaorienterade forskningen måste därför ha en viss bredd. En annan viktig uppgift för den temaorienterade forskningen är att inom högskoleregion vara basen för flera högskoleutbildningars forskningsanknytning. Denna uppgift kan den temaorienterade forskningen inte lösa med mindre än att den får avsevärt större omfattning än den har . UHÄ har föreslagit att den temaorienterade forskningen byggs ut . är för sin planering beroende av att statsmakternas intentioner med utbyggnaden av temana är kända . För /82 är det bl. a. med hänsyn härtill dock inte nödvändigt att anvisa medel utöver de i propositionen (reservationsanslag D 22) föreslagna. Vi föreslår emellertid att som sin mening beslutar ge regeringen till känna att den temaorienterade forskningen i i huvudsak bör byggas ut i enlighet med . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om den aviserade utredningen om högskola och forskning (1), 2. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om fortbildning och vidareutbildning på dataområdet (1), 3. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som anförts om antagningskapaciteten för grundläggande högskoleutbildning (2), 4. att beslutar inrätta en allmän utbildningslinje, datatekniklinjen, om 160 poäng vid i fr. o. m. /82 med 60 platser (2), 5. att beslutar utöka planeringsramen för datatekniklinjen vid i /82 med 30 platser (2), 6. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om införande av datatekniska moment i olika högskoleutbildningar (2), 7. att beslutar inrätta en allmän utbildningslinje, textiloch konfektionsindustrilinjen, om 60 poäng samt att förlägga denna linje till högskolan i med 20 platser (2), 8. att beslutar att verksamheten med utbildning och forskning inom arbetsmiljöutformning i genomförs i enlighet med tidigare fattat beslut (2), 9. att till anslaget Utbildning för tekniska yrken (D 5, ) för /82 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . (280 000 + 820 000 + 500 000 + 600 000) förhöjt reservationsanslag av . (2), 10. att beslutar avslå regeringens förslag om en minskning av planeringsramen för studie- och yrkesorienteringslinjen vid högskolan för lärarutbildning i med 30 platser /82 (2), 11. att till anslaget Utbildning för undervisningsyrken (D 8, ) för /82 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . (2), 12. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om översyn av den tekniska utbildningen inom högskolan (2.2), 13. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen av det fortsatta reformarbetet avseende den administrativt och ekonomiskt inriktade högskoleutbildningen (2.3), 14. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökade vidareutbildningsmöjligheter för undersköterskor (2.4), 15. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om tillträde till forskarutbildning (3.1), 16. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om handledning av doktorander (3.2), 17. att till anslaget Utbildningsbidrag för doktorander (D 33, ) för /82 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen (3.3), 18. att till anslaget Forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete (D 12, ) för /82 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . (4.1), 19. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om planeringsramar för forskningsråden (4.2), 20. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om bas för sektorsforskningen (4.3), 21. att till anslaget Humanistiska fakulteterna (D 13, ) för /82 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen (5.1), 22. att till anslaget Samhällsvetenskapliga fakulteterna (D 16, ) för /82 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen (5.1), 23. att till anslaget Medicinska fakulteterna (D 17, ) för /82 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen (5.1), 24. att regeringen till anslaget Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna (D 20, ) för /82 beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen (5.1),