ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4022070 · 1981-03-25 00:00:00 — Motion 1980/81:2070 av med anledning av proposition 1980/81:130 om industripolitikens inriktning, m. m. I regeringens proposition 1980/81:130 om industripolitikens inriktning, m. m., föreslås en omfattande satsning på teknisk forskning och utveckling främst inom ramen för styrelsens för teknisk utveckling (STU) verksamhet. Det finns anledning att hälsa denna satsning med tillfredsställelse som ett sätt att skapa förutsättningar för erforderlig förnyelse av det svenska näringslivet. På ett område, biotekniken, finns det dock anledning att noga bedöma vissa av de olika tillämpningar som möjliggörs. Som föredragande statsrådet konstaterar befinner sig biotekniken i ett dynamiskt utvecklingsskede. Medel beräknas för en fortsatt ökning av insatserna inom detta område för att möjliggöra en framtida industriell expansion. Som påpekas i propositionen har biotekniken fördelar inom bl. a. läkemedels- miljö- och energisektorn. Inom biotekniken inryms även tillämpningar och försök med hybrik-DNA-teknik, som kräver att etiska, humanistiska, sociala och ekologiska gränser sätts för verksamheten. Detta är speciellt angeläget eftersom utvecklingen av hybrik-DNA-tekniken nu snabbt går in i industriella tillämpningar, vilka i sin tur medför ökade risker och behov av klara regler för verksamheten. I detta syfte tillsatte regeringen en kommitté för att utreda behovet av och lämna förslag till etisk och social lagstiftning för att sätta gränser för hur långt försök med att på konstlad väg förändra anlag hos levande organismer skall tillåtas. Kommittén skall vidare enligt direktiven ge förslag till hur kommunerna skall ges ett ökat inflytande över verksamhet med hybrid-DNA. Man skall speciellt belysa de etiska frågeställningar som uppkommer när hybrik-DNA-tekniken tillämpas för direkta ingrepp i den mänskliga organismen. Tillsättandet av ovan nämnda kommitté var ett uppdrag från från vid behandling av proposition 1979/80:10 om kontroll av hybrid-DNA-teknikens användning. Enligt direktiven skall kommittén lägga fram förslag . Det är viktigt att eventuella projekt med hybrid-DNA-teknik baseras på en helhetssyn utifrån etiska, sociala och ekologiska aspekter. Därför bör kommittén få tillfälle att yttra sig över sådana projektförslag innan de verkställs. Särskilt känsliga projekt bör få anstå till dess att lagstiftningsfrågan lösts. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om helhetssyn på tillämpningar med hybrid-DNA-teknik - inkluderande etiska, sociala och ekologiska aspekter - vid teknisk forskning och utveckling inom bioteknikens område.
mot · G4022075 · 1981-03-25 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:130 om industripolitikens inriktning, m. m. Hälso- och sjukvården är en viktig samhällssektor och i hög grad teknikberoende. De problem som en utvecklad teknik kan hjälpa till att lösa är exempelvis patienternas kvalitetskrav på vården och personalens krav på arbetsmiljön som strävandena att hålla nere drift- och underhållskostnaderna ständigt måste beaktas. En kombination av svenskt kunnande inom tillverkningsindustrin och exempelvis byggnadssektorn med svenskt know-how inom den sociala samhällssektorn kan vara en viktig framtida svensk exportsatsning. Till de områden i berört hänseende där vi i nått särskilt långt i förhållande till omvärlden hör hälso- och sjukvården. Genom en framtidssatsning på resursutveckling inom exempelvis datatekniken kan med relativt små medel en behovsbaserad teknikutveckling - vara eller tjänst - skapas till gagn både för hälso- och sjukvården och för de företag som tillverkar produkter för denna sektor. I propositionen tas dessa synpunkter upp och belyses på ett överskådligt sätt. Där talas också om betydelsen av en svensk satsning på teknikexport inom hälso- och sjukvården. Redan nu är ett samarbete etablerat mellan STD och () med utvecklande av objekt. De gjorda utvärderingarna av dessa samobjekt har visat på goda resultat. För att komma vidare i utvecklingsarbetet behöver pilotprojekt startas för att man skall få praktiska erfarenheter att bygga vidare på och undvika kostnadskrävande misstag. Än en gång bör betonas vikten av ett högt teknologiskt kunnande inom svensk industri på detta område, och då är en utveckling av samarbetet inom datatekniken mellan och av stor betydelse. Med stöd av det anförda hemställs att i skrivelse till regeringen understryker behovet av svensk teknikutveckling på dataområdet inom hälso- och sjukvården och att medel för pilotprojekt reserveras från under anslagsposten Informationsförsörjningsverksamhet i proposition 1980/81:130 reserverade medel.
mot · G4022077 · 1981-03-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:130 om industripolitikens inriktning, m. m. De nya utvecklingsbolagen för energi och miljö som föreslås i proposition 1980/81:130 får till en början begränsad verksamhet. Det är därför angeläget att de knyts till redan befintliga organisationer med lämpliga resurser för allmänt stöd åt bolagen liksom kompetens och tidigare praktisk erfarenhet inom området. I detta sammanhang vill vi erinra om enhälliga uttalande med anledning av näringsutskottets betänkande 1978/79:60. Utskottet förutsatte vid sin behandling av 1978/propositioner, då man förordade ett särskilt utvecklingsbolag på energiområdet, att skulle tillförsäkras möjligheter till nära samarbete med utvecklingsbolaget i fråga. beslöt att som sin uppfattning till regeringen tillkännage vad utskottet hade anfört (rskr 1978/79:429). Vi kan inte finna att förslagen i propositionen lever upp till detta riksdagsbeslut. har inom både energi- och miljöområdena den kompetens som erfordras, något som de nya bolagen till stora delar kommer att sakna. Studsviksbolaget har även produktions- och marknadserfarenhet på det internationella området. Påtagliga insatser utförs åt olika myndigheter och andra externa intressenter av det slag som är avsett att utföras av de nya energiutvecklings- och miljöutvecklingsbolag som omnämns på sidorna 283 och 284 i regeringens industripolitiska proposition. I beskrivningen inom vilka verksamhetsområden bolagen skall arbeta nämns att de skall ta initiativ till teknikupphandling. I dessa fall läggs ansvaret för finansieringen på myndigheter och inte på utvecklingsbolagen. Myndigheter som styrelsen för teknisk utveckling (STU) och NE) skall även kunna utnyttja bolagens kompetens till: o ledning av utvecklingsarbete och definierade mål o utredningar o projektering o planering av t. ex. insatsområden o att vara konsulter åt andra myndigheter. Det som här exemplifierats utförs i Studsvik , och för att undvika risk för dubblering inom områden för utveckling på energi och miljö bör de nya bolagen på detta område lokaliseras till och därmed drivas i anslutning till den befintliga verksamheten på . Studsviksbolaget har goda möjligheter att stödja bolagen med högklassig teknisk kompetens och med allmän kontors- och lokalservice. kan även bolagets tomtmark utnyttjas för eventuella nya anläggningar. Med stöd av ovanstående motivering hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samlokalisering av och nära samarbete mellan de i propositionen föreslagna utvecklingsbolagen och . () () () () () ()
mot · G4022081 · 1981-03-25 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av proposition 1980/81:133 om riktlinjer för energisparverksamheten i byggnader m. m. Vid beräkning av låneunderlag för statliga bostadslån skall, enligt förordningen (1978:384) om beräkning av låneunderlag och pantvärde med följdförfattningar, hänsyn tas till vilket system för uppvärmning som avses att installeras i fastigheten. De maximala kostnader som får ingå i låneunderlaget för olika typer av värmesystem skall vara beräknade med utgångspunkt i de verkliga installationskostnader som föreligger. Oavsett vilket värmesystem som installeras i en fastighet skall det vara möjligt att få täckning för installationskostnaderna inom låneunderlaget. Det ankommer på att kontinuerligt följa utvecklingen på området och att vid behov justera schablonbeloppen. Den uppräkning av schablonkostnaderna med en tidskoefficient som sker för att fastställa låneunderlaget skall dessutom medföra att täckning fås för kostnadsökning som skett sedan schablonbeloppet fastställts. Erfarenheter från flera kommuner ute i landet visar att det i många fall inte fungerar så som redovisats ovan. som planerar för uppvärmning med olja eller fasta bränslen har inte fått kostnaderna för dessa anläggningar godkända inom låneunderlaget. Man har i stället tvingats att installera elvärme för att kunna få en statlig belåning. En utveckling där energihushållning och övergång till alternativa energikällor hindras av den statliga lånegivningen anser vi inte acceptabel. Det är viktigt att låneunderlaget inte beräknas så att det framtvingar installation av direktverkande elvärme. Vi anser mot bakgrund av vad som angivits ovan att en översyn av beräkningsmetoderna bör ske, så att nya föreskrifter för beräkning av låneunderlaget vid statliga lån kan utfärdas av . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av beräkningsmetoderna för låneunderlaget vid statlig bostadsbelåning. () ()
mot · G4022082 · 1981-03-25 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:133 om riktlinjer för energi* sparverksamheten i byggnader m. m. Enligt energisparpropositionen bör direktel kunna få användas i särskilt energisnåla, nyproducerade bostadshus. Propositionen följer i detta avseende i allt väsentligt de förslag som lagts av elanvändningskommittén, ELAK, vad gäller åtgärder . I ett andra steg bör enligt ELAK reglerna skärpas med riktmärket en minskning av energibehovet från vad SBN 75 (Svensk Byggnorm ) föreslår och med ikraftträdande . I propositionen redovisas regeringens uppfattning att en omprövning av villkoren för användning av direktverkande elvärme bör genomföras samt att någon anledning inte nu föreligger att för det andra steget lägga fast någon procentsats för skärpning av kraven enligt SBN 75. som vi delar regeringens uppfattning i denna del finner vi det önskvärt att den långsiktiga målsättningen för användningen av direktverkande elvärme redan nu klargörs. Detta bör ske genom att med ELAK:s förslag som grund kraven på energisnålhet skärps efter 1985. Med anledning av det ovan anförda hemställer vi att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts angående den långsiktiga målsättningen för användningen av direktverkande elvärme i särskilt energisnåla bostadshus.
mot · G4022087 · 1981-03-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:133 om riktlinjer för energisparverksamheten i byggnader m.m. En ytterligare utbyggnad av elvärmen innebär bl. a. en kraftig förstärkning av den tekniskt mycket besvärande och dyrbara dygns- och årstidsvariationen i vår elanvändning. Denna negativa utveckling har varit mycket markant , och årstidsvariationen har fördubblats. Detta medför ett allt sämre utnyttjande av såväl produktions- som distributionsanläggningar, och självfallet ökar det genomsnittliga elpriset för konsumenterna. Det finns mycket starka skäl för att söka minska variationerna i elanvändningen. De hushållningskrav som ställs för dispens från förbudet om direktverkande elvärme verkar i den riktningen. Speciellt viktigt är att stora effektuttag undviks vid topplast och vid återkoppling efter strömavbrott. Detta kan främjas på olika sätt. Det är fullt möjligt att begränsa effektbehovet i nytillkommande villor och radhus till 6,6 kW, vilket motsvarar 3 x säkringar. För detta krävs energisnålt byggande och en högeffektvakt som kopplar ifrån för stunden ej nödvändig förbrukning, men återkopplar den när det finns effektutrymme. Maximal effekt för elpatroner 6 kW Vid övergång från olja till elvärme borde högsta tillåtna effekt vara 6 kW. För att detta skall vara möjligt måste oljepannan behållas eller ersättas med kombinationspanna, så att topplasten vid kall väderlek kan tas med olja eller fasta bränslen. Krav på eldstad eller dygnslagring av värme För att klara kalla dagar borde alla nytillkommande hus, som ej har kombinationspanna eller motsvarande, utrustas med någon typ av enkel eldstad eller möjlighet till åtminstone dygnslagring av värmeenergi. 1 1980/81. För att stimulera ovan redovisade åtgärder måste taxorna kostnadsanpassas, så att elström vid hög last blir dyrare än en jämn förbrukning och utnyttjande av baslasteffekt. Taxorna för nattström (med separata mätare) vid bostadsuppvärmning kan med samma princip kostnadsanpassas i förhållande till dygnsbelastningen. Det är viktigt att planverket vid utarbetande av dispensregler för förbud mot direktverkande elvärme och kommande byggnormer beaktar just effektbehovets betydelse för att minska de olägenheter som elvärmen för med sig. Självklart bör redovisade förhållanden beaktas av utredningen (1 1980:07) Om principerna för taxe- och prissättningen på energiområdet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att minska års- och dygnsvariationen i vår elströmsanvändning. () ()
mot · G4022089 · 1981-03-25 00:00:00 — av och tredje vice talmannen med anledning av proposition 1980/81:134 om investeringar på m. m. Riksdagsbeslutet innebär bl. a. att t. v. skall bibehållas som flygplats för allmänflyget och som reservflygplats i . Flygplatsen skall rustas upp för ca 20 milj. kr., vilka medel regeringen också anvisat i årets budgetproposition.Detta innebär att man inom ramen för regeringens fastställda krav på medelbuller, det s. k. FBN-villkoret, fortsättningsvis kan använda för inrikestrafik med mera tystgående och miljövänliga flygplanstyper. Från enskilt håll har presenterats intressanta alternativa lösningar. Det är viktigt att något uppehåll för verksamheten på inte sker i samband med överflyttningen av viss del av inrikesflyget till . Genom att på korthållstrafiken övergå till plantyper som uppfyller regeringens ställda krav underlättar man överflyttningen till och tillgodoser ett utbrett riksintresse att bibehålla för viss inrikestrafik. Plantyper som uppfyller dessa krav finns redan tillgängliga. Några av de orter som berörs av denna korthållstrafik är bl. a. , , , , , och . Även andra orter skulle kunna komma i fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bibehållande av viss inrikestrafik på .
mot · G4022092 · 1981-03-25 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:135 om former för styrning av försäkringskassornas förvaltningsutgifter,m. I proposition 1980/81:135 föreslås införande av ett nytt budgeteringssystem för de allmänna försäkringskassornas förvaltningsutgifter. Anslag till dessa utgifter skall anvisas på statsbudgeten enligt samma teknik som gäller för statliga myndigheter. Försäkringskassornas räkenskapsår föreslås ändrat från kalenderår till statligt budgetår. Enligt propositionen innebär det föreslagna budgetsystemet med en gemensam totalram i statsbudgeten för kassornas förvaltningskostnader att - på grundval av uppgifter från försäkringskassorna och efter samråd med - gör framställning om den totala anslagsramen för kassornas förvaltningsutgifter. Verket gör fördelningen mellan kassorna efter samråd med . Av flera skäl är det föreslagna systemet med ekonomisk ramstyrning av försäkringskassornas förvaltningsutgifter bra. Remissinstanserna är också positiva till huvudprinciperna i förslaget. Tidpunkten för genomförande av det nya systemet, fr. o. m. /83, kan dock ifrågasättas. Flertalet remissinstanser från försäkringskasseområdet anser att man bör avvakta till /84. Förberedelsetiden blir annars alldeles för kort. Enligt propositionen har regeringen uppdragit åt att - i avvaktan på beslut i denna fråga - ombesörja att erforderliga förberedelser vidtas hos verket och försäkringskassorna för att dels den avsedda besparingen skall kunna uppnås i kassornas förvaltningsutgifter , dels erforderligt material skall kunna redovisas i den anslagsframställning beträffande försäkringskassornas förvaltningsutgifter som skall lämnas . Kassorna har tidigare haft tiden på sig för utarbetande av budgetförslag (inkl. personalstat), MBL-förhandling och styrelsebeslut. har gett följande tidplan för arbetet: v 15 anvisningar från RFV till kassorna v 22 kassans budgetförslag till RFV v 23-26 behandling av förslagen hos RFV v 27 RFV:s förslag till kassorna för ev. yttrande v 28 kassornas synpunkter till RFV. Kassorna får här (v 15-22) på sig för det totala arbetet med budgeten efter det att lämnat sina anvisningar. I propositionen står dock (s. 10, 2:a st.): Det föreslagna systemet kräver en väl utvecklad planerings- och budgetprocess hos försäkringskassorna. Med hänsyn till att budgetarbetet är tidskrävande och att det nya systemet måste ges erforderlig förberedelsetid torde den lämpliga tidpunkten för genomförande vara /84. Det torde f. n. vara till fyllest med det uppdrag regeringen givit att ombesörja att erforderliga åtgärder vidtas för att avsedda besparingar skall kunna uppnås i kassorna. Med stöd av det anförda hemställs att med bifall till propositionen i övrigt beslutar att anslaget - enligt det föreslagna budgeteringssystemet - till de allmänna försäkringskassornas förvaltningsutgifter skall anvisas på statsbudgeten först fr. o. m. /84.
mot · G4022093 · 1981-03-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:137 om stödet till dagspressen fann i sitt betänkande Stödet till dagspressen det motiverat att föreslå ett högre bidrag till fådagarstidning med riksspridning, dvs. tidning som kommer ut med mer än ett nummer , eftersom kostnaderna här är väsentligt högre än vid lokal- eller regional endagsutgivning. Detta skulle bidra till den konkurrens och mångfald som utgör målsättningen för presstödet. Det skulle därigenom stärka möjligheterna att utnyttja yttrandefriheten. Flertalet remissinstanser hade inga erinringar mot detta stöd. Trots detta frångår regeringen utan motivering kommitténs förslag på denna punkt. Det innebär att en rikstidning som utkommer endast får ett obetydligt högre belopp (.) än en tidning som utkommer en gång (.) Detta visar orimligheten i regeringens förslag. Det måste betraktas som synnerligen anmärkningsvärt att regeringen inte söker uppmuntra den typ av press som söker utvecklas till flerdagarsutgivning - inte minst mot bakgrund av de marginella belopp det gäller i förhållande till presstödets totala omfattning. Det måste vidare betraktas som anmärkningsvärt att detta är ett av de få förslag genom vilket regeringen direkt går emot kommitténs förordade anslagsbelopp. Regeringens förslag är en direkt undfallenhet för högerkrafterna och motståndarna till en ökad yttrandefrihet genom mångfald i pressutgivningen. I regeringens proposition behandlas vidare dagstidningsdistribution till synskadade. Vpk har i en partimotion till årets riksdag, , föreslagit att dagstidningar skall göras tillgängliga för synskadade. I motionen har också anvisats vägar för att finansiera ett särskilt stöd till dagspressen för så vitt ett dylikt inte skulle inrymmas inom de s. k. ekonomiska ramarna. I proposition 1980/81:137 skjuts ånyo denna angelägna reform upp. Vpk vidhåller det i motion 1980/81:254 framförda förslaget. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att beslutar att för /82 under nionde huvudtiteln punkt B 23 Stöd till dagspressen slutligen anvisa . utgörande ett i förhållande till regeringens förhöjt belopp avseende ökat bidrag till fådagarstidning med riksspridning. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G4022096 · 1981-03-25 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:149 om meteorologiska och hydrologiska instituts verksamhet och organisation Att man på gör väderprognoser är inte obekant. Att man med utgångspunkt från väderprognoserna också kan förutsäga t. ex. vattenståndet i hamnar och farleder och att man kan förutsäga havsisens rörelser till ledning för sjöfarten är det kanske inte så många som tänker på. Förutsägelser om havsströmmarnas rörelser ligger inom räckhåll. Det är sådant man arbetar med i den tjänsten på . I den nära kopplingen till väder- och klimattjänst ligger unika möjligheter att få ut värdefulla bidrag till den utveckling av svensk havsverksamhet som så länge ansetts välbehövlig. I propositionen märks inte mycket av denna koppling mellan marin och meteorologisk tjänst. I stället ges riktlinjer som på en gång ska gälla för marin och hydrologisk (vatten på land) verksamhet, trots att dessa har mycket litet gemensamt! I propositionen understryks vikten av att mäta vattenföring och kontrollera vattentillgång. Detta är naturligtvis centralt i fråga om floder och sötvattenkällor (hydrologin). Men knappast i fråga om havet! innehåller ett förslag för den verksamheten som innebär en förändring och något av ett nytänkande. Förslaget är kanske inte sensationellt men det är ändamålsenligt. Den verksamheten skall skiljas ut från den hydrologiska eftersom de båda är av så helt olika karaktär. Det är inte funktionellt att ha dem sammanslagna. Utredningen tänker sig inte kontroll av vattentillgången i havet! Ett genomförande av utredningens förslag skulle på ett avgörande sätt förbättra den verksamhetens arbetsmöjligheter. Och det behövs om den skall kunna ge sitt bidrag till en utveckling av havsverksamheten. I nuvarande form är arbetsmöjligheterna starkt beskurna. Enligt propositionen skall det förbli vid det gamla. I riktlinjerna skiljer man inte på marin och hydrologisk verksamhet. I organisationen gör man det inte heller. Artskilda funktioner blandas ytterligare. Ett provisorium som har sin form enbart av historiska skäl skall permanentas. Resultatet blir försämrade arbetsmöjligheter och lägre effektivitet. att beslutar att i den verksamheten skiljs från den hydrologiska i enlighet med utredningsförslaget.
mot · G4022097 · 1981-03-25 00:00:00 — Motion 1980/81:2097 av med anledning av proposition 1980/81:149 om meteorologiska och hydrologiska instituts verksamhet och organisation På finns den s. k. hydrologiska byrån (HB) samt helt skild härifrån den maritima avdelningen (VBM) inom väderbyrån. I samband med att miljövårdsfrågorna fått ökad betydelse har även inom hydrologiska byrån vuxit fram en marin verksamhet av uppdragskaraktär. Härvid har två faktorer haft betydelse: dels administrationen av den tekniska materielen, dels ursprunget i sakkunnigförordnanden hos . Efter hand har dessa faktorer fått minskad betydelse: miljövårdslagen har i stort sett eliminerat vattendomstolarnas sakkunnigförordnanden och i stället har ett behov av planeringsunderlag i vidare bemärkelse börjat växa fram. Den anknytning som fanns i form av gemensam teknisk administration upphör i och med nu liggande förslag om en gemensam teknisk enhet. föreslog 1980 att steget skulle tas fullt ut. Särskilda och hydrologiska huvudenheter skulle bildas. De maritima verksamheterna vid nuvarande HB och VBM skulle sammanföras. En sådan organisation skulle stärka både kvalitet och effektivitet hos den verksamheten. Propositionen föreslår däremot en för den hydrologiska och maritima verksamheten gemensam organisation. Skälen härför är bl. a. att man antagit att samordningsvinster skulle kunna uppstå. Så är knappast fallet. Den vattenrelaterade verksamheten är inte något entydigt begrepp. En sammanslagning kan knappast ske utan att verksamhetens kvalitet försämras. En internutredning som gjorts på visar också att en vattenrelaterad verksamhet uppdelad på en hydrologisk och en oceanografisk (marin) enhet inte skulle kräva större kostnader än en sammanhållen vattenenhet. Enligt min åsikt bör man därför i stället pröva den organisationsform som utredningen föreslagit. Den miljövårdande och planerade verksamhet som vuxit sig alltmer betydelsefull måste få det stöd som en ändamålsenlig organisationsform erbjuder. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående separata avdelningar.