mot · G4021682 · 1981-01-27 00:00:00 — av i och om pedagogisk skollunch Kommunerna serverar ca en miljon skolmåltider per dag. Kostnaden för en måltid är ca . Den sammanlagda summan för skolbarnens lunch är ca 10 miljoner per dag eller 2 miljarder per läsår. När man beslöt införa denna sociala reform var det ett beslut om ett samhällsåtagande av betydande mått. Partierna var överens om betydelsen av att alla barn en näringsriktig och allsidig måltid för att må bra och orka med skolarbetet. Inget barn skulle på grund av för litet eller dålig mat behöva prestera ett sämre resultat. Sedan skollunchen beslöts som social reform har samhället förändrats. Allt färre föräldrar är hemarbetande. De har i allt snabbare takt sökt arbete utanför hemmet. Många barn får från skolstarten klara en stor del av sin livsföring själva. Många av dem vaknar efter det att föräldarna gått till jobbet. De får ordna sin frukost. Inte alltid kommer de upp så tidigt att de hinner äta. ersätter de ibland den uteblivna frukosten med sötsaker. När skollunchen serveras är de inte intresserade av att äta den därför att de fortfarande känner sig mätta av sötsaker eller ogillar dagens mat. blir barnen då okoncentrerade och bråkiga. Ingen förstår varför! Åtskilliga barn och ungdomar intar sina måltider i ett sociokulturellt vacuum, dvs. barn och vuxna äter inte längre tillsammans - de vuxna finns till hands för att överföra kostnormer som länge utgjort mönster i vårt land. Uppfostran av de små barnen sker i betydande utsträckning med hjälp av sötsaker som belöning. Detta får inte bara näringsmässiga konsekvenser utan även sociala och samhällsekonomiska. Redan företagna undersökningar av skolungdomars kostvanor inger allvarliga farhågor inför morgondagen och kommande föräldragenerationers kostvanor. Förde något äldre barnen, tonåringarna, spelar kamratgrupper och sociala kontaktställen en betydelsefull roll för bl. a. attityder till mat och ätande. Via effektiv marknadsföring skapar affärsintressen moden som även styr valet av mat. Och där är ungdomen det objekt man särskilt siktar in sig på. Tonåringarna har gott om pengar och är därför en lukrativ målgrupp för starka ekonomiska intressen. Något ansvar för den växande generationen finns sällan med i kalkylerna. När ungdomarna hellre äter i gatukök och barer än i skolan tar de inte till vara en skattefinansierad förmån. Det blir mat över, och personalens arbete är då även till viss del bortkastat. Många kommuner tvingas också att till höga kostnader anställa personal för att helt enkelt hålla ordning under skollunchen. Skollunchen skulle - bättre utnyttjad - kunna bli ett viktigt pedagogiskt instrument för barns och ungdomars fostran. Vi föreslår därför att skollunchen - schemaläggs med närvaroplikt (jfr lektion), - äts tillsammans med lärare, - ges ett pedagogiskt innehåll i form av kursplan. Viss försöksverksamhet med schemalagd skollunch har förekommit i någon kommun. För att möjliggöra försöksverksamhet i större omfattning bör få i uppdrag att i samarbete med intresserade kommuner starta försöksverksamhet med schemalagd skollunch. Detta för att man i pedagogiskt syfte kan utnyttja den resurs som skollunchen utgör i skolans vardag. Detta bör i aktuella kommuner kunna ske inom ramen för de resurser som finns tilldelade. Med ledning av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om pedagogisk skollunch .