mot · G502984 · 1981-01-01 00:00:00 — m. fl. Förbättrade ekonomiska resurser för i i har drabbats av regeringens besparingspolitik på ett sätt som inte kan accepteras. har skolans reala resurser skurits ned med och man har därigenom försatts i ett läge som helt håller på att utarma utbildningen. För en yrkesutbildning som , med dess bundna studiegång och fixerade studerandeantal kommer nedskärningen att uteslutande drabba utbildningens kvalitet. Den ämnesintegration, problemorientering, gruppedagogik och samordning av teori och praktik som föreskrivs i den av sanktionerade SLU-reformen kommer att öventyras och därmed uppbyggandet av det tvärvetenskapliga ämnet socialt arbete. Till råga på allt sker det som den nya socialtjänslagen skall genomföras med dess krav på en förnyelse och förstärkning av socialarbetarutbildningen. är uppbunden av externa kvalifikationskrav som gör den särskilt sårbar för standardsänkningar. De sociala och övriga kommunala institutionerna kräver likvärdighet mellan landet socionomutbildningar. Så gör också den nya forskarutbildningen i socialt arbete som varit högskolereformens stora satsning på forskningsanknytning av yrkesinriktad utbildning. Dessa och en del yttelrigare iakttagelser om nedskärningens konsekvenser har medfört skara protester av professorn i socialt arbete, chefen för , ordföranden för av samt ordföranden i studentkår. Mot den bakgrunden finns det också anledning att jämföra socionomutbildningarna i och som har de största organisatoriska likheterna efter högskolereformen. Det visar sig att linjeutbildningens per capita-kostnad löneläge och exklusive centrala avsättningar är . Undervisningstätheten i linjeutbildningen är per kurspoäng i . I har den legat på per poäng och den skulle minska vid anpassning till den nedskurna budgetramen. Av ovanstående framgår att måste ta sitt ansvar och tillse att i kan försäkras en sådan medelstilldelning tt undervisningens kvalitet kan bli likvärdig med den i . En begäran om anslagsförstärkning /83 framfördes till utbildningsministern vid en uppvaktning som och universitetens rektorsämbete gemensamt gjorde . Statsrådet ställde sig därvid positiv till att på försöka rätta till vad som gått snett i anslagsfördelningen. Det måste dock bedömas som mycket angeläget att i /83 garanteras en medelstilldelning som gör det möjligt att åtminstone någorlunda leva upp till den av beslutade undervisningen. Skillnaden i per capita-kostnad mellan och är . Detta motsvarar en ökning av Göteborgsskolans anslag med ca 1,5 milj. kr. Det bör understrykas att en sådan förstärkning endast skulle kompensera hälften av den 20-procentiga nedskärning som drabbats av och således inte frita skolan från besparingsåtgärder. Den nedskärning som i drabbats av innebär ett hårt slag mot socialtjänstlagen. Tanken med lagen var att vidga yrkesområdet för socionomer. Vikten av att delta i samhällsplanering och att mer aktivt arbeta med service betonades när antog den nya lagen. Att nu i stället medvetet sänka socionomernas kompetens kan inte accepteras. I förlängningen blir det de mest utsatta människorna i samhället som drabbas. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att tilldela AES-sektorn i 1,5 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, att användas i enlighet med motionens syfte. (vpk) (vpk)