mot · G5021156 · 1981-01-01 00:00:00 — förvärv av nyttj anderätten till förslaget Samspel Efter författningsreformen kunde ej använda riksdagshuet på i dåvarande skick. Efter utredningar och arkitekttävling stannade inför en ombyggnad av gamla och riksbanksbyggnaden. ursprungliga krav att alla lokaler skulle ligga samlade på frångicks emellertid. Därmed försämrades faktorer som gångtid, inre samband, säkerhet, bevakning, driftsekonomi m. m. Projektet försenades genom handläggningen. In summa betyder det som skedde och sker en stor förlust , effektivitet och pengar. I jämförelse med vad förverkligandet skulle ha kostat enligt det ursprungliga programmet, som i sin tur vilade på av en enhällig riksdag fastställda utredning Hus av 1968, har enorma belopp förlorats tillsammans med kommande kostnader, varvid i synnerhet de blivande årliga driftskostnaderna kan komma att uppgå till oacceptabla belopp. Det aktuella läget är icke minst med tanke på dagens ekonomiska situation otillfredsställande. Enligt budgetpropositionen 1982, bil. 19, skulle arbetet med att utreda kostnadsbesparande åtgärder i gamla och plenisalsbyggnaden (f. d. ) vara i huvudsak avslutat och i stort sett ha gett det resultat som eftersträvats. Det hade varit angeläget med en närmare redogörelse för vari dessa kostnadsbegränsande åtgärder består, om de inneburit verklig rationalisering eller möjligen kvalitetsförsämring. Vissa utgifter, som fortfarande kan undvikas, nämns ej bland möjliga besparingar. Sålunda nämner budgetpropositionen ombyggnad för räkning av kvarteret (kanslihusannexet). Finns någon bärkraftig utredning som säger att detta kvarter behövs för räkning? Om så ej är fallet finns här en möjlighet att spara ett okänt mångmiljonbelopp. Träkonstruktionen under grundmurar är rötskadad, något som påvisas av i bankoutskottets utlåtande 1968:48 där rötangreppen redovisas bl. a. med mikrofotografier. Flera iakttagelser tyder på att rötskadorna är svårare under kamrarna än under husets fasadpartier. Kostnader för grundförstärkning har dock ej redovisats, ehuru själv tidigare påvisat behovet därav. Här föreligger alltså en kommande ännu ej redovisad utgiftspost i mångmiljonklass. Förslaget att motverka rötan genom att flytta dämningsgräns till kan möjligen ha en fördröjande effekt på rötskadorna, men ej någon botande eller förstärkande verkan, eftersom rötan i rustbädden redan existerar. Enligt nr 149,1981-01, minskade tryckhållfastheten i prover från 1968-1979 med i genomsnitt 8 %=ca 0,8 % . Konstruktionen förlorade i bärkraft från byggnadstillfället med 40 å = ca 0,6-0,. Grundens bärkraft är således nu sannolikt mindre än hälften av den ursprungliga, och försvagningen kan vara accelererande. Genom att gräva ut Riksplan före ombyggnaden av berövade man husets grundmurar stödet av utvändiga jordmassor. har dessa murar stått blottade , utan stöd utifrån och utsatta för jordtryck från insidan. Skadeverkningarna kan knappast ha uteblivit och kommer i varje fall förr eller . Om byggnadsplanerna fullföljs enligt redovisade linjer kommer att stå inför nya frågor, som kräver svar före inflyttningen. Hur skall riksdagsarbetet bedrivas i denna utbredda anläggning? Skall ledamöternas arbetsdag, som redan är fulltecknad, belastas med kontaktsvårigheter? Skall den demokratiska beslutsprocessen hindras av överbelastade hissar och stillastående rulltrappor så att den demokratiska ordningen sätts ur spel? Skall ledamöter bindas till bestämda lokaliteter på bestämda tider, så att deras möjligheter att planera sina arbeten begränsas? Kan fungera under ändrings- och förstärkningsarbeten, som kan komma att bedrivas under pågående riksdagsarbete? Kan vaktmästarna klara förmedling av personkontakter och fylla sin uppgift för bevakning och säkerhet? Hur stor blir vaktmästarkåren i den vidsträckta anläggningen? Vågar fullfölja föreliggande ombyggnadsprogram med dessa och ytterligare obesvarade frågor? I synnerhet som det kan innebära ett ekonomiskt vågspel med negativa följder långt in . Finns ännu något alternativ? utredning Hus av 1968 är invändningsfri. Men dess värdefulla slutledningar har förbigåtts i det aktuella projektet. Detta känner ledamöter i allmänhet inte så väl till. De har ej blivit underkunniga om att pågående arbete inte ger vad ursprungligen har beställt. o Den moderna politikerrollen ställer krav på riksdagsledamöternas arbetsmiljö. De arbetar minst i kammaren, där ärendena är förberedda i utskotten. Arbetet består huvudsakligen i utskotts- och partisammanträden samt i kontakter med allmähet och representanter för näringslivet, i landet som helhet och i hemorten. Ledamöterna behöver även kunna upprätthålla en social och politisk allmänorientering. Därför måste ledamöternas arbetsrum ha närkontakt, förutom med kammaren, med utskott, partilokaler, andra sammanträdesrum , bibliotek, tryckeri, matsal, möjlighet till avkoppling m. m. Dessa enkla krav, fastställda av en enhällig riksdag enligt utredningen , tillgodoses ej i pågående ombyggnad. Dessutom måste anläggningen vara i görligaste mån handikappvänlig, något som motverkas icke minst av nu planerade stora inbördes avstånd, nivåskillnader m. m. Lyckligtvis finns alternativ som kan ge besparingar och bättre rationalitet. Hus gav en principlösning, kallad 1 b. Denna utvecklades i ett fullödigt tävlingsförslag, som löste alla i denna motion vidrörda problem. Vissa detaljlösningar i pågående projekt kan ha hämtats från nämnda förslag, som även innehåller andra problemlösningar, som skulle kunna tillgodogöra sig. Det nämnda förslaget är känt under namnet Samspel. Bakom detta liger erfarenhet av riksbyggnadernas struktur, grundförhållanden och funktioner. Den ursprungliga orsaken till att dessa erfarenheter och kunskaper ej kunnat tillvaratas för räkning återfinns bland annat i en passus i prisnämndens protokoll efter arkitekttävlingen: anser inte förslaget utvecklingsbart. Uttalandet saknar all motivering och kan ha tillkommit i avsikt att utmanövrera förslaget, vilket som bekant även skedde. Den citerade korta meningen har kostat tidsspillan och flera hundra miljoner i meningslösa utgifter. o Det är sent, i vissa stycken alltför sent, att genomföra de förtjänstfulla lösningar, som ej fått kännedom om. Det är dock inte för sent att i flera avseenden anpassa det nu pågående projektet till självklara grundkrav med alla kammarnära organ och primära arbetsplatser inom , så som ursprungligen var planerat och beslutat. Därför bör förvärva upphovs- och nyttjanderätten till dessa lösningar, som grundar sig på mångåriga kunskaper om byggnaderna och om dessas möjligheter att kunna tjäna nya ändamål. Om beslutar förvärva upphovs- och nyttjanderätten till förslaget Samspel kommer vinsten härav att bestå i att - icke prövade möjligheter till besparingar kan upptas till diskussion, - därvid särskilt de årliga kostnaderna för drift och underhåll kan beaktas och minskas genom ett högre utnyttjande av gamla , - mest ekonomiska grad av bevarande inom gamla , med särskild hänsyn till grundförhållandena och kamrarnas del i husets konstruktion, kan belysas, - förutsättningarna för byggnadernas framtida bästa tekniska bestånd kan klarläggas, - tillvarata de rörelsehindrades intressen i en mera koncentrerad anläggning med kortare gångavstånd och färre nivåskillnader. - kan fritt förfoga över kunskapsmaterialet och även genom personlig kontakt få del av upphovsrättsinnehavarens praktiska erfarenheter av gamla riksdagsbyggnaden, - mellanhavandet mellan och upphovsrättsinnehavaren av Samspel skulle biläggas genom en sådan uppgörelse. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar uppdra åt förvaltningsstyrelsen att förvärva rätten att fritt använda tillämpliga delar av förslaget Samspel.