ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G50263 · 1981-10-26 00:00:00 — Motion 1981/82:63 av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:30 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:57 föreslås 1. att beslutar att utöver fattade beslut anslå . till tionde huvudtitelns anslag "Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område, 2. att beslutar att uttala att livsmedelsprissubventionema också skall omfatta grönsaker och fisk och hos regeringen hemställa om erforderliga åtgärder i enlighet därmed, 3. att beslutar att godkänna vad som i motionen anförs om finansieringen av i propositionen gjorda förslag till åtgärder inom skogsnäringen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G50264 · 1981-10-26 00:00:00 — Motion 1981/82:64 av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:30 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:57 föreslås 1. att uttala att anslag bör ökas med för beredskapsarbeten som skall igångsättas och hos regeringen hemställa om erforderliga åtgärder i enlighet därmed, 2. att avslå regeringens förslag om avskaffande av detaljplaneringsbidraget, 3. att avslå regeringens förslag om ändringar vad gäller lönebidrag, 4. att avslå regeringens förslag till minskade anslag till . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G50265 · 1981-10-26 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:30 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:57 föreslås 1. att beslutar att uttala att lånemöjligheter i form av underhållslån skall bibehållas så att lån kan utgå även för , och hos regeringen hemställa om erforderliga åtgärder i enlighet därmed, 2. att beslutar att uttala att underhållslånen i första hand skall utgå till allmännyttiga bostadsföretag och avse alla statligt belånade hyreshus, 3. att beslutar att uttala att möjligheterna till hyresförlustlån skall återinföras så att lån skall kunna utgå till hyresförluster som uppkommit , och hos regeringen hemställa om erforderliga åtgärder i enlighet därmed, 4. att beslutar att hos regeringen hemställa om att förslag föreläggs om ett statligt stöd genom ränte- och amorteringsfria lån till de allmännyttiga bostadsföretagen avsett att täcka det hyreshöjningsbehov som kvarstår efter förhandlingar, 5. att beslutar att avslå regeringens förslag till ändrade grunder för tomträttslån, 6. att beslutar att avslå regeringens förslag till avveckling av bidrag och lån till energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader m. m., 7. att beslutar att avslå regeringens förslag till avveckling av statskommunalt bostadsbidrag för vissa folkpensionärer m. fl. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G5027 · 1981-10-15 00:00:00 — med anledning av proposition 1981/82:30 om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. Besättningens antal och kvalifikationer på svenskt fartyg regleras numera enligt beslut av i en bestämmelse om s. k. minimibesättning för varje fartyg. Det innebär bl. a. att samtliga av besättningen redan före anställningen på fartyget skall ha viss sjöpraktik. I främst mindre och medelstora fartyg följer man under nu rådande sjöfartskonjunkturer tämligen strikt kraven enligt minimibesättningsnormen, vilket innebär att ungdomar som har intresse av att som nybörjare ta anställning till sjöss utestängs från möjligheten till ett sådant arbete. Det är således endast i ringa omfattning som det anställs personal utöver minimibesättningsbestämmelsen i svenska fartyg. Det har såväl från den fackliga organisationen som från arbetsgivarhåll uttalats lämpligheten av att placera nybörjare på fartygen som praktikanter liknande den form som gäller inom den industriidkande verksamheten av svenskt näringsliv. Sjöfartsnäringen räknas ej till industrinäringen och har därför förmodligen av rent formella skäl ej gett de möjligheter att anställa arbetslös ungdom som industrin i övrigt har. Det är möjligt att vissa speciella detaljregler behöver utformas för praktikantanställningar till sjöss, men sådana frågor kan lösas i samråd med den fackliga organisationen och arbetsgivarna. Det finns goda förutsättningar att slussa ut ungdomar till mer varaktiga anställningar i handelsflottan om praktikplatser utöver minimibesättningsbestämmelserna kunde ordnas. skulle vederbörande ha den kompetens som krävs för att få ingå i ordinarie minimibesättning. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär att reglerna till stöd för utbildning och rekrytering av ungdom i företag som bedriver industriell eller industriliknande verksamhet i tillämpliga delar vidgas till att även omfatta sjöfartsnäringen.
mot · G502100 · 1981-11-17 00:00:00 — Motion 1981/82:100 med anledning av proposition 1981/82:58 om ändring i tryckfrihetsförordningen och (hets mot folkgrupp m. I finns en lag mot hets mot folkgrupp. Syftet med lagstiftning om hets mot folkgrupp är inte att undvika debatt eller kritik av skilda företeelser. T. ex. måste debatt och kritik kunna förekomma kring skilda religiösa företeelser. Syftet är i stället att tillförsäkra minoritetsgrupper av skilda sammansättningar och bekännare till olika trosuppfattningar det rättsskydd som erfordras för att dessa grupper skall kunna utvecklas och leva i en tradition och kulturell strömning som härrör från gruppernas särart. Självfallet är det effektivaste medlet mot diskriminerande handlingar upplysning i skolor och massmedier. Ändå är det angeläget att lagstiftningen erbjuder möjligheter att ingripa mot starkt diskriminerande beteenden. Invandringen och den därmed följande uppkomsten av skilda minoritetssamfund i aktualiserar frågan om hets mot folkgrupp. Flera av de i det svenska samhället nytillkomna grupperna har svårt att hävda sin rätt i den offentliga debatten. Ett religiöst samfund kan ha svårt att gå i replik i den offentliga debatten. har en folkgrupp som känner sig kränkt inte möjlighet att väcka talan i domstol. Detta har av en del minoritetsgrupper uppfattats som en brist i lagstiftningen. Eftersom en åklagarundersökning inte är offentlig existerar mycket små möjligheter för minoriteter att förvissa sig om att deras intressen tillvaratas på rätt sätt. I propositionen avvisas tanken på att medge minoritetsgrupper rätt att väcka åtal i frågor om hets mot folkgrupp. Det bör dock påpekas att en rad invandrarorganisationer - liksom - förespråkar en sådan åtalsrätt. I och med att folkgrupp som sådan inte kan vara målsägande finns knappast heller någon möjlighet att erhålla ersättning för skada. Svensk lagstiftning är ingalunda främmande för tanken att en grupp kan vara målsägande för immateriell skada. Inom arbetsrätten är det t. ex. ett genomgående drag att organisationer kan vara målsägande. De flesta minoritetsgrupper och minoritetssamfund har representativa församlingar eller organisationer som torde kunna uppträda som målsägande i mål om hets mot folkgrupp. Med hänvisning till vad sorn anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om att bestämmelser om hets mot folkgrupp kompletteras med en möjlighet för företrädare för utsatt folkgrupp att vara målsägande.
mot · G502101 · 1981-11-17 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:32 om bidrag till vissa transporter på Med hänvisning till vad som anförts angående en reducering av malmfraktkostnader i motion 1981/82:98 hemställs att beslutar att till bidrag för vissa transporter på för /82 anvisa ett reservationsanslag på . L. () i H. () () () () ()
mot · G502105 · 1981-11-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 I bilaga 6 (10) C 19. Bidrag till driften av gymnasieskolor pläderar statsrådet för en begränsning av det tillfälliga stimulansbidraget till utbildning inom industri och hantverk i gymnasieskolan. Statsrådet rekommenderar här kommunerna att i syfte att "klara de påfrestningar på gymnasieskolan som är av temporär art anordna utbildning som förläggs till företag". Kommunerna förväntas också att "efter den debatt som föranleddes av regeringens förslag om dimensionering av gymnasieskolans olika studievägar i budgetpropositionen 1981" - inse hur angeläget det är att ungdomarna efter i så stor utsträckning som möjligt erbjuds sådan utbildning som näringslivet och samhället i övrigt efterfrågar. Här avslöjas än en gång regeringens totala ansvarslöshet och handfallenhet inför den växande ungdomsarbetslösheten. Ansvaret läggs på ungdomarna själva - de skall påtvingas studie- och yrkesval för att passa in i den efterfrågan" som näringslivet har vid det tillfälle den aktuella kullen lämnar skolan. En förkrossande mängd exempel skulle kunna anföras på hur näringslivet beställt utbildningar, bl. a. arbetsmarknadsutbildning, som sedan visat sig inaktuella för samma efterfrågan när utbildningen genomförts. En efterfrågan på arbetskraft som är helt oplanerad, helt saknar samordning och är underkastad privata beslut i en mängd av privatägda företag, kan aldrig vägleda den yrkesinriktade utbildningen på sådant sätt att arbetslösheten undviks. Det nu aktuella förslaget att begränsa bidragen till kommunerna för utbildning inom industri och hantverk och förmå kommunerna att förlägga mer utbildning till företag förbättrar inte utbildningen ens i den begränsade meningen att resultatet skulle passa näringslivets efterfrågan. Snarare framträder här samma avsikt som fanns med bakom den s. k. ungdomspropositionen, att tillhandahålla företagen billig arbetskraft med anledning av de "temporära påfrestningarna på gymnasieskolan. Under hänvisning till det anförda föreslås att avslår regeringens hemställan i proposition 1981/ 82:25 med förslag till tilläggsbudget I i vad avser bilaga 6 (10) C 19. Bidrag till driften av gymnasieskolor. 1* 1981/82. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G502108 · 1981-11-19 00:00:00 — Motion 1981/82:108 med anledning av proposition 1981/82:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 I proposition 1981/82:25 föreslås under bilaga 6 punkt E 6 Undervisning för invandrare, att under denna anslagsrubrik . anvisas som ett förslagsanslag. Inom anslaget beräknas högst ingå. Av dessa får 150 000 användas för den lagbundna undervisningen av invandrare i svenska språket. Resterande timmar, 525 000, anvisas till övrig invandrarundervisning, den som vanligtvis bedrivs av studieförbunden. De sistnämnda får inte överskridas. har det varit svårt att beräkna fördelningen mellan den lagbundna och den övriga undervisningen. Frågan har då aktualiserats att timmarna bör omfördelas. har det ofta varit så att den lagbundna undervisningen inte kunnat utnyttja sin kvottilldelning, medan studieförbundens undervisning nått upp till taket. Varje gång en omfördelning har gjorts mellan de båda formerna av invandrarundervisning i svenska språket har alltför lång tidsutdräkt uppstått, till men för studieförbundens möjligheter att tillgodose det berättigade kravet på undervisning i svenska språket från invandrarnas sida. Denna tidsutdräkt har varit beroende av att utbildningsministern hänvisat till att ärendet måste föreläggas för beslut. Då det här endast är fråga om en omfördelning av antalet studietimmar mellan ramarna borde frågan om omfördelning mellan de båda undervisningsformerna vara ett ärende som regeringen kan besluta om, så att beslutet kan ske snabbare och studieförbunden därmed bättre kan utnyttja tilldelade timmar. Därför anser vi att bör bemyndiga regeringen att inom den totala ramen föra över studietimmar från den lagbundna undervisningen till studieförbundens icke-lagbundna undervisning i svenska språket för invandrare. att bemyndigar regeringen att föra över timmar från den lagbundna undervisningen i svenska språket för invandrare till den icke-lagbundna undervisningen.
mot · G502111 · 1981-11-19 00:00:00 — 1981/82: lil av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 I proposition 1981/82:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 föreslår regeringen bl. a. att 5 milj. kr. anvisas för stöd till politiska partier för deras information till invandrare för att stimulera dem att utnyttja sin rösträtt vid kommunalval. Vidare anvisas 1 milj. kr. för stöd till särskilda informationsprojekt. Dessa medel skall fördelas av invandrarverket. Stödet till de politiska partierna föreslås utgå med samma belopp som 1978. Socialdemokraterna i arbetsmarknadsutskottet vill peka på invandrarnas minskade valdeltagande 1979, och finnér det angeläget att partiernas information till invandrarna kan genomföras i minst samma omfattning som 1978. Skall detta vara möjligt bör stödet uppräknas i proportion till penningvärdesförsämringen . Vi föreslår därför att med ändring av regeringens förslag beslutar anslå 7 milj. kr. för stöd till politiska partier för deras information till invandrare. Vad gäller fördelningen av de föreslagna medlen för stöd till särskilda informationsprojekt vill vi understryka att vi faster särskild vikt vid att invandrarnas egna organisationer deltar i informationsarbetet. Dessa organisationer har merendels mycket små ekonomiska resurser. De särskilda medel som statsmakterna nu ställer till förfogande bör därför i första hand användas för stöd till invandrarnas egna organisationer. Först i andra hand bör stöd komma i fråga för kommuner och svenska organisationer. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att till Åtgärder för invandrare på tilläggsbudget för /82 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelning av medel för stöd till särskilda informationsprojekt. () () () HANS () () () () () () () ()
mot · G502114 · 1981-11-20 00:00:00 — 1981/82 114-115 med anledning av proposition 1981/82:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 I proposition 1981/82:25 föreslås att bemyndiga regeringen att godkänna den mellan och träffade överenskommelsen om förvärv av bolagets kraftrörelse i vad staten därigenom ikläder sig ekonomiska förpliktelser. I denna motion tas bara upp finansieringen av detta förvärv. Betalningen sker genom att får återlåna medel ur fonden för framtida kostnader för hantering av utbränt kärnbränsle och avvecklingen av kärnkraftsanläggningar. Syftet med den återlåning från fonden till energiomvandlingsanläggningar som beskrivs i propositionen på s. 326 var att främja investeringar i ny alternativ energiproduktion och därmed underlätta kärnkraftens avveckling. Statens vattenfallsverks förvärv av Kraft innebär mycket lite ny elproduktion och kan knappast påstås märkbart underlätta kärnkraftsavvecklingen. För att fondens kapacitet för dess egentliga ändamål inte skall urholkas bör statens återlån i detta fall förknippas med en återbetalningsskyldighet till fonden inom högst . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts.
mot · G502119 · 1981-11-19 00:00:00 — med anledning av proposition 1981/82:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 Regeringen har föreslagit att till åtgärder för invandrare på tilläggsbudget 1981/82 anvisa ett reservationsanslag av . Vi delar regeringens bedömning av behovet av åtgärder för att åstadkomma information till invandrare för att stimulera dem och underlätta för dem att utnyttja sin rösträtt. Av de föreslagna medlen har emellertid regeringen föreslagit att 5 milj. kr. anvisas för stöd till politiska partier för deras information. Det är självfallet viktigt att de politiska partierna fullgör sina informationsuppgifter. I en situation där lånar av utlandet till sin välfärd och räntan på statsskulden är nästan i nivå med utbildningshuvudtiteln, kan det inte vara rimligt att de politiska partierna tar emot ökande anslag från skattemedel. De i sig självklara uppgifterna att svara för invandrarinformationen, bör partierna kunna åstadkomma genom omprioriteringar av sina redan stora resurser. Vi föreslår därför att beslutar göra motsvarande besparing på statens medel i förhållande till regeringsförslaget. Partierna bör dessutom i själva föregå med exempel på återhållsamhet. Den som kräver återhållsamhet av andra, måste själv först visa återhållsamhet. Vårt förslag innebär en besparing av 5 milj. kr. Beträffande de åtgärder som regeringen föreslagit i övrigt rörande statens egen information till invandrare har vi ingen erinran mot regeringens förslag. I dessa delar tillstyrker vi propositionens förslag. Med hänvisning till vad vi ovan anfört, hemställer vi att beslutar att till Åtgärder för invandrare på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 anvisa ett reservationsanslag av .
mot · G502120 · 1981-11-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 Verksamheten vid tas upp i propositionen. Avsikten med den statliga satsningen på har varit att säkerställa företagets framtid och erbjuda de anställda trygga arbetstillfällen. Trots de statliga insatserna har man emellertid inte lyckats komma till rätta med företagets problem. Förhandlingar om att dra ned antalet anställda med 200 personer har avslutats. Därefter har företagsledningen meddelat att man har för avsikt att minska sysselsättningen med ytterligare 630 personer. Det påpekas i propositionen att det f. n. pågår diskussioner mellan Investeringsbanken, och skilda intressenter om bl. a. olika slag av samarbete. Samarbetet kan ges formen av ett samgående med ett eller flera andra företag. Regeringen föreslår med anledning härav att bemyndigar regeringen att överlåta statens aktier i . Från socialdemokratisk sida ser vi det som angeläget att pröva möjligheterna till samarbete med andra företag. Vi vill inte utesluta att ett samgående mellan och ett eller flera andra företag kan visa sig vara en lösning, som innebär att de utvecklingsmöjligheter som finns i tas till vara. Enligt vår uppfattning bör det emellertid vara sak att slutgiltigt fastställa en långsiktig lösning för . Om nu bemyndigar regeringen att överlåta statens aktier i avhänder man sig möjligheten att ta ställning till ett förslag till lösning. Först då regeringen inför redovisat ett konkret förslag till långsiktig lösning för bör ta ställning till frågan om en eventuell överlåtelse av statens aktier. Vi föreslår därför att avslår regeringens förslag på denna punkt. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att avslår vad regeringen föreslagit om bemyndigande överlåtelse av statens aktier i . () () () () () () () () () () () ()
mot · G502121 · 1981-11-20 00:00:00 — Motion 1981/82:121 av med anledning av proposition 1981/82:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 Regeringen har föreslagit en totalram för utgifterna vid i för löner till personal - utom läkare - och övriga omkostnader på 531,3 milj. kr. för /82. Jämfört med föregående budgetårs kostnader, 555,6 milj. kr., är det en kraftig nedskärning. Jämfört med det ursprungliga budgetförslaget för innevarande budgetår är det en höjning med 15,5 milj. kr. Det är att märka att av denna höjning är 5 milj. kr. överförda från anslaget till läkarlöner, som därigenom har minskat till . För /81 har kostnaderna för läkarlöner redovisats till 140,5 milj. kr. Med den jämförelsen är det också när det gäller läkarlönerna en mycket kraftig reducering. Regeringens prutningar på anslagen till har redan fått allvarliga följder för verksamheten. Således har 45 vårdplatser och 86 tjänster inom service och vård - ej läkare - försvunnit. Om regeringens förslag går igenom kommer ytterligare 140 vårdplatser och 52 liknande tjänster att försvinna. Effekterna av minskningen inom läkarlönernas område kommer att få ytterligare negativa verkningar som är svåra att överblicka. Sammantaget drabbas vården inom län och inom sjukvårdsregionen av allvarliga försämringar. Det är inte sant, som påståtts från regeringshåll, att verkningarna är ringa. När det gäller specialistvård av olika slag, berör nedskärningarna vid hela landet. Det kommer i fortsättningen inte att bli möjligt att ta emot remitterade patienter från andra regioner i den omfattning som sker. Ansvaret för denna allvarliga försämring av kvalificerad sjukvård, för ökad arbetslöshet i och för den kapitalförstöring som det innebär att stänga moderna, välutrustade vårdavdelningar, borde kännas mycket tungt för regeringen. En uppräkning av ramarna vid är nödvändig. Sjukhusets direktion har beräknat behovet för löner - utom läkare - och övriga kostnader till 562,3 milj. kr. för /82. Det innebär en höjning jämfört med regeringens förslag på 31 milj. kr. När det gäller läkarlönerna är det, som redan nämnts, svårare att bedöma de totala effekterna av de föreslagna inskränkningarna. En förstahandsbedömning från direktionens sida är att en höjning av 7 milj. kr. skulle undanröja de mest negativa verkningarna. Med hänvisning till det ovan framförda yrkas 1. att fastställer totalramen för löner - utom läkare och övriga omkostnader till 562,3 milj. kr. för /82, 2. att fastställer ramen för läkarlöner till . för samma budgetår.
mot · G502123 · 1981-11-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 Fr. o. m. infördes ett system med en ekonomisk totalram för andra lönekostnader än läkarlöner och omkostnader vid . Förslaget kom från dåvarande hälsovårdsministern () i budgetpropositionen 1978. Syftet var att försöka begränsa den alltför snabba kostnadsutvecklingen vid sjukhuset. I årets budgetproposition föreslog regeringen genom dåvarande hälsovårdsminister () en totalram för sjukhuset på 515,8 milj. kr. Hon anförde att hon förutsatte att effektiva åtgärder kommer att vidtas vid sjukhuset för att hålla utgifterna inom den angivna kostnadsramen. godkände enhälligt och utan debatt regeringens förslag och ställde sig därmed bakom statsrådets uttalanden. Med anledning av riksdagsbeslutet har direktionen vid sjukhuset vidtagit en rad sparåtgärder. stängdes 25 vårdplatser. 45 vårdplatser har stängts successivt . Ytterligare stängningar och besparingar planerats. Regeringens förslag i proposition 1981/82:25 innebär att totalramen höjs med 15,3 milj. kr. i förhållande till riksdagsbeslutet . Vidare föreslås att regeringen skall bemyndigas att om så erfordras medge ett överskridande av totalramen med ytterligare 7 milj. kr. Härvid avses kostnaderna för den barn- och ungdomspsykiatriska kliniken. Detta innebären avsevärd förbättring av situationen vid sjukhuset som måste hälsas med tillfredsställelse. Trots detta kan även den av regeringen föreslagna höjda totalramen medföra alltför snabb neddragning av verksamheten vid sjukhuset. Som framgår av propositionen pågår förhandlingar med läns landsting om överförande av huvudmannaskapet för sjukhuset till fr. o. m. . Ett sådant övertagande kommer självfallet att medföra att systemet med totalram avskaffas. kan då efter samråd med övriga i regionen ingående landsting, besluta om omfattningen av verksamheten och fördelningen av resurserna vid . Det på förslag införda systemet med en ekonomisk totalram för sjukhuset har inte varit framgångsrikt. Den nu aktuella diskussionen visar detta. Förutsättningar att lösa dagens problem kan enligt vår mening väsentligt underlättas genom att övertar ansvaret för sjukhuset. Förhandlingarna om huvudmannaskapet bör därför drivas så att en överenskommelse kan träffas möjligt. Därvid bör det vara möjligt att avveckla den fastställda totalramen redan under innevarande budgetår, även om förändringen av huvudmannaskapet inte sker förrän . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen. () ()