mot · G402613 · 1981-01-21 00:00:00 — av m. fl. om förläggning av ett industricentrum i kommun En av de hårdast drabbade kommunerna i vårt inland är kommun. Dess utvecklingsbild har i hög grad försämrats inte minst . En rad företag inom industri och service har då nedlagts eller varslat om nedläggning. Härigenom blir ett sysselsättningsbortfall av storleksordningen närmare 300 personer en otäck realitet för kommunen. Namn som Polarvagnen och Eisers fabrik i är här dystra påminnelser om svårigheterna att skapa ny bestående sysselsättning antingen det gäller inom den privata sektorn eller den offentliga sektorn av industrisysselsättningen. Också genom de omställningar som skogsbruket genomgått har en skogsbygd som kommit att drabbas i högsta grad negativt. Rationalisering måste till, men i dess spår går en sysselsättningsnedgång av betydande omfattning. I länsarbetet har många insatser gjorts för att råda bot på den ogynnsamma utvecklingen. Men de egna resurserna räcker inte till för att uppnå de betydande resultat som måste till för att i grunden ändra bilden. Vi räknar emellertid med att satsningarna på ökad skogsvård och på småskaliga glesbygdsaktiviteter i övrigt skall ge resultat. Vi räknar också med att kommuns betydande militära sysselsättning inte skall bringas i fara genom ett sektorstänkande som inte tar hänsyn till de mycket stora kostnader för alternativ sysselsättning som blir följden av nedläggningar eller bantningar av de militära förbanden i , I 21 och T 3. Men bortsett från detta så måste något till för att skapa industriell sysselsättning i kommun. är det så att länet och kommunen redan tidigare förberett ett industricentrumetablerande i . De har också lyckats att skapa mycket betydande markområden i kommunens ägo för industriellt utnyttjande. Vi tänker här på det förnämliga Hamre industriområde i . Här har också två förnämliga industribyggnader kommit till, för Bromsbandsfabriken och tidigare för . Tyvärr har emellertid det senare företaget inte kunnat fortsätta sin verksamhet, varigenom sysselsättningsbortfall skapats och lediga industrilokaler på detta för industricentrum avsedda område kommit att disponeras. Vi vet också att Eisers stora industrilokal i till stor del redan är disponibel för annan sysselsättning och eventuellt helt kommer att bli utrymd. I denna bild ter det sig naturligt att ånyo aktualisera frågan om industricentrum i . Vi vet att det arbete som Stiftelsen Industricent rum i utför på ett mycket förnämligt sätt når kontakter med tänkbara företag för lokalisering. Stiftelsen är i detta avseende överlägsen varje annan etableringsorganisation i . Med dess inkopplande på Sollefteåproblematiken skulle klara möjligheter finnas att relativt snabbt skapa nya förutsättningar för industriella uppbyggnad. I det här sammanhanget vill vi erinra om den studie av lokaliseringsförutsättningarna för industricentra som gjordes av som bakgrund till riksdagsbeslut om industricentra. Man angelägenhetsgraderade därvid olika orter i . Tretton skilda variabler för att härleda en lämplig prioritering användes då. Det gällde befolkningsutveckling, flyttnings- och pendlingsförhållanden, sysselsättningsutveckling, förvärvsfrekvenser, industrialiseringsgrad, sysselsättningsutveckling inom industrin, ensidigheten på arbetsmarknaden, arbetslösheten och sysselsättningsbalansen. Därefter skedde en vägning och en bedömning av de olika orternas inbördes placering. Ingen kan naturligtvis hävda att en sådan ordningsföljd i angelägenhet mellan kommuner och orter är invändningsfri. Men uppenbart är att den seriöst och objektivt gjorda studien ändå ger en värdefull antydning om ordningsföljden i stort. Vissa av de orter som medtogs i värderingen har härefter erhållit industricentra. Detta gäller fyra orter. placerade sig i femte rummet i denna rangordning. Saklig grund utifrån angivna värderingar finns därför för att nu lyfta fram . Sedan den angivna värderingen gjordes har emellertid tunga skäl tillkommit. Detta gäller den svåra utveckling som inneburit. Men det gäller också den utveckling som skett beträffande den starka statliga satsningen med textilföretaget i . När nu denna satsning av allt att döma ser ut att bli verkningslös finns det ett starkt moraliskt och sakligt motiv för att staten ger . De bästa förutsättningar finns att snabbt lansera som ort för industricentrum. Vi har här nämnt markområdena med ledningar, vägar och närhet till järnvägsspår etc. Vi vill också nämna att det är möjligt att snabbt starta med dels de lokalytor på detta område som kan disponeras, dels Eisers lediga lokalutrymmen. Under hand har Stiftelsen Industricentrum kontaktats från kommunens sida i denna fråga. Goda förutsättningar synes föreligga för en vidgning av stiftelsens roll att avse även uppbyggnaden av ett industricentrum i . - Knappast någon satsning kan i ett slag ge en ny optimism åt Sollefteåbygden som denna. Med tanke på de hårda slag som drabbat kommunen är det nu all anledning att med kraft välja för ett utbyggande av industricentrum. Under hänvisning till det anförda hemställs att rikdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett beslut om etablering av industricentrum i kommun. () ()