mot · G4021489 · 1981-01-27 00:00:00 — av i m. fl. om sysselsättningsläget m. m. i De positiva och optimistiska tongångarna hörs inte längre. Optimismen och utvecklingstron har bytts i pessimism. Detta är någonting som vi i allra högsta grad fått lära oss i . Strukturproblem inom väsentliga grenar av svensk industri har drabbat länet osedvanligt hårt t. ex. inom teko-, byggmateriel- och varvsbranscherna. Den tidigare expansiva offentliga sektorn kan nu heller inte suga upp alla dem som drabbats av arbetslöshet. Statens och kommunernas svåra budgetläge ger inte utrymme för ytterligare expansion. En återblick visar att arbetslösheten i M-län fram till september-oktober var lägre än . Men det betyder verkligen inte att ens dessa månader var goda ur arbetsmarknadssynpunkt. I snitt har det gått 2 arbetslösa på varje ledig plats. har arbetsmarknaden klart försämrats. Nedgången var väntad men kom tidigare än beräknat. Drygt 11 000 personer var anmälda som arbetslösa vid arbetsförmedlingen i . Det är den högsta siffran någonsin . Det finns heller inte något annat län som har så många arbetslösa. Utöver de öppet arbetslösa var 7 650 personer placerade i skilda slag av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Antalet lediga platser minskade . gick det i genomsnitt 100 arbetslösa på 16 lediga platser. De kommuner där antalet arbetslösa är störst i förhållande till antalet lediga platser är , och . Lägg därtill att de arbetssökande ofta inte passar för de lediga arbetena. Detta är mycket dystra uppgifter som dessutom enligt prognoserna förväntas bli ännu värre. detta år kommer troligen att ha 14 000-15 000 arbetslösa. Det är en skrämmande hög siffra i ett län som sades tillhöra en överhettad region. Låt oss erinra om några konkreta exempel med arbetsmarknadspolitiska följder hämtade : o omstrukturering av i , o beslut om nedskärning av varvsverksamheten på Öresundsvarvet i samt på i , o nedläggning av färjetrafiken och inskränkning i trafiken mellan och . Hur ser då framtiden ut? i bedömer utvecklingen inom några väsentliga branscher sålunda: Sannolikt kommer vinterns arbetslöshet inom såväl jordbruks- som trädgårdsbranschen bli större än . Det är också att förvänta att den därpå kommande uppgången-liksom 1980-blir mindre markerad än vad som vanligtvis brukar vara fallet . Åtstramningstendenserna är märkbara också inom livsmedelsindustrin. Ingen större ljusning är att förvänta . Framtiden för textilindustrin i länet är mörk. Utan bidragsstöttning äldrestödet - skulle läget vara sämre. Helhetsintrycket för gummiindustrin är att arbetsmarknaden är kärv, dock att det f. n. inte är fråga om några personalinskränkningar på annat sätt än att personal som slutar inte alltid ersätts. Metall- och verkstadsindustrins sug på arbetskraft har minskat. Efterfrågan på personal är i högre grad än tidigare riktad mot yrkesutbildade med yrkesvana. bedömer marknadsförsämringen mera uttalad bland små än bland stora företag. På småföretagarsidan föreligger på sina håll anställningsstopp eller näst intill. Även regionalt förefaller bilden splittrad. Bland orter som mera än andra fått det besvärligt på metallarbetsmarknaden återfinns , och . Att göra en total bedömning av denna bransch är ytterst svårt, men utvecklingen går helt klart mot sämre tider. En betydelsefull faktor är givetvis utvecklingen inom varvsnäringen. Ytterligare neddragningar kommer mycket kraftigt att påverka situationen inom metall- och verkstadsindustrin. Läget inom varvsnäringen är som bekant mycket osäkert. Hotet om friställningar rycker allt närmare. Till dessa framtidsutsikter kan läggas den förmodade avvecklingen av fartygsproduktion vid Öresundsvarvet som måste ta ställning till . har också meddelat att ytterligare 1 500 arbetstillfällen skall bort till utgången av . Flygbolaget , med huvuddelen av sin verksamhet lokaliserad till flygplatsen , har stora lönsamhetsproblem. En eventuell avveckling av företaget berör 250 personer och kommer därtill att ha klart negativa effekter för i stort. har outnyttjad kapacitet. Bestämmelserna om charterbolagens flygfrakter har medfört att Transair befinner sig i en kris. Dessa bestämmelser bör ändras så att flygbolag kan dela sin last mellan olika beställare (split-charter). Allt detta sammantaget gör att är ett av de absolut hårdast drabbade länen i hela landet. En jämförelse med Norrlandslänen blir heller inte rättvisande så länge den enbart görs i procent av den arbetsföra befolkningen. Vi vill hävda att man också måste jämföra antalet individer vilket visar att antalet arbetslösa i länet är minst lika högt som antalet arbetslösa i t. ex. eller . fanns 2 260 arbetslösa personer i och 9 980 i . I fanns 11 330 personer. Vi vill också återigen för påpeka det orimliga i att ständigt jämföra med den mer allmänna utvecklingen i de s. k. storstadslänen. Situationen för oss i är av annan art än t. ex. , där bl. a. förutsättningarna inom den offentliga sektorn är helt annorlunda. Arbetslösheten i de s. k. storstadslänen var i genomsnitt , men om man i stället går till vart län för sig var den i AB-län, i O-län och i M-län. Ser vi till antalet arbetslösa personer var siffrorna 8 260 i AB-län, 8 770 i O-län och 11 330 i M-län. Problemets hela vidd belyses också mycket enkelt genom en jämförelse med siffrorna för riket totalt. Det totala antalet arbetslösa i landet var 110 000 vilket innebär att mer än en tiondel av dessa fanns i M-län. Två speciellt drabbade kommuner: och Bland de kommuner som vi framför allt vill lyfta fram märks resp. kommun. kommun har genom neddragningen vid Öresundsvarvet förlorat mycket av sin tidigare attraktionskraft. Under tekokrisen drabbades hårt . förlorade kommunen sin färjeförbindelse med . Det betydde inte bara förlorade arbetstillfällen utan även att kommunen hamnade vid sidan av allfarvägen med andra därtill hörande bieffekter. Osäkerheten om kommunens framtid har medfört svårigheter inom bl. a. bostadssektorn, inom handel och andra servicenäringar. Trots intensiva ansträngningar från kommunen har det varit svårt att locka nya företag eller verksamheter till kommunen. Det är helt klart att behöver extraordinära stödåtgärder för att kunna klara . Öresundsvarvet bör kunna leva kvar som verkstadsindustri. Dels finns personal som har erforderliga kunskaper för verkstadsindustri, dels lämpar sig de nuvarande lokalerna bäst för sådan sysselsättning. Alla möjligheter till annan verkstadsproduktion än dagens måste nogsamt undersökas. Möjligheten att lokalisera en eventuell kolhamn till måste undersökas. bör fatta ett beslut i frågan under detta år. Man måste också ytterligare undersöka möjligheterna till etablering av statlig verksamhet till . Som exempel på ett tänkbart projekt vill vi nämna ett energiteknologiskt centrum. De resurser som frigörs vid Öresundsvarvet - såväl personella som tekniska - borde i detta sammanhang kunna utnyttjas. kommun - som är länets regionala centrum - har brottats med allt värre problem; industrisysselsättningen har fortsätt att minska, en viss mättnad inom den offentliga sektorn, en betydande befolkningsminskning (närmare 30 000 personer) m. m. har totalt 6 000 arbetslösa. Den största arbetsgivaren - bortsett från kommunen - , har minskat antalet anställda med drygt 2 500 personer. har varvsledningen meddelat om ytterligare neddragningar. Den förut så livskraftiga tekoindustrin har så gott som helt raderats ut i . som var känd som lågskattekommun har tvingats göra den största skattehöjningen i . Detta beror bl. a. på att statens skatteutjämningsbestämmelser för Malmös del utfallit på ett mycket ofördelaktigt sätt. kommun får bära diverse servicekostnader som rimligen också bör bäras av de intilliggande kranskommunerna, vars invånare utnyttjar storstadskommunens resurser i olika avseenden: kollektivtrafik, kulturverksamhet, gatuunderhåll m. m. bör undersöka möjligheterna att införa mer rättvisande bestämmelser i detta avseende. Vi hänvisar även till en särskild motion, angående kommunalekonomiska frågor i och , som väckts av och . Nylokalisering av statlig verksamhet till måste övervägas. Ett exempel är att förlägga en eventuell ny avdelning av försäkringsdomstolen i till . Vid (IMCO) i antogs en resolution om att ett internationellt universitet för havsforskning och teknologi skulle förläggas till . Denna fråga är nu föremål för beredning i . Vi utgår ifrån att regeringen därvid noga beaktar att både lämpliga lokaler och kvalificerad kunskap inom detta område sedan gammalt finns inom kommunen. Den friställda personalen från kan också vara lämplig att utnyttja i detta sammanhang. En viktig resurs för näringslivet i regionen är . Industrier med stark anknytning till forskning har visat sig vara framgångsrika i . Ett utvecklat forskningsarbete mellan och näringslivet i regionen måste ytterligare eftersträvas. och dess tekniska högskola får inte drabbas oproportionellt hårt av kanske nödvändiga statliga nedskärningar inom den högre utbildningen. En fast förbindelse över har diskuterats . Diskussionen tycks fortsätta, och turerna har varit många i denna för regionen så viktiga fråga. efterlyser fortfarande ett slutgiltigt beslut i denna fråga, vare sig det nu blir en bro eller inte. Detta är viktigt bl. a. med tanke på de berörda kommunernas framtida planering. Vad gäller färjeförbindelserna har väsentliga omstruktureringar skett under föregående år. Vi anser att det storbolag som bildats bör granskas ur konkurrenssynpunkt. Vidare bör ett beslut i tåg-färjeförbindelsen komma till ett snabbt avgörande. Några ytterligare indragningar av tågförbindelserna inom länet eller nedläggningar av bandelar kan vi inte acceptera, t. ex. . Snarare bör man undersöka möjligheterna att utöka tågtrafiken och öppna befintliga bandelar för persontrafik, t. ex. . På regional nivå måste insatser göras för att de nationella energipolitiska målen skall kunna uppfyllas. I bebyggelseplaneringen måste det finnas ett övergripande mål så att slöseri med energi likväl som med mark undviks. Statsmakterna bör därför genom lämpliga åtgärder underlätta en samordning av framtida energiförsörjning. Den ökade satsningen på kollektivtrafik, genom det nybildade länstrafikbolaget, är mycket viktig för hela regionen. Härigenom underlättas den pendling som sannolikt kommer att bli nödvändig för att minska arbetslösheten på särskilt drabbade orter. har alltid haft en relativt stor trädgårdsnäring. brottas också denna bransch med väsentliga lönsamhetsbekymmer, bl. a. beroende på den allt dyrare oljan. Förutsättningarna för denna bransch måste noga undersökas. Det torde t. ex. vara både tekniskt och ekonomiskt möjligt att för uppvärmning av skilda trädgårdsanläggningar kunna utnyttja den spillvärme från kärnkraftverket i som går ut i . Denna redogörelse för arbetsmarknadssituationen och framtidsutsikterna i kan synas dyster. Rent allmänt kan sägas att det finns fler län än som har svårigheter. Tendensen är likartad i flera andra län. Men vill vi påpeka att såväl strukturomvandlingar som en allmän lågkonjunktur har slagit osedvanligt hårt på länet. Men visst finns det utan tvivel ljuspunkter i denna mörka bild. Vi har ett bra geografiskt läge, yrkeskunnig arbetskraft, goda utbildningsmöjligheter, utvecklade kommunikationer m. m. Rent konkret har vi också ovan pekat på en del områden där det finns stora utvecklingsmöjligheter. Men för att dessa möjligheter skall kunna bära frukt måste statsmakterna inse regionens nuvarande svårigheter samt på ett aktivt sätt understödja kommuner och regionala organ i deras strävan att skapa förutsättningar för ett livskraftigt näringsliv. kommer att visa om denna vilja finns. Med hänvisning till vad som framförts hemställer vi* 1. att uttalar att Öresundsvarvet bör finnas kvar som arbetsplats med annan inriktning än fartygsproduktion, 2. att begär att regeringen tillsammans med kommun undersöker möjligheten att göra till ett energiteknologiskt centrum, 3. att uttalar att om någon speciell kolhamn skall byggas bör den förläggas till , 4. att hemställer hos regeringen om en skyndsam * Se även motionerna 1980/81:1490-1493. undersökning om spillvärme från kan utnyttjas för uppvärmning av skilda trädgårdsanläggningar. HANS () i () ()