ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G402587 · 1981-01-21 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder mot svavelutsläpp Försurning av mark och vatten i vårt land är det största miljöproblemet vi har att brottas med. Exempelvis i norra är av alla sjöar och vattendrag starkt försurade och har ett pH-värde betydligt understigande det önskvärda som är 7,0. Man kan genom kalkning förbättra situationen och i vissa gynnsamma fall återställa balansen i en del sjösystem. Detta kostar stora pengar. I den nu liggande budgetpropositionen har statsrådet föreslagit en ökning av anslaget Bidrag till kalkning av sjöar och vattendrag med 8 milj. kr. Det är också bra att vi i stora delar av har en begränsning av svavelhalten i eldningsolja till och att vi får denna begränsning i hela landet. räcker det tyvärr inte med att bara kalka redan döda eller starkt försurade sjöar eller att tillämpa restriktioner vad gäller svavelhalt i olja som eldas i . Detta är ett internationellt problem. En mycket stor del av det svaveldioxidnedfall som vi drabbas av kommer från angränsande länder och industriområden. Därför är det av största vikt att vi snabbt får till stånd internationella överenskommelser i likhet med det avtal som slöts med om begränsning av svavelutsläpp. Så länge vi inte kan förmå exempelvis och att minska sina svaveldioxidutsläpp, får vi fortsätta att ta emot det försurade nedfallet och tvingas fortsätta den ojämna kampen med att försöka "medelst konstgjord andning hålla liv i våra sjöar. Den som undertecknades 1979 är ett steg i rätt riktning men ger inget resultat . Däremot bör den vara ett bra underlag för att fortsätta de bilaterala förhandlingar som redan den socialdemokratiska regeringen inledde för att nå överenskommelser om begränsningar av svavelutsläpp och därigenom komma till rätta med de negativa effekterna av dessa. Regeringen bör söka alla framkomliga vägar för att snabbt få till stånd sådan överenskommelser. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående behovet av internationella överens kommelser i syfte att begränsa de negativa miljökonsekvenser som uppstår av bl. a. svavelutsläpp. () ()
mot · G402589 · 1981-01-22 00:00:00 — 1980/81 589-596 av och om naturreservat Man tänker sig vanligen att ett naturreservat är något som hör hemma på land, eller i varje fall ovanför vattenytan. Naturreservat brukar omfatta värdefulla markområden eller sjöar och havsvikar. I samband med att frågan om grustäkter till sjöss diskuterats har emellertid behovet av vissa naturreservat även till havs uppmärksammats. har sålunda i ett remissvar på industriverkets utredning om grus och sand på land och i hav starkt understött tanken på att vissa representativa havsbottnar avsätts som reservat. har motiverat detta såväl med naturvårdsskäl som med hänsyn till vetenskapliga syften. Det finns inte anledning att anta att avsättning av vissa sådana naturreservat ställer krav på ökade anslag över budgeten. Förvärv av mark och kostnader för skötsel behövs ju i dessa fall inte. Det finns emellertid vissa prioriteringsfrågor som behöver uppmärksammas, t. ex. inriktningen av den kartering av havsbottnen som bör äga rum. Det finns emellertid stor risk att behovet av naturreservat för vissa särskilt intressanta havsbottnar glöms bort kanske på grund av rent vanetänkande. Det gäller att naturreservat skall synas. Av den anledningen kan det vara angeläget med ett riksdagsbeslut om att även särskilt värdefulla havsbottnar bör kunna komma i fråga såsom naturreservat. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i denna motion anförts angående möjligheten till avsättning av havsbottnar såsom naturreservat. () ()
mot · G402590 · 1981-01-20 00:00:00 — av m. fl. om förbud mot import av sälskinn behandlade en motion som krävde förbud mot import av sälskinn. På förslag av jordbruksutskottet beslutades att motionen skulle lämnas utan åtgärd. Utskottet motiverade sitt ställningstagande med att det fanns en överenskommelse mellan den svenska och Svenska pälsbranschens centralkommitté och . Denna överenskommelse hade som utgångspunkt att handel inte skulle ske med pälsar från djur vilka jagats under yngeltid. För sälarna innebär detta att päls från knubbsäl samt ungar av grönlandssäl (whitecoat) och ungar av storsäl (blueback) inte får saluföras av organisationens medlemmar. För vårt vidkommande biträdde vi detta riksdagsbeslut i tron att denna överenskommelse skulle visa sig vara ett effektivt medel för att stoppa handeln med dessa sälskinn. har vi genom pressen uppmärksammats på att det förekommer en inte oväsentlig handel med pälsar av de här aktuella sälskinnen genom mindre nogräknade pälshandlare som står utanför ovannämnda organisationer. Handeln bedrivs under hänvisning bl. a. till att det inte finns någon lag som förbjuder denna försäljning. Uppgifter visar att det inom landet sker en rätt omfattande beredning och tillverkning av pälsar av sälskinn från djur som är förbjudna enligt ovanstående överenskommelse och enligt de principer som gäller för den svenska jaktlagstiftningen. Detta är förhållanden som inte kan accepteras. Säljakten bedrivs av och och sker i samband med sälarnas yngelperiod, i första hand under de då ungarna diar. Det är endast som de eftertraktade skinnen whitecoats erhålls. En rapportör som följde med ett av dessa skepp beskriver hur man dödade 108 sälmödrar och 21 248 ungar. Sälungen dödas genom att den slås i huvudet med ett hackliknande redskap och därefter tappas på blod. Sedan flås ungen, ibland förekommer det att den då fortfarande lever. Säljakten är en makaber företeelse som drivs och styrs av ekonomiska intressen inom pälsindustri och -handel och som saknar existensberättigande. Enda möjligheten att för vårt lands vidkommande stoppa verksamheten synes vara att införa ett importförbud för skinn från knubbsäl, ungar av grönlandssäl (whitecoat) och ungar av storsäl (blueback). De överenskommelser som finns på området är inte tillräckliga. Den seriösa pälshandeln drabbas av osund konkurrens från de pirater som inte respekterar rekommendationerna. Vårt land bidrar indirekt till verksamhe tens fortbestånd genom vår skinnindustris beredning och tillverkning av dessa skinn. Under hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att hos regeringen begära förslag till lag om förbud för import av skinn från knubbsäl, ungar av grönlandssäl (whitecoat) och ungar av storsäl (blueback). () MAJ ()
mot · G402592 · 1981-01-22 00:00:00 — av och om åtgärder för att spara elenergi Elenergi kommer även att vara en viktig och stor del av den energi vi förbrukar. är en ganska stor del av denna el producerad vid våra kärnkraftverk, och så kommer det också att vara framöver. Folkomröstningen i energifrågan gav dock besked om att den del som kommer från kärnkraft skall bytas ut mot något annat, när våra kärnkraftverk förbrukats. Den större delen skall enligt vår mening ersättas med el från förnyelsebara energikällor. har förståelsen för och viljan att spara energi ökat. Detta har gett till resultat att elförbrukningen inte ökat så som prognoserna visat. Det är viktigt att denna vilja att spara bibehålls och förstärks. Det nuvarande sättet att ta betalt för elenergi uppmuntrar dock inte till sparande. En alltför stor del av elpriset är en fast avgift som inte påverkas av om man spar på elen eller inte. För att stimulera sparandet borde i stället elavgiften bestå av en mycket liten fast avgift och en betydligt större del än vara en brukningsavgift. Motivet att spara på elenergin skulle då väsentligt öka. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär initiativ till åtgärder för att spara elenergi i enlighet med vad som anförs i motionen. () ()
mot · G402595 · 1981-01-22 00:00:00 — av m. fl. om förläggning av ett tekniskt centrum i Som bekant har planerna på länsnivå kommit långt beträffande ett tekniskt centrum i . Grundtanken är att en hög teknologisk nivå på institutionella och liknande satsningar i kan underlätta och stimulera sysselsättning i en bredare sektor. Det var på den grunden som så stora ansträngningar gjordes för att skulle komma till kommun. Knutet till detta avsågs också metanolanläggningen för försöksverksamhet komma till samma område. Ett samspel mellan dessa två tekniskt och eljest skulle därvid kunna ske. Också ansträngningarna att tillföra området en filialenhet från i låg i linje med samma tanke. kan vi emellertid konstatera att inte kommer att placeras i . Detta är mycket att beklaga. Härigenom finns inte heller samma förutsättningar som tidigare att påräkna metanolanläggningen. Vi vet också att träforskningens försökspappersmaskin beslutats av regeringen att förläggas till . Detta fördröjer tanken på en utlokalisering av delar av . I detta läge är det en bjudande plikt för samhället att till lokalisera annan teknikhöjande verksamhet. På länsplanet finns här vissa uppslag som är konstruktiva och bearbetningsbara. Det är emellertid ytterst angeläget att län och kommun får en central uppbackning, om resultat skall uppnås i fråga om anläggningar av denna karaktär. Det måste ju ses som nationella tillgångar och därför ha en klar roll i ett vidare sammanhang än länets. Inom ramen för Kramforsgruppens arbete har viktiga förutsättningar utretts i den linje som här anges. Kramforsgruppen är givetvis beredd att i all möjlig utsträckning bidra till att skapa alternativ till de nu torpederade SAKAB-planerna m. m. Det är emellertid angeläget att regeringen stöder tanken. Enklast och bäst kan detta ske genom att regeringen utser en utredningsman för att närmare studera de olika förutsättningarna för att skapa ett tekniskt centrum i . Uppgiften bör då inte bara vara av analytisk karaktär utan också av skapande karaktär, vilket innebär att konkreta förslag bör framläggas i uppdragets huvudsyfte. Till stöd för utredningsmannen finns dels de resurser som kan disponeras inom och i övrigt på läns- och kommunnivå, dels den breda förankring av idén som föreligger inom näringslivet i landsdelen. - Tanken är så viktig att den inte bör fördröjas. Samhället har, inte minst genom de beslut som kommit i SAKAB-ärendet, särskilt moraliskt ansvar i frågan. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning för att konstruktivt studera förutsättningarna för och utformningen av ett Tekniskt centrum i . () ()
mot · G402596 · 1981-01-22 00:00:00 — av m. fl. om turistnäringen som målgrupp för utvecklingsfonderna Den avgörande betydelse som turistnäringen har för sysselsättningen i har belysts i många skilda sammanhang. Näringen är en utpräglad småföretagarnäring. Behovet av service och rådgivning är stort. Det sätt på vilket branschen vuxit fram förstärker behovet av rådgivningsinsatser. Turistföretaget har ofta utvecklats från en mycket liten verksamhet, och företagarnas erfarenhets- och utbildningsbakgrund varierar kraftigt. Behovet av rådgivning och utbildning i främst ekonomiska och administrativa frågor är mycket stort. I länet bedriver utvecklingsfonden med hjälp av särskilda försöksmedel rådgivningsverksamhet till turistföretagen. Verksamheten har mötts av stor uppskattning och efterfrågan från turistföretagen. Turistnäringen ingår f. n. inte i utvecklingsfondernas målgrupp. De regionala turistorganen har mycket begränsade resurser då det gäller att ge service i mer företagsinriktade frågor. Jämfört med t. ex. jordbruksföretagen, som har tillgång till en mycket betydande rådgivningsresurs i lantbruksnämnderna, är turistnäringen klart underförsörjd trots att båda näringarna är likvärdiga ur sysselsättningssynpunkt och även i övrigt uppvisar många gemensamma drag. har i sitt betänkande bl. a. föreslagit en utvidgning av målgruppen för utvecklingsfonderna. Utvidgningen skulle innebära att även de tjänsteproducerande näringarna inlemmas i fondernas målgrupp. Hotell- och restaurangutredningen har föreslagit att branschen bör ingå i utveckingsfondernas målgrupp. Många remissinstanser diskuterar med anledning av serviceföretagsutredningen en successiv utvidgning av fondernas målgrupp. Dessa remissinstanser har oftast en mycket positiv inställning till utredningens förslag. Några har särskilt framhållit att turistnäringen är en lämplig bransch att börja med. a. har , några länsstyrelser, , de utvecklingsfonder som arbetar i de särskilt intressanta turist- och rekreationsområdena och Turistråd fört ett sådant resonemang. Vi vill understryka att turistnäringen har en avgörande betydelse för sysselsättning och service i vårt län. I många glesbygdsområden är turismen en basnäring. Ingen annan näring kan som turistnäringen ge sysselsättning i dessa områden som i praktiken saknar alternativa sysselsättningsmöjligheter inom bl. a. industri och offentlig sektor. Det är av största betydelse att den försöksverksamhet som f. n. drivs vid utvecklingsfonden kan permanentas. En sådan åtgärd skulle utgöra ett viktigt steg i länets berättigade strävanden att ge turistnäringen jämställd status med övrigt näringsliv. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställer vi att beslutar anhålla att regeringen kommer med förslag som syftar till att utvecklingsfondernas målgrupp i län där turismen har karaktär av basnäring kompletteras med turistnäringen. () ()
mot · G402597 · 1981-01-22 00:00:00 — av m. fl. om lokalisering till av ett statligt verk för energifrågor har inte kommit i fråga när det gäller utlokalisering av central statlig verksamhet. Frågan om inrättande av ett statligt verk för bl. a. samordning av energipolitiken är föremål för överväganden i regeringen. Nytillkommande statlig verksamhet skall enligt riktlinjerna för regionalpolitiken förläggas utanför . Omlokalisering av statliga myndigheter har tidigare skett i två huvudetapper. De redan stora orterna har därvid i hög grad gynnats. har ej kommit i fråga trots att en lokalisering till skulle få stora regionalpolitiska effekter. och kommunen har påtalat behovet av att förstärka arbetsmarknaden inom regionen med kvalificerad statlig verksamhet. Med hänvisning till att inte tidigare kommit i fråga vad det gäller utlokalisering av central statlig verksamhet bör uttala att det statliga verket för energifrågor lokaliseras till . Lokalisering av ett statligt verk för energifrågor till bidrar till att utveckla arbetsmarknaden i länet, vilket ligger i linje med de av statsmakterna uttalade målen för regionalpolitiken. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att uttalar att lokalisering av bör förläggas till . () () 1 1980/81.
mot · G402600 · 1981-01-22 00:00:00 — av m. fl. om svenska bruksanvisningar till importerade maskiner och red En stor del av de maskiner och redskap som försäljs på den svenska marknaden är importerade. Den svenska marknaden och det svenska språkområdet anses emellertid alltför små för att det skall vara lönsamt att förse importprodukterna med bruksanvisningar och annan text på svenska. Detta kan medföra problem för konsumenten att få rätt information vid inköpet, och dessutom kan handhavandet försvåras. Det kan också finnas risk för onödiga olyckor. I marknadsföringslagens 3 § finns bestämmelser om informationsplikt för företagen. Enligt denna bestämmelse kan ålägga näringsidkare att vid marknadsföring av en vara lämna information av särskild betydelse från konsumentsynpunkt. För att så skall ske måste emellertid ett ärende anmälas till . Detta är en krånglig väg, och det visar sig också att många varor kommer ut på marknaden utan att den från många synpunkter nödvändiga svenska texten finns med. Det bör vara ett krav att importerade varor förses med svensk text innan de saluförs på den svenska marknaden. För maskiner kan denna bestämmelse avgränsas till sådana som säljs direkt till konsumenter i allmänna handeln. Det bör i första hand gälla för säkerheten viktiga förskrifter men även allmän bruksanvisning. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om bestämmelser att varningskyltar och bruksanvisningar för maskiner och redskap som försäljs i allmänna handeln skall vara avfattade på svenska språket. () () () () () BO ()
mot · G402602 · 1981-01-21 00:00:00 — av m. fl. om förstatligande av viss verksamhet vid De svenska basnäringarna, produktionen av malm, järn och stål, massa och papper, är mycket energikrävande. Traditionellt har också företagen inom dessa näringar byggts upp som bruk eller konglomerat så att de helt eller delvis svarat för sin egen energiförsörjning. Basnäringarna är starkt beroende av den internationella marknaden. Det gör att de också är starkt utsatta för svängningar i de internationella konjunkturerna och för strukturförändringar som äger rum på den internationella marknaden. Så har varit fallet så länge som den moderna industrialismen funnits. En trygghet för överlevnad och utveckling under sådana förhållanden har varit tillgång till billig energi vars produktion företagen själva kunnat kontrollera. Det har visat sig att företag inom basnäringarna som också haft egen energiproduktion regelmässigt klarat sig bättre än företag utan sådana tillgångar; det bestyrks också av utvecklingen , då företag utan egna energitillgångar, som NCB, råkat ut för särskilda påfrestningar. För ett flertal av medborgarna i vårt land torde det också framstå som naturligt att naturresurser som vattenkraften ägs och kontrolleras av det allmänna. Denna fråga aktualiserades års folkomröstning om kärnkraften. Förespråkarna för linje 2 hävdade att samhället bör ha ett huvudansvar för all produktion och distribution av elektrisk kraft och att kärnkraftverk och andra större anläggningar för produktion av elektrisk kraft skall ägas av samhället. Med hänsyn till att linje 2 blev den största linjen i folkomröstningen och att den stöddes av socialdemokratin och , kan man utgå ifrån att den ovan anförda uppfattningen också stöds av ett parlamentariskt flertal. Mot bakgrund härav framstår följande sakförhållande som anmärkningsvärt. grundades (). Därvid sålde och delar av sin rörelsedrivande verksamhet till . För det senare bolaget rörde sig försäljningen främst om Domnarvets . I likhet med flera andra företag inom basnäringarna var också uppbyggt som ett vertikalt integrerat företag vilket både producerade insatsfaktorn energi och stålprodukter för avsalu. Energiproduktionen hos hade i betydande utsträckning byggts upp just för det egna stålverkets behov, och ett av kraftverken låg till yttermera visso inom Domnarvets fabriksområde. Det framstår därför som ytterst anmärkningsvärt att vid överlåtelsen av delar av rörelsedrivande verksamhet till enbart stålframställningen vid Domnarvet kom i fråga och inte den energiproduktion som byggts upp för brukets ståltillverkning som traditionellt utgjort en integrerad del av dess verksamhet. Vi finner detta tillvägagångsätt stötande både på principiella grunder och därför att det måste försvaga möjligheterna att bygga upp en slagkraftig handelsstålindustri inom SSAB-.s ram. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställer vi att begär att regeringen upptar en omförhandling med som utmynnar i att den del av bolagets kraftresurser som utgjort en integrerad del av dess tidigare stålframställning överförs i samhällets ägo. BO () () () () () ()
mot · G402603 · 1981-01-22 00:00:00 — Motion 1980/81:603 av om ett kombinerat vind- och vågkraftverk för Gruppen för vågenergiforskning vid har redovisat ett examensarbete där man diskuterar ett framtida forsknings- och utvecklingsprojekt avseende havsbaserade vindkraftverk, kombinerade med vågkraftverk i samma område och arbetande på samma inkopplingspunkt på elnätet. Fördelen med ett sådant system skulle vara att man utnyttjar investeringar i kabelsystem och andra elkomponenter effektivare genom att vågorna verkar vid tider då vindenergin är ringa och vice versa. Vid tider då man varken har vind eller vågor måste man tyvärr köra befintliga dieselkraftverk eller lita till andra elproducenter som har kabelförbindelser, med ön. Men oavsett hur man går till väga så spar man ju olja. Sannolikt är det också så att underhålls- och driftkostnaderna för ett kombinerat vind- och vågkraftverk blir betydligt lägre per kWh räknat. Men säker kan man ju inte vara eftersom man inte någonstans i världen ännu i praktiken har studerat prestanda m. m. för ett vindkraftverk till sjöss. En fördel med ett vind- och vågkraftverk är att energitillgången på detta område är som störst då energibehovet är störst. Chalmersgruppen har tänkt sig ett kombinerat vind- och vågkraftverk som skulle lämna totalt ca , och det skulle dra en kostnad på 300 å 400 milj. kr. och ta bortåt att bygga. Den långa byggnadstiden beror naturligtvis på att man successivt måste pröva ut en mängd detaljer. Ett sådant forsknings- och utvecklingsprojekt för havsbaserade vind- och vågkraftverk skulle ju å andra sidan kunna hjälpa att komma i täten när det gällde denna form av teknikutveckling, något som skulle kunna vara av stort värde för landets industri. På anser man att den lämpligaste platsen för ett kombinerat vind- och vågkraftverk skulle vara utanför . Mycket talar för att man borde försöka inrymma ett forsknings- och utvecklingsprojekt av denna karaktär inom de anslag som skall lämnas till olika Fou-projekt inom energiområdet. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande byggande av ett kombinerat vindoch vågkraftverk utanför .
mot · G402606 · 1981-01-22 00:00:00 — av i m. fl. om ett regionalt utvecklingsbolag i Fr. o. m. mitten av har ett antal regionala utvecklings- och investmentbolag bildats för att stimulera framtagning och tillverkning av nya produkter samt stödja etablering av ny verksamhet i begränsade regioner. I några fall har bildandet av regionala utvecklingsbolag hängt samman med svårigheter inom basindustrier. De regionala utvecklings- och investmentbolagen har tillkommit som instrument i regional- och näringspolitiken. Det är därför förvånansvärt att numera är det enda av Norrlands- eller skogslänen, där staten inte har gått in med speciella insatser i form av regionala utvecklings- eller investmentbolag. I samtliga andra berörda län finns statliga resurser för speciella utvecklingsinsatser. De försök som gjorts att få med i Norrlandsfondens verksamhet eller låta länet tillsammans med och bilda en särskild fond för de s. k. södra skogslänen har avslagits av . Befolknings- och sysselsättningsutvecklingen i är jämförbar med de nordligaste länens (undantaget). Uppgifter i den senaste länsplaneringen bekräftar detta. Några jämförelsedata redovisas i nedanstående tabell. Förändring av befolkningen i åldern 1968-1979 Andel förvärvsarbetande enl. FoB 1975 Antal utslagna1 sept-okt 1980 Antal utslagna per 100 yrkesverksamma sept-okt 1980 1 förtidspensionärer, arbetslösa samt personer i arbetsmarknadsutbildning 1* 1980181. Befolknings- och sysselsättningssituationen i länet har allvarligt försämrats . Befolkningen upp till har kraftigt minskat. Strukturförändringar inom den tunga basindustrin har skapat stora problem och inneburit ett avsevärt bortfall av sysselsättningstillfällen. Utslagningen från den ordinarie arbetsmarknaden ökar stadigt. Det är regionalpolitisk! motiverat att öka de statliga insatserna i . Detta kan bl. a. ske genom bildandet av ett regionalt utvecklings- eller investmentbolag för eller genom att länet på annat sätt får tillgång till motsvarande resurs. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna om behovet av ett regionalt utvecklingsbolag i . () ()