mot · G502153 · 1981-12-03 00:00:00 — Motion 1981/82:153 med anledning av proposition 1981/82:71 om ny anställningsskyddslag m. m. I propositionen föreslås en lagstadgad rätt till provanställning och arbetstoppsanställning. Detta ser vi mycket positivt och förslagen tillstyrks. Den utformning ikraftträdandet och övergångsreglerna fått kommer emellertid att medföra problem. Innebörden av förslaget är på denna punkt oklar och kommer i praktiken att försena ikraftträdandet av den lagstadgade provanställningen och arbetstoppsanställningen på en stor del av arbetsmarknaden. Svårigheterna beror på förhållandet mellan nuvarande kollektivavtalsreglering och kollektivavtalens giltighet efter den nya lagens ikraftträdande. Förhållandena beskrivs i propositionen på s. 110-111 på följande sätt: På arbetsplatser där det inte finns något kollektivavtal över huvud eller där det saknas kollektivavtal med avvikelser års lag, medför den nya lagens ikraftträdande att även de nya dispositiva lagreglerna träder i tillämpning. blir det således tillåtet att t. ex. provanställa eller anställa för tillfällig arbetsanhopning på dessa arbetsplatser. På de delar av arbetsmarknaden som täcks av kollektivavtal om avvikelser eller tillägg till anställningsskyddslag är frågan om de nya lagreglernas förhållande till äldre kollektivavtalsföreskrifter betydligt mera komplicerad. Beträffande dessa avtal gäller nämligen att de normalt ingår som ett led i avtalen om allmänna anställningsvillkor, vilka i likhet med löneavtalen löper ut först /83. Det är en fråga på vilken man inte kan lämna ett och samma svar för alla situationer i vad mån dessa avtalsföreskrifter om anställningsskydd förfaller eller består i och med de nya dispositiva lagreglernas ikraftträdande. Avtalen visar till att börja med upp en sinsemellan helt olika reglering av anställningsskyddsfrågorna. Gäller det t. ex. de nya lagreglerna om tidsbegränsade anställningar finns det exempel, å ena sidan, på avtal som inte alls tillåter eller endast i mycket begränsad omfattning tillåter anställning för tillfällig arbetsanhopning eller på prov och, å andra sidan, avtal som går längre med att tillåta tidsbegränsningar än de nya lagreglerna. Genomgående gäller emellertid i fråga om dessa kollektivavtalsföreskrifter att de har tillkommit i ett läge när statsmakterna tog ställning mot uttryckliga lagregler i detta ämne och hänvisade frågan till arbetsmarknadsparterna för att lösas i kollektivavtal. gäller andra förutsättningar genom att statsmakterna i samma principfråga har intagit den motsatta ståndpunkten. Gäller det å andra sidan samma kollektivavtals föreskrifter om t. ex. turordningar är situationen nu i stort sett densamma som på den äldre lagens tid. Hur det rättsligt förhåller sig med giltigheten av de inte utlöpta kollektivavtalen i de olika hänseenden som här har berörts är en tolkningsfråga som får avgöras från fall till fall med utgångspunkt inte bara i de förutsättningar som gällde vid avtalets tillkomst och den förändring av dessa förutsättningar som de nya lagreglerna utgör, utan även i en rad andra omständigheter som brukar läggas till grund för domstolarnas avtalstolkning. Och det är en sak som det inte ankommer på statsmakterna att ge närmare anvisningar om. Här kan följande tre förhållanden särskilt noteras: - Möjligheterna till prov- och arbetstoppsanställning är alltför begrän inom flertalet kollektivavtalsområden där kollektivavtal om avvikelse från lagen i detta avseende finns. - Lagförslaget innebär en helt förändrad bild av den rättsliga bakgrunden till kollektivavtalsregleringen beträffande prov- och arbetstoppsanställning. Förutsättningarna för kollektivavtalen kommer att vara helt förändrade när den nya lagen trätt i kraft. - Rättsläget är tydligen oklart när det gäller kollektivavtalens giltighet i dessa fall. Detta är särskilt otillfredsställande när det berör en av huvudpunkterna i den nya lagen. Motivet för den valda lagstiftningstekniken när det gäller den nya lagens förhållande till kollektivavtal slutna med anledning av gällande lag beskrivs i specialmotiveringen på s. 158 enligt följande: Vid de större arbetsrättsliga reformerna tillämpades det synsättet, att kollektivavtal som hade träffats före reformernas ikraftträdande inte tillerkändes giltighet efter ikraftträdandet, om avtalen inte hade träffats i syfte att utnyttja det utrymme för avtal som medgavs i den nya lagen (seprop. 288,1974:88s. 216,1974:148s. 94och 1975/76:105 bil. 1 s. 520 ff, 540 f: jfr prop. 1978/79:175 s. 106 f). Den i andra sammanhang tillämpade regeln att äldre avtal fortsatte att gälla utan hinder av att en ny dispositiv lag hade genomförts ansågs inte böra tillämpas. Det avgörande skälet till detta var att man eftersträvade ett så snabbt och fullständigt genomförande av den nya lagstiftningen som möjligt. Det här beskrivna synsättet torde inte utan vidare vara på samma sätt tillämpligt vid ett genomförande av de förslag som framläggs. Det är riktigt att det synsätt som tillämpades vid bl. a. anställningsskyddslagens och medbestämmandelagens tillkomst inte utan vidare är tillämpligt i detta fall. Förslaget till ny anställningsskyddslag bygger nämligen i mångt och mycket på gällande lag. Den nya lagen innebär i flertalet fall att det materiella innehållet är oförändrat eller i det närmaste oförändrat. För dessa delar av lagen är det naturligt att gällande kollektivavtal får fortsatt giltighet. Lagförslaget innehåller emellertid på några punkter förändringar i förhållande till gällande lag som är av stor materiell och även principiell betydelse. Det gäller förutom reglerna i 5-6 §§ med bl. a. förslagen om lagstadgad rätt till provanställning och arbetstoppsanställning även reglerna om förhandling m. m. i 28-32 §§. För dessa delar av förslaget bör man enligt vår mening tillämpa det synsätt som användes vid anställningsskyddslagens och medbestämmandelagens tillkomst. Det är angeläget att få ett snabbt och fullständigt genomförande av den nya lagen i dessa avseenden. Tekniskt sett kan dessa båda krav enkelt tillgodoses genom bifogade förslag till ny punkt i övergångsreglerna. Innebörden är att kollektivavtal som ingåtts före lagens ikraftträdande är utan verkan i den mån avtalen avser 5, 6, 28 och 32 §§ om det inte särskilt anges att avtalet tillkommit för att utgöra avvikelse från dessa regler i den nya lagen. Sammanfattningsvis innebär vårt förslag att man får ett snabbare faktiskt ikraftträdande, bl. a. när det gäller förslagen om lagstadgad rätt till prov- och arbetstoppsanställning med de positiva effekter dessa förslag medför, att vissa viktiga oklarheter i rättsläget vid den nya lagens ikraftträdande elimineras, att kollektivavtalen får fortsatt giltighet i den mån förutsättningarna för kollektivavtalen inte helt förändrats medan kollektivavtalen i de delar där förutsättningarna helt ändrats inte längre blir giltiga. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att anta följande tillägg till övergångsreglerna till förslaget till lag om anställningsskydd: Kollektivavtal, som har ingåtts före lagens ikraftträdande och som gäller 5, 6, 28 och 32 §§, är utan verkan i denna del om det inte särskilt angivits att avvikelsen gäller i förhållande till den nya lagen.