mot · G50284 · 1981-11-11 00:00:00 — Motion 1981/82:84 av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:44 med förslag till lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark I propositionen föreslås en ny lag varigenom spridning över skogsmark av bekämpningsmedel, avsedda för lövsly, i princip förbjuds. Förslaget grundas på den minoritet av remissvaren som riktat kritik mot de överväganden som redovisats i det betänkande som avgivits av utredningen om användningen av kemiska medel i jord- och skogsbruket m. m. (Ds Jo 1981:11). Den föreslagna lagen avses ersätta nu gällande lag med tillfälligt förbud mot spridning av lövslybekämpningsmedel. Enligt förslaget ges vissa begränsade möjligheter för länsstyrelser att medge undantag från förbudet. Skogsmarkens värde från skogsproduktionssynpunkt skall endast beaktas om kravet enligt 7 § skogsvårdslagen (1979:429) beträffande återväxt av skog inte rimligen kan tillgodoses genom användning av andra metoder och under förutsättning att skogsmarken i fråga har liten betydelse för friluftsliv, naturvård och den lokala befolkningens trivsel. Vederbörande kommuns uppfattning i sistnämnda hänseende skall särskilt beaktas. skogar och skogsindustri är en viktig nationell tillgång. Vårt skogspolitiska och skogsindustriella kunnande är betydande. har unika möjligheter att vidareutveckla en på inhemska råvaror baserad skogsindustri ägnad att ge betydande bidrag till en förstärkning av vår ekonomi. Exportvärdet av skogsindustriprodukter uppgick till eller av den totala varuexporten. Nettoexportintäkten från skogsnäringen är i särklass större än för någon annan bransch. Direkt eller indirekt sysselsätter skogsindustrin 300000 personer. Karaktären av basnäring är särskilt märkbar inom orter och regioner med ett i övrigt svagt utvecklat näringsliv. Skogsbruket är ofta en förutsättning för att behålla jordbruk och en levande landsbygd med tillgång till samhällelig service. Det svenska skogsbruket måste inriktas på att i enlighet med skogspolitiska beslut åstadkomma en skogsproduktion som möjliggör en årlig avverkning om ca 75 miljoner m3sk i genomsnitt för en konjunkturcykel. Våra skogliga produktionsförutsättningar måste därför utnyttjas bättre än f. n. En förutsättning härför är att skogsägaren i frihet får inrikta sin skogsskötsel mot bästa biologiska och ekonomiska resultat. En garanti för en uthållig och hög skogsproduktion är skogsbrukarnas intresse och kun skaper för sin uppgift. Skogsvårdslagen och angränsande lagstiftning skall syfta till att underlätta sådana strävanden. För stora föryngringsarealer över hela landet rapporteras emellertid en allvarligt tilltagande förbuskning av lövsly. Barrträdsplantorna har svårt att hävda sig i konkurrensen; tusentals hektar är redan förlorade för hög och mera värdefull produktion . Lövsly är en såväl kvantitativt som kvalitativt helt underlägsen ersättning för välskötta skogsodlingar med barrträd. Våra framtida möjligheter att hävda oss internationellt ligger i hög produktion av virke med god kvalitet. Lövträden utgör ett värdefullt inslag i beståndens uppväxtfas. I trädlagsregleringen eftersträvas som regel en inblandning av löv (främst björk) , stundom mer. Lövträd ger, räknat över omloppstiden, lägre produktion än barrträd. Värdeproduktionen är väsentligt lägre. Björkens något högre värmevärde förändrar inte den slutliga relationen ens från energisynpunkt. Även lövföryngringar kräver dyrbar röjning och gallring för att få fram dimensioner som ekonomiskt och praktiskt kan hanteras i en skördefas. Barrskog, med reglerat inslag av lövträd, ger den största framtida handlingsfriheten, vare sig virket skall sågas, kokas eller brännas. som avlämnat sitt betänkande, varom ledamöterna är eniga, anför följande: De nya riktlinjerna för skogspolitiken har gällt endast under . Det har därför inte varit möjligt för utredningen att göra någon utvärdering av om riktlinjerna följts . Det kan dock konstateras att i fråga om lövträdsinblandningen i plant- och ungskogarna synes någon förbättring inte kommit till stånd. Detta måste anses mycket oroande med hänsyn till att antalet lövträdsplantor per hektar fördubblades medan antalet barrträdsplantor minskade kraftigt . För att balans skall råda mellan tillgång och behov av virke måste denna utveckling brytas och de eftersläpningar som tillkommit särskilt i fråga om lövröjningen inhämtas. Enligt utredningens mening är detta inte möjligt om inte kemisk bekämpning av lövet får användas. Bortfall av tillfredsställande framtidsbestånd påverkar avverkningsberäkningarna på så sätt att den möjliga avverkningen redan på kort sikt måste reduceras. Enligt moderata samlingspartiets uppfattning är det angeläget att de skogspolitiska målen, innebärande varaktigt hög virkesproduktion av god kvalitet, förverkligas. Detta innebär att rationella och beprövade metoder i skogsskötseln måste tillåtas, inkl. användning av kemiska bekämpningsmedel i kontrollerade former. På bör ett produktionsprogram för svenskt skogsbruk med avverkningsmål utöver nu gällande riktlinjer eftersträvas. Moderata samlingspartiet har därför med oro följt de senaste årens utveckling när det gäller vår skogsproduktion och den effekt sorn åstadkommits genom olika förbud mot användning av kemiska medel vid lövslybekämpning. Enligt moderata samlingspartiets mening kommer allvarliga effekter på grund av eftersatta skogsvårdande åtgärder i föryngringsbestånden att uppstå om regeringens proposition bifalls. Förslaget innebär att det på mycket stora arealer blir praktiskt taget omöjligt att utföra effektiv lövslybekämpning. Dessa områden undantas härigenom från en hög produktionsintensitet. Våra skogars avkastningsförmåga sjunker, och en situation med permanent virkesbrist blir rådande. Målsättningen skogsvårdslag, beträffande arbetet med föryngringsåtgärder, kommer inte att kunna fullföljas. Inför alternativet att ompröva vår skogspolitiska målsättning ter det sig för moderata samlingspartiets del naturligt att skogsbruket erbjuds möjlighet att använda kemisk lövslybekämpning. Enligt moderata samlingspartiets mening skulle ett genomförande av förslaget få så allvarliga konsekvenser att såväl en omprövning av de skogspolitiska målen som förutsättningarna för vår skogsindustri måste företas. Utredningen om användningen av kemiska medel i jord- och skogsbruket behandlar f. n. frågan om kemiska medels och handelsgödsels användning i jordbruket. Från vissa synpunkter kan det förefalla motiverat att som underlag för sitt ställningstagande skulle ha ett allsidigt underlag rörande kemiska medels och handelsgödsels användning i såväl jord- som skogsbruket. Utifrån detta betraktelsesätt borde propositionen avslås och hos regeringen begära ett nytt förslag, då erforderligt utredningsarbete har slutförts. Emellertid erfordras då en förlängning av nu gällande tillfälliga lag om användning av kemiska medel, dvs. ett fortsatt förbud intill dess regeringen förelagt en ny proposition. Enligt vår mening måste ett sådant handlingssätt vägas mot möjligheten att redan nu lösa frågan för skogsbrukets del genom att anta det utredningsförslag som redovisats i betänkandet Bekämpning av lövsly. Härvid bör enligt vår mening stor vikt fästas vid att utredningens betänkande i sig utgör en kompromiss, varom rått politisk enighet. För moderata samlingspartiets del har avkall fått ges på principen om att inskränkningar i en markägares möjligheter att utnyttja sin mark på ett ändamålsenligt sätt alltid skall ersättas. Vid remissbehandlingen har förslaget fått stöd från alla tunga remissinstanser. Således har bl. a. , arbetarskyddsstyrelsen, LO, , skogsbrukets och skogsindustrins företrädare ställt sig bakom detta. Mot utredningens majoritet och i linje med den kommunistiska reservationen i utredningen har ett fåtal länsstyrelser och kommuner liksom miljöorganisationerna avvisat förslaget. Två av remissinstanserna, nämligen hovrätten för Nedre och Industriförbun det, har visserligen avvisat utredningens förslag men gjort detta med hänvisning till förslagets alltför restriktiva karaktär. Utredningen har enligt vårt förmenande gett kommunerna erforderliga möjligheter för att från kemisk bekämpning undanta sådana skogsområden som är av betydelse för det rörliga friluftslivet, områden belägna intill bebyggelsecentra, vattendrag, vägar etc. Dessa områden kan kommunerna oinskränkt undanta från kemisk bekämpning och på så sätt skapa naturzoner, där den klart dominerande delen av medborgarnas rekreativa behov kan tillgodoses. För skogsområden härutöver anser vi liksom utredningen att länens skogsvårdsstyrelser är väl lämpade att handlägga ansökningar om flygbesprutning. Mot denna bakgrund anser vi att propositionens förslag om förbud mot användning av kemiska medel bör avvisas och att i stället bör anta utredningens förslag till lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att vid behandling av proposition 1981/82:44 beslutar att avslå propositionen och anta följande Lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark Härigenom föreskrivs följande. Kommunfullmäktige får förbjuda spridning av bekämpningsmedel, avsedda för bekämpning av lövsly, över skogsmark som är känslig från miljövårds- och friluftslivssynpunkt. Regeringen, eller efter regeringens bemyndigande , meddelar närmare föreskrifter om när skogsmark kan anses vara av den art som avses i första stycket. För spridning av sådana bekämpningsmedel över annan skogsmark än för vilken kommunfullmäktige utfärdat förbud enligt 1 § första stycket krävs tillstånd av . Tillstånd får lämnas om det finns starka skäl från skogsvårdssynpunkt. Regeringen, eller efter regeringens bemyndigande , meddelar närmare föreskrifter om förutsättningarna för tillstånd. får medge undantag från skyldigheten enligt 2 § att söka tillstånd till spridning om det behövs för vetenskaplig prov Därvid skall nämnden föreskriva de villkor som behövs till skydd för allmänheten. Skogsmarkens ägare har inte rätt till ersättning om spridning förbjuds enligt 1 § eller spridning annars vägras enligt 2 eller 4 §. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 1 § eller villkor som föreskrivits enligt 4 § eller som i strid mot 2 § sprider bekämpningsmedel döms till böter eller fängelse i högst . beslut enligt denna lag får överklagas hos genom besvär. och produktkontrollnämndens beslut överklagas hos regeringen genom besvär. Denna lag träder i kraft då lagen (1980:368) om förbud mot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark skall upphöra att gälla. Intill utgången av skall i ärendet angående tillstånd enligt 2 § inhämta yttrande från kommunstyrelsen. Om det därvid görs gällande att den med ansökan avsedda skogsmarken är av sådan art som anges i 1 § får tillstånd inte lämnas. () H. () () L. () () () () () () PER () () ()