mot · G402205 · 1981-01-12 00:00:00 — av m. fl. om sociala förmåner vid deltidsarbete har antalet sysselsatta i ökat. Man skulle då kunna tro att vi är på väg att lösa frågan om arbete åt alla. Så är nu inte fallet. Antalet arbetade timmar har inte ökat, och nästan hela sysselsättningsökningen består av deltidsarbeten. Dessutom räknas vissa arbeten dubbelt, eftersom mer än hälften av kvinnorna med barn är frånvarande på grund av tjänstledighet för vård av barn. Dessa kvinnor räknas in i antalet sysselsatta, men är just nu alltså inte i arbete. Vänterpartiet kommunisterna hävdar rätten till arbete som en grundläggande rättighet. Rätten till arbete måste också förenas med möjligheten att kunna försörja sig själv. De arbeten som tillskapas är till stor del sådana arbeten där dessa villkor inte uppfylls. Kvinnorna är alltså fortfarande i stor utsträckning ekonomiskt beroende av männen. Den jämställdhet mellan kvinnor och män som vi alla i anser är önskvärd förhindras härmed. Orsaken till att kvinnor väljer att arbeta deltid är flera. Det är fortfarande kvinnorna som har huvudansvaret för hem och barn. Förvärvsarbetande kvinnor är dubbelarbetande kvinnor. Många kvinnor ser därför ett deltidsarbete som enda möjligheten att kombinera eget förvärvsarbete, med alla dess positiva effekter av vuxenkontakter, ökat självförtroende och egen inkomst, med omvårdnad av barn och skötsel av hem. Reproduktionen är alltså fortfarande kvinnans privata problem. Det är hon som får vidta alla de arrangemang som gör det möjligt för henne att både arbeta och ha barn. Samhället har fortfarande inte tagit konsekvenserna av det faktum att de flesta kvinnor vill ha möjlighet att ha både förvärvsarbete och egna barn - en möjlighet som de flesta anser att både kvinnor och män skall ha. Men i praktiken fungerar samhället som om familjerna fortfarande hade en försörjare och en hemarbetande. Det gäller bl. a. barnomsorgen - en faktor som gör att många kvinnor tvingas arbeta deltid och då ofta på obekväm arbetstid. Från jämställdhetssynpunkt är det många som föreslår att också männen måste förmås att arbeta deltid i större utsträckning. Men detta är ingen acceptabel lösning. Det skulle ytterligare urholka rätten till arbete och möjligheterna att kunna försörja sig på detta arbete. Lösningen är naturligtvis sex timmars arbetsdag för alla. Vpk har ställt detta krav och motvierat det i en annan motion, som vi ber att få hänvisa till. Vid genomförandet av denna reform måste förstås också de som arbetar deltid erbjudas möjlighet att utöka sin arbetstid per 1 1980181. För att sextimmarsdagen också skall leda till de ur jämställdhetssynpunkt önskade effekterna är det naturligtvis också viktigt att övertidsarbetet ytterligare begränsas. är det tvärtom så att småbarnsfäderna arbetar mer övertid än genomsnittet. Också denna fråga tar vpk upp i en särskild motion. arbetar över en miljon människor i deltid. Förutom den stora nackdel det innebär att inte kunna försörja sig på sitt arbete, finns det andra nackdelar knutna till deltidsarbete. Deltidsarbete ger en svagare ställning på arbetsmarknaden dels genom sämre sociala förmåner, dels genom att de deltidsarbetande har svårare att hävda sin rätt till personalutbildning, utvecklingsmöjligheter och befordran. De fackliga organisationerna har gett deltidsarbetet ökad uppmärksamhet. Man ställer krav på begränsning av den kortare deltiden; i årets avtalsrörelse ställs exempelvis krav på en minimiarbetstid på med möjlighet enbart för den fackliga organisationen att medge undantag. Man kräver i allt större omfattning att också de deltidsarbetande skall omfattas av intern utbildning och utvecklingsmöjligheter. Likaså kräver man att deltidsarbetande skall ha möjlighet att utöka sin arbetstid om så önskas. Vpk ser de fackliga strävandena som ett led i arbetet för att minska orättvisorna på arbetsmarknaden. Det finns två olika typer av deltidsarbete. Det är dels det deltidsarbete, som är en förkortning av heltidsarbete. Av skäl som deltidspension, barnomsorg m. m. väljer många att korta ned sin arbetstid till hälften, till 3/4-tid o. d. På dessa deltidstjänster finns oftast möjligheten att gå tillbaka till heltid om man så skulle önska. Dels finns det också en flora av skräddarsydda deltidstjänster, där de arbetssökande enbart erbjuds en kortar arbetstid än heltid. Möjligheten att gå över till heltid på dessa tjänster finns inte. Dessa tjänster är vanligast inom handeln och på delar av den offentliga sektorn vid skolor, sjukhus m. m., och det är nästan enbart kvinnor som har denna typ av tjänster. Det är också här vi finner de flesta av de korta deltidsarbetena som inte ger fulla sociala förmåner åt de arbetande. Här finns också den typ av arbeten som är så fysiskt tunga att de inte kan utövas på heltid, exempelvis vissa städarbeten. Den första typen av deltid kan begränsas främst genom att sextimmarsdagen för alla genomförs. För att begränsa den senare typen krävs också andra åtgärder. Deltidsarbetande måste få möjligheter att utöka sin arbetstid om de så önskar. Ett led i det arbetet är att ålägga arbetsköparen skyldighet att erbjuda deltidsanställda förlängd arbetstid innan nyanställningar vidtas. Dessutom måste arbetsinnehållet göra det möjligt att utföra ett arbete på heltid. Ett arbete får inte vara så tungt eller av arbetsmiljöskäl skadligt på annat sätt att man inte klarar det på heltid. Så länge sådana arbeten fortfarande finns måste de kompenseras med heltidslön. Ett grundkrav är också att de sociala förmånerna gäller fullt ut på arbetsmarknaden. Som det är drabbas kvinnor på dessa arbeten dubbelt. Dels har man ofta att välja mellan eller inget arbete alls, dels får man inte ta del av de sociala förmåner som kommer alla andra arbetande till del. Det krävs många insatser för att ge framför allt kvinnorna men också männen bättre villkor på arbetsmarknaden. Förutom sex timmars arbetsdag för alla krävs också utbyggnad av barnomsorgen och förändring av traditionellt könsbundna utbildningsval i skolan. Först när alla getts verklig möjlighet att arbeta heltid, kan vi tala om valfrihet mellan hel- och deltid. Till dess måste vi minimera nackdelarna med deltidsarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att med instämmande i motionen uttalar att den önskvärda inriktningen, när det gäller arbetstidens längd, är att den totala omfattningen av deltidsarbeten minskar till förmån för en allmän arbetstidsförkortning, 2. att uttalar som sin mening att sociala förmåner skall utgå oavsett arbetstidens längd och att härmed hos regeringen begär förslag om ändring i tillämpliga lagar, 3. att hos regeringen begär förslag om ändring i lagen om anställningsskydd så att arbetsköpare skall vara skyldig att före nyanställningar erbjuda redan anställd med deltidsarbete förlängd arbetstid, 4. att uttalar att arbeten som är så fysiskt tunga eller skadliga för hälsan på annat sätt att de inte kan utföras på heltid skall kompenseras med heltidslön. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)