mot · G402711 · 1981-01-22 00:00:00 — av om rätten till föräldrapenning 1 proposition 1978/79: 168 föreslogs en rad utvidgningar och förändringar av föräldraförsäkringen, kostnadsberäknade till 241 milj. kr. för helt budgetår. Moderata samlingspartiet framförde i en motion uppfattningen att kostnadsberäkningen var för låg och räknade med att ökningen skulle bli minst 370 milj. kr. 1 motionen yrkades också avslag på propositionen med undantag av förslagen om allmän föräldrautbildning, havandeskapspenning och ökat antal dagar med föräldrapenning vid adoption. Vi motsatte oss därmed ökningen till föräldraledighet och familj vid vård av sjukt eller smittoförande barn eller för vård av barn då ordinarie vårdare är sjuk eller smittobärande. Tiden har visat att vi haft rätt i våra bedömningar av kostnadsutvecklingen. 1 årets budgetproposition beräknas posten C 3, Bidrag till föräldraförsäkringen, stiga med ytterligare 120 miljoner till 670 milj. kr. Reformen har visat sig oerhört kostnadskrävande, och erfarenheten visar också att den ger tillfälle till missbruk inom lagens ram. Lagens mening och innebörd var att garantera att inget barn blir utan tillsyn och vård i de fall sjukdom eller smitta hos barnet eller dettas ordinarie vårdare föreligger. Lagen ger emellertid möjlighet till ledighet med ersättning för föräldrar även då barnets tillsyn redan är ordnad. 1 specialmotiveringen till lagen sägs, att om båda föräldrarna begär föräldrapenning, skall avgöra till vem av dem den skall utgå. Man tar emellertid inte hänsyn till att i en familj med fler än ett barn kan vardera föräldern begära ledighet för vård av var sitt barn. Detta är inte ovanligt. Kriterium på ledighet är förälderns uppfattning om han eller hon behöver avstå från förvärvsarbete inte barnets behov av tillsyn eller vård. På samma sätt ger lagen utrymme för en förälder att erhålla föräldrapenning, även om barnet vårdas av en hemmavarande förälder. Modern kan vara hemma beroende på havandeskapsledighet eller någon av föräldrarna kan ha semester, tjänstledighet eller vara ledig på grund av att föräldraförsäkringen utnyttjas. I ett sådant fall är det inte barnets behov av tillsyn eller vård som ligger till grund för den andra förälderns begäran om föräldrapenning då ett eller flera av familjens barn är sjuka. Stora ansträngningar görs i vårt land att komma till rätta med den ekonomiska brottsligheten. Detta är riktigt, och ansträngningarna måste fortsätta. Det är emellertid också viktigt att våra lagar är utformade så, att de inte direkt uppmanar till missbruk mot lagens anda och mening. måste med vår ansträngda samhällsekonomi prioritera ersättning till de föräldrar som verkligen behöver sådan. Föräldrapenning bör därför inte utgå till båda föräldrarna . Föräldrapenning bör inte heller utgå då hemmavarande förälder som normalt vårdar barnet finns. Regeringen tillkallade 1980 en kommitté med uppdrag att göra en översyn av reglerna för rätt till ledighet för vård av barn. Enligt direktiven skall utredningen också se över villkoren för rätt till ledighet för tillfällig vård av barn. Direktiven till utredningen tar i huvudsak upp krav på administrativa förenklingar. Det är emellertid angeläget att i direktiven klart framgår att det är barnets behov av vård och tillsyn som skall vara avgörande vid bedömning om rätt till föräldrapenning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen hemställer om tilläggsdirektiv till kommittén för översyn av föräldraförsäkringen, syftande till sådana regler för rätten till föräldrapenning att barnens behov av vård och tillsyn blir avgörande.