mot · G402259 · 1981-01-14 00:00:00 — om vissa tjänster för vårdutbildningen i gymnasieskolan m. m. Det är av stor betydelse att hälso- och sjukvården i präglas av ett rehabiliteringstänkande från alla de personalkategorier sorn deltar i omvårdnadsarbetet. På alla nivåer såväl inom akutsjukvården som inom långtidsoch åldringsvården är rehabiliteringen viktig. Enligt utredningen om sjukvårdens inre organisation (SIO) bör antalet personer i vårdlaget runt patienten hållas lågt. För patienten är det angeläget att varje person som ingår i vårdlaget i sin grundutbildning har erhållit sådana kunskaper att ett rehabiliteringstänkande skall kunna vara vägledande i omvårdnadsarbetet. Sjukgymnasten har inom vårdlaget yrkesspecifika kunskaper som avser både behandling med inriktning på patientens rehabilitering och instruktioner om rehabiliteringsarbetet för övrig personal i vårdlaget. F. n. utbildas 330 sjukgymnaster/år vid de fem utbildningsorterna i landet, , , , och . Ca 75 sjukgymnaster med utländsk examen erhåller svensk legitimation. För att täcka den nuvarande bristen på sjukgymnaster behövs ca 200 nya utbildningsplatser. Antalet behöriga sökande till sjukgymnastutbildningen är mycket stort. antogs 165 elever av 2 852 behöriga sökande. Läkarnas möjligheter att behandla människor som varit utsatta för omfattande skador är stora. Behandlingsresultaten är till stor del beroende av de rehabiliteringsinsatser som patienten får ta del av. Rehabiliteringsinsatser krävs såväl inom akutsjukvården som inom långtidssjukvården och åldringsvården. Det bör vara ett mål och en mänsklig rättighet att varje person som p. g. a. funktionshinder är beroende av hjälp skall kunna rehabiliteras så att hjälpbehovet kan minimeras. En doktorsavhandling med titeln i omvårdnadsarbete och kunskapskrav i vårdutbildning lades fram . Författaren visar i denna att rehabilitering är det ämnesområde i sjuksköterskornas grundutbildning beträffande hälso- och sjukvårdsprocessen som ägnats minst utrymme. I en enkät till 32 vårdskolor i landet har visat att sjukgymnaster är engagerade som timlärarevid de flesta vårdskolor. Undervisningen avser främst ämnesområdena rehabilitering, ergonomi och andningsvård. Efterfrågan på sjukgymnaster för undervisning vid vårdskolorna har varit stor. Brist på tid och resurser hindrar tyvärr ofta sjukgymnasterna från att kunna tillgodose efterfrågad undervisning. Undervisningsbehoven ställs ofta i konflikt med Det finns stor brist på vårdlärare i . Sjukgymnaster med vårdlärarexamen är endast behöriga att erhålla tjänster vid sjukgymnastutbildningarna. Resultatet av detta är att det finns ca 300 utbildade vårdlärare, men endast ca 25 tjänster som dessa är behöriga att söka. Vårdlärarutbildade sjukgymnaster är en stor outnyttjad resurs. Dessa vårdlärare är synnerligen väl lämpade att undervisa inom ämnesområdena rehabilitering, ergonomi, andningsvård, sänglägeskomplikationer m. m. Denna lärarkategori bör kunna tillföra kunskaper inom vårdutbildningarna vid gymnasieskolor, vårdskolor och högskolor som bidrar till en ökning och en spridning av rehabilitering i omvårdnadsarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att en utredning tillsätts med uppgift att se över möjligheterna för vårdutbildade sjukgymnaster att erhålla tjänster för att undervisa inom vårdutbildningarna vid gymnasieskolor, vårdskolor och högskolor. Enkät till 32 vårdskolor i landet angående sjukgymnasters medverkan i undervisningen Sammandrag av enkätsammanställning enligt nedan: Antal undervisningstim/termin Ämnen som sjukgymnaster undervisar i