ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4022023 · 1981-03-18 00:00:00 — 1980/81 2023-2028 med anledning av proposition 1980/81:149 om meteorologiska och hydrologiska instituts verksamhet och organisation Regeringen presenterar i proposition 1980/81:149 en studie av hur den framtida vädertjänsten kan se ut. Målsättningen har varit att utforma en bättre vädertjänst med kundanpassade produkter. Detta har enligt en rapport från Rymdbolaget lett fram till ett förslag som internationellt sett innebär ett nytt systemtänkande och en övergång till teknikintensiva rutiner. En grundläggande idé bakom systemförslaget är att decentralisera vädertjänsten och utnyttja de senaste tekniska landvinningarna. - modern avancerad väderradar - utrustning för mottagning och bearbetning av satellitinformation - ett modernt automatstationsnät - program och utrustning för datahantering - system för överföring av stora datamängder - system för allmän och selektiv delgivning Genom en enkät till svensk industri har Styrelsen för teknisk utveckling funnit att ett antal av våra främsta företag inom elektronikbranschen är intresserade av att medverka i en satsning på meteorologisk information enligt den nya teknologin. De tankegångar som har redovisats finns på flera håll i världen utan att ha konkretiserats till en operationell värdertjänst. Det finns därför en internationell marknad för svensk industri, om man kan åstadkomma en kraftfull samordnad insats. Med tanke på de studier av förslaget som redan gjorts är det närmast förvånande att det inte får ett större gehör i propositionen. Den försiktiga hållningen kan vara betingad av återhållsamhet med anslag över statsbudgeten. Risk finns därmed att projektet förlorar i tempo och en lovande industripolitisk satsning kommer av sig. Regeringen bör därför pröva alternativa finansieringsmöjligheter för uppbyggnaden av den prototyp som Rymdbolaget föreslår skall utvärderas innan man kan gå vidare i större skala. 1 1980/81. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att uttalar sig för att en prototyp enligt Rymdbolagets förslag bör komma till stånd. () . ()
mot · G4022024 · 1981-03-16 00:00:00 — Motion 1980/81:2024 av med anledning av proposition 1980/81:149 om meteorologiska och hydrologiska instituts verksamhet och organisation Från sida har man ända sedan flyttningen till kraftigt hävdat att man måste ha nära kontakt med forskningen på det meteorologiska området. Detta krav bör av allt att döma kunna tillgodoses bäst genom en omlokalisering av den meteorologiska institutionen från till . Den utredning som ligger till grund för propositionen om synes peka på en sådan lösning, men med hänsyn till att utredningens direktiv inte medgivit en prövning av Linköpingsalternativet har utredningen inte ansett sig kunna lägga ett sådant förslag. För att garantera att behov av kontakt med meteorologisk forskning får den bästa lösningen behöver frågan om omlokalisering av meteorologiska institution till bli föremål för utredning. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar hos regeringen begära att frågan om omlokalisering av meteorologiska institution till blir föremål för utredning. 1* 1980181.
mot · G4022025 · 1981-03-19 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:98 om medelstillskott till En arbetsgrupp som arbetat för ett bevarande och en utveckling av Hörneforsfabriken har framlagt ett intressant material. Det ankommer på NCB:s () styrelse alternativt på regering och riksdag att bedöma olika utvecklingsmöjligheter. Vi kan konstatera att ej anser sig ha möjligheter att i fortsättningen driva Hörneforsfabriken. Oavsett hur de övergripande bedömningarna av virkestillgången och den därvid nära förknippade totala skogsindustrikapaciteten m. m. utfaller, så anser undertecknade att en omedelbar totalnedläggning av Hörneforsfabriken är svår att acceptera av bl. a. arbetsmarknadsskäl. Det står klart att virkestillgången är den främsta begränsningsfaktorn när det gäller massaindustrins utvecklingsmöjligheter. köps mycket dyra marginalkvantiteter från utlandet. Av många skäl är det dessutom klart önskvärt att ytterligare virkesmängder får gå till sågverksindustrin och då inte minst till inlandssågverken. En ytterligare satsning på sågverken ger många arbetstillfällen samt goda exportinkomster. En fortsatt drift av pappersbruket i påverkar ej virkestillgången. Enligt uppgift borde nollresultat gå att uppnå vid pappersbruket ifall vissa s. k. vardagsrationaliseringar vidtas. Skulle ett beslut fattas om en total nedläggning uppstår mycket stora arbetsmarknadspolitiska svårigheter. Mycket betydande samhällsekonomiska kostnader skulle också uppstå. Enligt vår mening är ett behållande av pappersbruket lönsamt av ekonomiska skäl. Vissa skäl talar även för att ett företagsekonomiskt nollresultat skulle kunna uppnås. Mycket är naturligtvis beroende på vilka konjunkturer som kommer att råda . NCB:s ekonomiska situation är tyvärr sådan att NCB inte kan ta några företagsekonomiska risker i vad gäller Hörneforsfabriken. Vi har tidigare pekat på att samhällsekonomiskt är en totalnedläggning en dålig lösning. Vi anser därför att staten - ifall annan och långsiktigare lösning ej skulle bli aktuell - bör teckna ett 3- till 5-årigt avtal med NCB om fortsatt drift av pappersbruket. Staten bör därvid förbinda sig att med arbetsmarknadsmedel stå för eventuella förluster. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen - ifall andra åtgärder ej vidtas tillser att en fortsatt drift av pappersbruket i får ske i enlighet med vad som har skisserats i motionen.
mot · G4022026 · 1981-03-19 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:98 om medelstillskott till bildades av ett antal skogsägareföreningar i norr samt av . Efter hand kom aktierna i bolaget att helt tillhöra de skogsägarföreningar som har sin verksamhet från och upp till finska gränsen. En av de viktigare anledningarna till att NCB bildades var skogsägarnas önskan att till skäliga priser säkra en virkesavsättning även då efterfrågan var tämligen begränsad. Ett ömsesidigt beroende i virkeshänseende uppstod mellan NCB och föreningarna och i sista hand föreningarnas medlemmar. Vid rekonstruktionen 1979 då staten övertog och skogsägareföreningarna behöll av ägarintresset i NCB bevarades detta beroendeförhållande och ett virkesleveransavtal träffades mellan NCB och föreningarna. Alltjämt är det av stor vikt att bandet mellan föreningarna och NCB blir bestående. Visserligen kommer efter hand ca 50 000 skogsägare att bli innehavare av B-aktier i men det är ett alltför spritt aktieinnehav - och dessutom aktier med ett ringa röstvärde - för att något egentligt inflytande på produktion och virkesåtgång av skilda sortiment skall kunna förväntas. I det läget kan inte någon mera intensiv verksamhet påräknas från skogsägareföreningarna för virkesförsörjningen till NCB. Ett visst fortsatt aktieinnehav hos föreningarna är därför synnerligen önskvärt. I proposition 1980/81:98 sägs följande angående nedskrivning av aktierna: "I enlighet med konsortialavtalet mellan ägarparterna bör staten (härvid) begära att nuvarande aktiekapital sätts ned till vad som är motiverat innan staten tecknar nya aktier. De nuvarande aktierna har beteckningen A-aktier. En nedskrivning av dessa aktier måste självfallet bygga på en bedömning av företagets värde. Därvid bör hänsyn tas till företagets värde med och dess värde utan de fördelar som en föreningsanknytning innebär ur virkesförsörjningssynpunkt. Utgångspunkten bör enligt vår mening vara en sådan koppling mellan skogsägareföreningarna och NCB att föreningarna har ett inflytande om . Med stöd av det anförda hemställs att uttalar sig för vad som i motionen anförts beträffande skogsägareföreningarnas inflytande i NCB. () () () ()
mot · G4022030 · 1981-03-19 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:127 om folkbildning m. m. Nuvarande regler för statsbidrag till studiecirklar säger att deltagare måste vara fyllda för att vara statsbidragsberättigad. Ett undantag gäller musikcirklar, där hälften av deltagarna får vara under . föreslog att de regler som gäller musikcirklar bör gälla alla cirklar. I proposition 1980/81:127 går föredraganden emot detta förslag och föreslår att nuvarande regler skall gälla också fortsättningsvis. Erfarenheterna av generationsblandade grupper i musikcirklarna är enligt mycket positiva. Det måste vara värdefullt att t. ex. föräldrar med barn kan delta tillsammans med barnen i studiecirklar, som man gemensamt är intressad av. Särskilt värdefullt är det om kultur kan utövas av fler generationer , varför onödiga hinder för detta bör undanröjas. Vi anser därför att folkbildningsutredningens förslag genomförs, så att samma bestämmelser gäller för all studiecirkelverksamhet som f. n. gäller för deltagande i musikcirklar, dvs. att hälften av deltagarna får vara under . En nedre åldersgräns på exempelvis bör möjligen anges. För att ändå bevara studiecirkeln som en studieform främst för vuxna anser vi - liksom folkbildningsutredningen - att minst fem av de närvarande deltagarna vid varje sammankomst skall vara eller äldre. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära förslag till åtgärder i syfte att ändra statsbidragsbestämmelserna för studiecirklar så att bidrag utgår även för deltagare under .
mot · G4022031 · 1981-03-19 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:133 om riktlinjer för energisparverksamheten i byggnader m.m. I proposition 1980/81:133 behandlas bl. a. villkoren för stöd till byte till en panna för fastbränsleeldning. Intresset av att främja denna uppvärmningstyp kräver att också lånereglerna vid nybyggnad ses över. Bostadslån för nybyggnad av småhus utgår inte om de schablonberäknade byggnadskostnaderna överstiger visst belopp (17 § BFF). Utanför detta belopp ligger dock t. ex. kostnader för anläggning för värme och varmvatten, vissa energibesparande åtgärder m. m. När det gäller småhus med panna för fast bränsle krävs utöver värmeanläggningen också extra utrymme för förvaring av bränslet. Till de nämnda schablonbeloppen bör läggas också ett schablonbelopp för denna tillkommande förvaringsyta. Först därigenom blir detta uppvärmningsalternativ neutralt behandlat i lånesammanhang. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett tillägg till högsta kostnadsbelopp för bostadslån i samband med nybyggnad av småhus med panna för fastbränsleeldning.
mot · G4022032 · 1981-03-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:149 om meteorologiska och hvdrologiska instituts verksamhet och organisation verksamhet och organisation har ingående granskats av den s. k. som avslutade sitt arbete . Regeringen har i proposition 1980/81:149 behandlat utredningen utan att alls beröra frågan om väderkontor i , vilket man kunde ha väntat med hänsyn till direktiven. Till de mera konkreta resultaten av hör en studie av hur den framtida vädertjänsten skulle kunna gestalta sig. Den pekar på möjligheten att regionalisera verksamhet, vilket skulle vara till stor fördel bl. a. för Norrlandslänen, där man länge besvärats av bristfällig meteorologisk information. Det är särskilt det expanderande friluftslivet, främst i fjälltrakterna, som är beroende av tillförlitliga prognoser om vädrets förändringar. De norrländska intressena synes bäst tillgodoses genom den i anvisade modellen med regionalisering och satsning på modern teknik för att hålla nere kostnaderna. studie vinner också gehör hos flertalet remissinstanser. Det är då förvånande att regeringen inte ger förslaget ett starkare stöd och föreslår ett genomförande av vädertjänsten enligt de tankar som framförts i utredningen. Genomförande av utredningens förslag skulle också ge lokalradion ett värdefullt informationsmaterial. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att uttalar sig för en regionalisering av vädertjänsten enligt förslag. () () ()
mot · G4022036 · 1981-03-24 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:114 om säkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar I proposition 1980/81:114 föreslås en lag om säkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar. Säkerhetskontroll skall enligt lagen få ske, om det till följd av skilda omständigheter finns risk för att brott som innebär allvarlig fara för någons liv, hälsa eller frihet eller för omfattande förstörelse av egendom kommer att begås i samband med en domstolsförhandling. Kontrollen sker i form av kroppsvisitation och undersökning av väskor m. m. och omfattar åhörare och andra som skall närvara vid förhandlingen. Det är domstolen som beslutar om säkerhetskontroll medan genomförandet av denna ankommer på polisen. Lagen skall enligt förslaget omfatta alla slags domstolsförhandlingar. Enligt justitieministerns uppfattning torde den dock få sin största betydelse för brottmålsförhandlingar. Det är ställt utom allt tvivel att det finns behov av säkerhetskontroll vid vissa brottmål. Lagen är därför befogad och bör införas. Men det finns inte enligt min uppfattning tillräckligt tungt vägande skäl redovisade i propositionen för att ge den en så stor räckvidd. Så som förslaget är utformat ger det möjlighet till säkerhetskontroll inte bara i samtliga mål vid allmän domstol, inkl. tvistemål och ärenden, utan vidare i alla mål vid de allmänna förvaltningsdomstolarna, vid försäkringsdomstolarna, arbetsdomstolen, , bostadsdomstolen och patentbesvärsrätten. Dessutom föreslås att även arrende- och hyresnämnderna och statens va-nämnd skall kunna förordna om allmän säkerhetskontroll. En begränsning i de grundlagsskyddade rättigheterna får enligt 2 kap. 12 § regeringsformen aldrig gå utöver vad som är nödvändigt för det ändamål som har föranlett den. Någon sådan nödvändighet kan inte anses föreligga annat än när det gäller vissa brottmål. Var gränsen skall gå kan givetvis diskuteras. En rimlig gräns är dock enligt min uppfattning att lagens tillämpningsområde bestäms till att gälla förhandling vid allmän domstol i mål om ansvar för brott på vilket kan följa fängelse . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att beslutar om följande lydelse av 1 §: Säkerhetskontroll enligt denna lag får äga rum, om det till följd av särskilda omständigheter finns risk för att det i samband med förhandling vid allmän domstol om ansvar för brott, på vilket kan följa fängelse i mer än ett år, kan komma att förövas brott som innebär allvarlig fara för någons liv, hälsa eller frihet eller för omfattande förstörelse av egendom.
mot · G4022039 · 1981-03-23 00:00:00 — 1980/81 2039-2046 Motion 1980/81:2039 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:120 om ändring i beskattningsreglerna för koncernbidrag I proposition 1980/81:120 föreslås viss uppmj ukning i skattebestämmelserna rörande koncernbidrag sådana dessa fastställdes . Vpk anser de föreslagna ändringarna vara omotiverade ur en rad synvinklar. Det kan i dagens samhälleliga läge inte annat än uppfattas som socialt och politiskt stötande att bereda särskilt storföretag och förvaltningsbolag ytterligare lättnader, som villkoren skärps för den stora majoriteten skattskyldiga. Det är rättsligt och funktionellt otillfredsställande att en lucka öppnas i gällande bestämmelser. Dispenser och undantag av denna typ tenderar automatiskt att bli godtyckliga. Undantag och komplikationer ökar byråkratiseringen i beskattningsprocessen och uppmuntrar till olika formella manipulationer för att uppnå förmåner. Redan existerande möjligheter för överföringar av resurser mellan koncernföretag är så pass omfattande att det varken kan finnas rimliga behov eller ekonomiskt berättigande för att genomföra de föreslagna lättnaderna. Mot bakgrund av det här anförda föreslås att avslår proposition 1980/81:120. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1980/81.
mot · G4022042 · 1981-03-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:124 om vissa anslagsfrågor m. m. rörande försvaret Ramberäkning för /82 Den borgerliga regeringen och dess moderate försvarsminister har satt ett nytt rekord i fräckhet när det gäller anslag till det militära försvaret. Det är tydligen inte nog med att krigsmakten fick allt vad den begärde och litet till i samband med att budgetpropositionen lades fram. återkommer försvarsministern och vill plussa på ytterligare några miljoner. Och det är att märka att det är ramen för utgifterna /82 han vill höja. Det innebär att underlaget för priskompensation från prisläget till medelprisläget 1981/82 höjs och därmed också priskompensationen. Försvarsministerns förslag är att höja ramen med . Vpk har i sin motion till budgetpropositionen föreslagit att någon priskompensation för /82 inte skall utgå. Det innebär att anslaget /82 låses vid ramen i prisläge , dvs. Det är en mycket stor summa jämfört med vad övriga delar av statsförvaltningen har att röra sig med. Krigsmakten har klarat sig undan de prutningar och nedskärningar som drabbar framför allt de sociala sektorerna i samhället. Det är oförskämt och cyniskt att i detta läge bevilja ytterligare miljoner till ett militärt försvar som allt mindre svarar mot de krav vi måste ställa på en nationell säkerhets- och försvarsorganisation. I propositionen framläggs också slutliga förslag för flygvapnets materielanskaffning. Förslagen innebär som vanligt bemyndigande för utläggning av beställningar och direkta anslag för materielanskaffning under budgetåret. Systemet med bemyndigande betyder att låsningar till kommande kostnader åstadkoms, i vissa fall för mycket . Beställningar som görs med stöd av bemyndiganden måste ju fullföljas, eller också måste kontrakt brytas med skadeståndskrav som följd. Om man vill förbereda en kommande besparing inom försvarets område, i detta fall flygvapnet, finns det därför all anledning att vara sparsam med beställningsbemyndiganden. Omvänt, om man vill binda upp nationen vid fortsatta höga militärutgifter, är det ett förstahandsvillkor att lägga ut så många beställningar som möjligt. Det är i ljuset av dessa fakta man skall se kraven på bemyndiganden. Den föreslagna summan, 2 , bör därför minskas med . När det gäller de direkta anslagen för flygvapnets materielanskaffning för /82 har försvarsministern höjt dessa utöver vad som begärts av chefen för flygvapnet. Det rimmar illa med regeringens åtgärder i andra sammanhang. Anslaget bör minskas. Vpk föreslår att anslaget för materielanskaffning sätts till 2 . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar 1. att avslå förslaget i proposition 1980/81:124 om ökning av utgiftsramen för det militära försvaret, 2. att bemyndiga regeringen medge beställningar av materiel m. m. för flygvapenförband inom en kostnadsram av 1 , 3. att anslaget till Flygvapenförband: materielanskaffning för /82 sätts till 2 . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G4022043 · 1981-03-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:127 om folkbildning m. m. Vårt samhälle karakteriseras bl. a. av ett omfattande informationsflöde, som till en påfallande stor del är kommersialiserat och passiverande. ökar de ekonomiska problemen, sociala utslagningsfenomen och en tilltagande problematik kring ekologi och resursförsörjning. Ett samhälle med sådana karakteristika kräver medvetenhet, kunskaper och ett brett och aktivt samhällsengagemang. Här utgör folkbildningsorganisationernas studiecirkelverksamhet en oumbärlig resurs. Uppmuntran av amatörverksamhet och skapande aktivitet utgör en viktig del av den kulturpolitik som har antagit. För att nå detta mål är studiecirkeln ett bra instrument. Detta kräver dock att bildningsförbunden inte tvingas att ta ut avgifter som utestänger de stora grupper som man vill engagera utifrån denna målsättning. De uppsökande insatserna för att nå eftersatta grupper, t. ex. kortutbildade, invandrare och handikappade, med studie- och kulturverksamhet får inte strypas genom att statsmakterna säger nej till en ökad studiecirkelverksamhet. drabbades studiecirkelverksamheten genom beslut av realförsämringar genom timtak och en uppräkning av statsbidrag som kraftigt understeg kostnadsutvecklingen. Propositionens formuleringar om förenklad administration och bibehållen stor frihet för bildningsförbunden döljer inte att avsikten med uppdelningen på två bidragsformer och det totala anslagets minskning i förhållande till förra budgetåret är att ytterligare begränsa studiecirkelverksamheten. Det är ytterligare ett bidrag till den allmänna övervältring på folkflertalet av besparingar och indragningar till följd av det ekonomiska läget som den borgerliga regeringen är i färd med att verkställa sedan sin tillkomst. I propositionen föreslås att studieförbunden skall överta ansvaret från de fackliga organisationerna för den uppsökande verksamheten på arbetsplatserna. Med hänsyn dels till studieförbundens bristande lokala resurser för att uppfylla detta ansvar, dels till att de fackliga organisationerna reellt besitter väsentligt bättre resurser att uppfylla detta ansvar finns inte några övertygande skäl för att i detta avseende ändra på den nuvarande ordningen. har de generella statsbidragen till studiecirkelverksamheten undergått en fortlöpande realförsämring. räknar folkbildningsförbundet med en realminskning på . För de s. k. prio-bidragen är minskningen . borgerliga majoritet beräknade sitt förslag till budgetårsanslag på penningvärdet 1977/78. har de inflatoriska försämringarna uppgått till . Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att avslår proposition 1980/81:127 i vad avser förordade villkor för statsbidrag till studiecirklar, principer för statsbidrag för uppsökande verksamhet i bostadsområden och på arbetsplatser och ändring av bestämmelserna för timstudiestöd, 2. att beslutar att tilläggsbidraget för att underlätta för korttidsutbildade och andra eftersatta grupper att delta i studieverksamheten skall utgå med . 3. att till Bidrag till folkbildning för /82 anvisar ett med . förhöjt förslagsanslag till . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)