mot · G402387 · 1981-01-20 00:00:00 — av m. fl. om bestrålningen av livsmedel Det du måste vara rädd om är alltid enkla saker sånt som förstörs av trycket utanför. Klart insjövatten, gröna blad på träden, blå luft att andas blybefriat, mat utan tillsats, hus som får stå kvar. (: Om det hotade) Det finns i vårt land en växande opinion mot gift- och kemikalieanvändning i jord- och skogsbruk samt grönsaksodling. I friskvård och hälsoupplysning betonas starkt kostens betydelse. Efterfrågan på giftfria grönsaker och livsmedel verkar öka i takt med ett ökat miljömedvetande. Internationellt är situationen något annorlunda. - WHO - meddelade att man ändrat inställning till strålkonservering av mat. Bestrålning, som betraktats som kemisk tillsats, skall nu jämställas med t. ex. djupfrysning som bevarandemetod. Vad är då strålkonservering? har företrädesvis kobolt 60 använts i olika doser för att bestråla olika livsmedel. I en strålningskammare används ramar med koboltstavar för att bestråla maten på alla sidor. Strålningen tar död på de organismer som gör att en vara blir skämd och ruttnar eller möglar. Med en högre stråldos kan maten bevaras längre. Men bestrålning kan inte förbättra en vara, och bestrålad mat kan bli dålig igen. Forskare påstår att nuvarande stråldoser är så låga att ingen radioaktivitet stannar kvar i födan och att vitaminerna är opåverkade. Men det verkar inte finnas några entydiga forskningsresultat vad gäller t. ex. näringsvärde, proteiner och bakterier i bestrålade livsmedel. Och vad vet man om människokroppens reaktioner på bestrålad föda ? Bestrålning är ingen ny eller unik metod. Mycket starka ekonomiska intressen ligger i att kunna öka hållbarhet och lagringstid för livsmedel. Speciellt för med fuktigt och varmt klimat skulle bestrålning kunna ha enorm betydelse. Men det är en dyrbar metod med gigantiska initialkostnader. Det innebär att det mesta av forskningen har skett i i-länderna. samarbetar ett 20-tal länder inom om ett 1* 1980181. I mer än 50 länder pågår forskning kring bestrålning av mat, och försöksanläggningar finns i ett 30-tal länder. Miljardbelopp satsas alltså i metodutvecklingen. Genom livsmedelsverket kan vi ha en viss kontroll av våra livsmedel. I har intresset för bestrålning varit svalt, och vi har inga anläggningar. Men vi saknar möjligheter att kontrollera om importerad föda är bestrålad, i så fall hur mycket och om den bestrålats . Det finns nu inga metoder för en sådan kontroll. Det är befogat med skepsis och besinning inför utvecklingen av matbestrålning. Mäktiga kommersiella intressen bevakar detta, och försäljning av bestrålad föda pågår redan i flera länder. Trots att bestrålningsforskning påbörjades i t. ex. har de flesta försöken genomförts i laboratorier under speciella hygieniska och andra förhållanden. Vi vet ingenting om effekterna av bestrålning . Vi bör enligt vår mening vara kloka före den här gången. Och handla snabbt! Men frågan om bestrålning av livsmedel innehåller många olika delproblem som behöver behandlas med stort allvar. Därför bör en utredning tillsättas med uppgift att arbeta skyndsamt med bl. a. följande frågor kring bestrålning: Forskning nationellt och internationellt Konkurrenssituationen för svensk livsmedelsindustri Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en utredning enligt ovanstående om bestrålning av livsmedel. P.O. () () i Kumla MAJ () () () ()