ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021197 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1197 om humanitärt stöd till flyktingar i I pågår ett befrielsekrig för det sahariska folkets rätt till självbestämmande. Utsikterna till en fredlig lösning med de två angripande länderna, och , föreföll vara goda när befrielserörelsen , som företräder det sahariska folket, fick ett fredsavtal med , varvid drog sig tillbaka från de områden som det tidigare annekterat. Emellertid accepterade inte detta fredsavtal utan ockuperade i sin tur de områden som lämnat. Detta är ett övergrepp mot det sahariska folket som måste fördömas å det starkaste. har i olika internationella sammanhang uttalat sig för det sahariska folkets rätt att självt avgöra sin framtid samt givit humanitär hjälp via Rädda barnen till flyktingar från vilka vistas i . agerande i fråga om stöd till det sahariska folket har varit betydelsefullt. Den humanitära hjälp som har bidragit med har betytt mycket för att förbättra situationen i flyktinglägren. Den hjälp som har givits har kunnat distribueras snabbt till följd av den goda organisation som Polisario byggt upp i lägren. Men behovet är därmed inte mättat. Ytterligare insatser är nödvändiga. Det finns ett ständigt behov av mat och mediciner. I synnerhet som frågan om självbestämmandet är olöst och flyktingtillvaron har pågått under åtskilliga år med alla de psykiska påfrestningar som det innebär, är det angelägnare nu att låter hjälpinsatserna bli mer permanenta. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om behovet av humanitärt stöd till flyktingarna i .
mot · G4021198 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1198 av m. fl. om förstärkta resurser till FN:s miljöprogram I proposition 1980/81:100 s. 26-29 berörs bl. a. den förstöring av värdefulla produktiva resurser som pågår genom skogsskövling, erosion och ökenutbredning m.fl. liknande processer. Som ett exempel på öknarnas utbredning anges att en areal minst motsvarande den samlade ytan av landskapen , , och övergår till öken. Över 2 miljarder hektar av världens produktiva markareal är hotad av denna utveckling. Hushållning med mark och vatten är ett biståndsmål som fordrar hög prioritet om inte möjligheterna till överlevnad skall ryckas undan för ett stort antal människor tillhörande de mest utsatta av jordens befolkning. har också bl. a. genom bilaterala insatser engagerat sig i aktiva åtgärder på olika områden och är bl. a. anslutet till den internationella rådgivande gruppen för ökenspridningskontroll, Descon. I ovan nämnda proposition framhålls att , som ett uttryck för den vikt landet tillmäter miljöåtgärder i , i föreslagit att FN:s miljöprograms () resurser förstärks för akuta insatser i särskilt utsatta områden. En målsättning är att 15 milj. dollar skall kunna mobiliseras inom programmet för att bekämpa bl. a. jordförstöring, erosion, skogsskövling och ökenutbredning. En sådan summa synes emellertid endast kunna betraktas som en grundplåt till de insatser som kommer att behöva mobiliseras . Självfallet fordras härvid en samverkan mellan flera länder, om de oundgängliga åtgärderna skall få den styrka och slagkraft som erfordras för att ett problem av den storleksordning det är fråga om skall kunna angripas på ett någorlunda realistiskt sätt och tillräckligt snabbt. Att förklarat sig berett att ställa 5 milj. kr. till miljöfondens förfogande under förutsättning att även andra bidragsgivare deltar är lovvärt och utgör väl i och för sig en uppfordran till gemensamma ansträngningar. Men det brådskar! Enligt vår mening bör därför inte avvakta utan redan nu lämna ett bidrag av angiven storlek så att det står till förfogande utan dröjsmål, dock med den reservationen att medlen får tas i anspråk då programmet vunnit viss angiven anslutning även från övriga länder. En omdisponering inom ramen för budgetens totalbelopp för biståndsåtgärder bör kunna göras för att tillgodose motionens syfte. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i denna motion om förstärkta resurser till FN:s miljöprogram. () ()
mot · G4021199 · 1981-01-26 00:00:00 — Motion 1980/81:1199 av om åtgärder mot försäljning av skadliga läkemedel i Många läkemedelsföretag bedriver en hänsynslös och cynisk försäljning till av dåliga läkemedel till skyhöga priser. har förlikning träffats mellan ett 40-tal s. k. SMON-offer i och läkemedelsföretagen . SMON-offren har skadats av läkemedlet Entero-Vioform, som innehåller oxikinolin. I har tillsammans med två japanska läkemedelsföretag ingått förlikning med ett antal japanska SMON-offer och gått med på att utbetala 750 milj. kr. Trots detta anser vederbörande läkemedelsföretag sig inte ansvariga för SMON-patienterna. Och företagen fortsätter att sälja läkemedlet över hela världen utan att redogöra för de skadliga biverkningarna. Varken i eller i och kan man längre köpa oxikinolinpreparat på apotek. Det finns emellertid ingen gräns för en del läkemedelsföretags hänsynslöshet. Flera läkemedel försäljs inte längre i i-världen p.g. a. biverkningar. Men i säljs dessa dåliga läkemedel till skyhöga priser. Detta gäller oxikinolinpreparaten men också kloramfenikol. och flera andra läkemedelsföretag satsar intensivt på att sälja kloramfenikol mot infektionssjukdomar i , trots att preparatet nästan försvunnit från i-landsmarknaden p. g. a. biverkningarna. För vederbörande läkemedelsföretag är av allt att döma vinstintressena det allt avgörande när det gäller försäljning av produkter. Att fattiga människor exploateras, att de erbjuds köpa skadliga läkemedel till höga priser - som i-ländema inte vill ha - detta är ett av vår tids stora brott mot mänskligheten och då särskilt mot u-ländemas folk. Det har också visat sig genom olika rapporter att orimligt höga ekonomiska satsningar görs på läkemedelsrepresentanter i . 1 t. ex. använder läkemedelsrepresentanterna ca I miljon pund för att informera och övertala läkarna att använda de olika firmornas läkemedel. Som jämförelse kan nämnas att hela budgeten för läkarutbildningen i är betydligt lägre, . måste med alla till buds stående medel ingripa mot detta. Frågan måste med skärpa tas upp i FN-sammanhang. Nationella och internationella påtryckningar är nödvändiga. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär skyndsamma åtgärder och nationellt och internationellt agerande för att få slut på dessa brott som sker från flera läkemedelsföretags sida.
mot · G4021208 · 1981-01-26 00:00:00 — Motion 1980/81:1208 av m. fl. om upphävande av lagen om förbud mot investeringar i och Nästan alla länder och inte minst fördömer apartheidpolitiken i . började man i vårt land diskutera möjligheterna att begränsa svensk verksamhet i , och en del motioner i den riktningen väcktes i . Det hela ledde till att regeringen tillsatte dels en parlamentarisk kommitté för att utreda frågan om förbudsåtgärder, dels en särskild utredare för att få svenska företag att frivilligt begränsa verksamheten i . Utredaren lyckades inte komma till en överenskommelse med näringslivet om en inskränkning, och mot bakgrund härav föreslog ett förbud mot svenska investeringar i och . framlade regeringen en proposition syftande till ett sådant förbud med dispensmöjligheter för ersättningsinvesteringar som inte innebar en utvidgning av verksamheten. Lagen skulle träda i kraft , straffansvaret skulle vara fängelse i högst och någon ersättning för förluster som svenska företag kunde åsamkas genom lagstiftningen skulle inte utgå. Riksdagsmajoritet godtog propositionen och lagen har alltså varit i kraft i drygt 1 1/. Har man då uppnått de mål som lagstiftningen syftade till? Förhoppningen att det svenska initiativet skulle följas av andra länder har inte infriats inget annat land har förbjudit investeringar. Inte heller förmodandet att genom denna lag skulle öka sin goodwill i andra afrikanska stater tycks ha rönt någon framgång. Sålunda har investeringsförbudet blivit en tom gest som enligt vår uppfattning medfört följande negativa konsekvenser: 1) Risk för minskad sysselsättning för svensk exportindustri. Även om exporten till blott motsvarar sysselsättning för ca 3000 personer i har detta betydelse i tider av vikande konjunkturer. 2) Onödig byråkrati och tidsutdräkt vid beviljandet av ersättningsinvesteringar vilket kan resultera i snabba marknadsförluster. fick vänta på att få byta ut en söndrig maskin. 3) Med Sydafrikalagen som prejudikat kan andra länder resa krav på vårt deltagande i andra sanktioner utan att vi kan avvisa dem med hänvisning till . Den tid som lagen varit i kraft visar sålunda negativa verkningar utan att den avsedda målsättningen uppnåtts, varför lagen bör upphävas. + 1 1980/81. Med stöd av vad som ovan framförts hemställs att upphäver lagen om förbud mot investeringar i och . () ()
mot · G4021211 · 1981-01-27 00:00:00 — om det svenska biståndets administration Av SIDA:s rapporter från fältet att döma är det mycket tveksamt huruvida vårt u-landsbistånd ger godtagbar effekt. En mycket stor restriktivitet av biståndet till krigförande länder torde ha förankring hos hart när alla skattebetalare. Att det neutrala indirekt ger ett mottagarland möjlighet till krigshandlingar i annat land är absurt. I sammanhanget skulle man kunna använda biståndet i fredsbefrämjande syfte genom att förknippa det med villkor om återgång. Det finns anledning att se över biståndet både till och , i vart fall den del därav som lämnas i form av "importstöd". Vad importstödet beträffar måste det ligga i svenskt intresse att även detta stöd främjar vår bidragspolicy - att utjämna ekonomiska och sociala klyftor. Att här avhända sig insyn och samråd riskerar den nämnda principen. Att slussa in 105 miljoner i den indiska statskassan utan att bidragets ändamål fastställs kan inte vara välbetänkt. SIDA synes emellertid finna denna form av bistånd fördelaktig som ett "flexibelt hjälpmedel för länder med särskilt svåra betalningsproblem. Därför menar man att stödet bör utgå med ett minimum av kontroll och tidsutdräkt. Och det är naturligtvis enkelt för givarlandet att administrera om man så långt möjligt nyttjar mottagarlandets egen administrativa kapacitet och undviker en onödig belastning på den svenska biståndsförvaltningen. Enligt budgetpropositionen nyttjas av det totala biståndsanslaget för upphandling av varor och tjänster i trots att endast en tredjedel är avsett för s.k. bundet bistånd. I nuvarande ekonomiska läge med vikande sysselsättning i vårt eget land torde det vara nödvändigt att låta en större del av biståndet bindas till svenska varor och tjänster. Detta skulle säkert i de flesta fall vara en även för mottagarlandet, som i svenska företag skulle få en kunnig och välkontrollerad handelspartner. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det svenska biståndets administration. 1 1980/81.
mot · G4021213 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1213 av och om bibehållande av försvarets personalvårdsnämnd inrättades efter riksdagsbeslut . 1 nämnden har funnits representanter för , försvarets personalvårdsbyrå, försvarets personalavdelning, fackliga företrädare för anställda inom försvaret och representanter för värnpliktiga arbetsgruppen. Nämndens uppgift har varit att följa upp personalvårdsläget inom försvaret. Med anledning av sina iakttagelser har nämnden haft att till departementet göra de påpekanden som man ansett befogade. Nämndens arbete har uppskattats av såväl försvarets personal vårdsorganisation, anställda och värnpliktiga som förbanden. I budgetpropositionen har försvarsministern antytt att han avser att avveckla personalvårdsnämnden och överföra dess arbetsuppgifter till kommande stabsorganisation. Försvarets fredsorganisation står inför en omfattande omorganisation . Enligt vår uppfattning har personalvårdsnämnden en stor uppgift i detta arbete. Det är som vi ser det fel att nu diskutera en nedläggning, i stället vore det angeläget att ge nämnden ökade resurser och en fastare organisation. bör bestå, den bör också i fortsättningen sortera direkt under försvarsdepartementet och på det sättet ha en friare ställning. För att effektivisera arbetet i nämnden bör den ges ökade sekreterarresurser, disponerar nämnden endast i sekreterarhjälp. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bibehållande av försvarets personalvårdsnämnd. () ()
mot · G4021214 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1214 om de etiska nämndernas insyn i försvarets forskningsanstalts användning av försöksdjur () har i sin verksamhet påtagit sig att utföra forskning även för uppdragsgivare som ej är knutna till FOA. Sådana uppdragsgivare representerar såväl statliga som enskilda företag. Beställning av forskningsarbete berör även försök med levande djur. FOA:s egna verksamheter är vanligen sekretessbelagda varför djurförsök som kan hänföras till sådan kategori av forskning är undantagna bedömning av de etiska nämnderna. Vad gäller ovan relaterade beställningsuppdräg måste dessa anses ligga utanför FOA:s egen ordinarie verksamhet. All sådan försöksverksamhet med djur bör därför enligt gällande lagstiftning prövas av etisk nämnd. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att förslag utarbetas i syfte att reglera att all forskning med djur som utförs av FOA utanför dess egen verksamhet ej får sekretessbeläggas utan måste bli föremål för etisk bedömning.
mot · G4021216 · 1981-01-26 00:00:00 — Motion 1980/81:1216 av och om metoder för ransonering av villaolja Oljeförsörjningen för bostadsuppvärmning är en känslig fråga när det utrikespolitiska läget skärps. Problemet aktualiseras främst genom de återkommande oroligheterna kring , nu senast konflikten mellan och . Någon mera allvarlig försämring av försörjnings- och lagersituationen eller prisläget för oljeprodukter kan för dagen inte påvisas. Oroväckande är det ändå att några godtagbara metoder för oljeransonering för villauppvärmning inte tycks finnas utarbetade och färdiga att använda i ett snabbt uppkommande krisläge. tog kontakt med överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) för att få till stånd bättre principer och metoder vid en eventuell oljeransonering, än vad ÖEF vid tillfället i fråga avsåg att använda enligt en utredning . Därefter har frågor av detta slag behandlats vid två överläggninger på , vilka hållits som förberedelse för regeringens oljekrisspel . Vid dessa överläggningar har deltagit representanter för de olika organisationerna inom boendeområdet. har ett nytt sammanträde hållits på , som inte varit inkopplat på dessa frågor, men som ville ha synpunkter från företrädare för en rad intresseorganisationer i egenskap av sektorsmyndighet för frågor av detta slag. Trots att åtskillig tid ägnats åt dessa frågor synes de ännu ej ha förts till en lösning. Orsaken synes vara bristande organisation och samordning mellan olika myndigheter. Detta har i olika sammanhang väckt en betydande oro över att det i det nu uppkomna läget saknas godtagbara metoder utarbetade för en eventuell oljeransonering. Dessutom bör påpekas vikten av att oljekonsumenterna redan före en krissituation informeras om vilka regler som kommer att gälla vid en ransonering. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att utarbeta nya ransoneringsmetoder för villaolja i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G4021218 · 1981-01-26 00:00:00 — Motion 1980/81:1218 av m. fl. om den framtida användningen av regementes anläggningar i beslöt 1974 (prop. 1974:50) bl. a. att , S 1, skulle flyttas till . I beslutsunderlaget ingick en ekonomisk kalkyl som utvisade en såväl statsfinansiell som försvarsekonomisk vinst av omlokaliseringen. En av förutsättningarna för kalkylen var att man skulle kunna anvisa alternativ användning för S l:s mark och byggnader vilka värderades till 35 milj. kr. Så länge sådan användning inte är aktuell får de årliga kostnaderna för anläggningarna 35 milj. kr. belasta den totala försvarsramen, enligt propositionens kalkyl. I propositionen anfördes att en särskild utredning skulle undersöka vilken alternativ användning anläggningen skulle få. kommun och läns landsting hade redan på ett tidigt stadium förklarat att man saknade intresse för såväl mark som byggnader. Vid riksdagsbehandlingen utlovades snabb handläggning av denna fråga. , , när S l:s utflyttning till är nära förestående har inget förslag till ny användning av anläggningarna redovisats. Om regementet skall överges utan annan användning kommer det ändock att belasta försvaret med hyreskostnaden 3-5 milj. kr. förutom viss skötsel och tillsynskostnad. Situationen är nu den att varje slag av användning kan räkna sig till godo ovanstående kostnader så länge alternativet är att anläggningen står oanvänd. Detta föranleder oss att lansera följande förslag. Försvaret har liksom företag och organisationer ett växande behov av utbildning, en verksamhet som ofta får förläggas till civila kommersiella anläggningar. Varför inte etablera en för totalförsvaret gemensam kursoch konferensanläggning i S 1 :s byggnader? De nuvarande byggnaderna är i relativt gott skick och torde med begränsade åtgärder vara lämpade för detta ändamål. Successiva åtgärder i takt med behoven kan vara ett sätt att anpassa dem till ett växande behov. Med den omfattning sådan verksamhet har och väntas få inom arbetslivet bör man även kunna räkna med ett civilt intresse. Även från folkrörelsehåll bör ett visst intresse föreligga, liksom från försvarets frivilligorganisationers sida. Kungliga har landets äldsta i bruk varande kasernetablissement, delar av byggenskapen är klassade som kulturhistoriskt värdefulla, vilket inte innebär att de är i dåligt skick. Detta är i sig ett skäl: byggnaderna bevaras och ges ett meningsfullt innehåll. En verksamhet, sådan vi här skisserat, innebär dessutom att man skapar en verksamhet med så mycket militär karaktär att upplänningarna kan ha kvar känslan av att lever vidare. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om en framtida användning av S l:s anläggningar i . (c) () HANS () () ()
mot · G4021219 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. om användningen i fredstid av militära reservkraftaggregat Vårt land har ett elnät som fyller höga anspråk på driftsäkerhet. Trots detta inträffar då och då avbrott i eltillförseln, oftast kortvariga avbrott men även mer långvariga avbrott. Så inträffade t. ex. sistliden nyårshelg ett långvarigt avbrott som drabbade stora delar av . Exemplen från senare år är trots den höga tekniska nivån alltför talrika. erfar elkonsumenterna hur sårbart vårt moderna samhälle är. Det är illa nog att villaägare med elvärme får frysa och att de flesta hushåll saknar matlagningsmöjligheter, men hårdast drabbas de moderna jordbruken med omfattande djurhållning. Dessa är helt beroende av en kontinuerlig eltillförsel för en störningsfri produktion. Behovet av reservkraft är här stört, men oftast har man ingen sådan beredskap, främst beroende på kostnaden för ett reservkraftaggregat. Lönsamheten för de mest sårbara jordbruksföretagen är sådan att en sådan investering får stå tillbaka för andra angelägna investeringsobjekt. som behovet av denna reservkraft är stort, finns det i våra militära förråd och hos civilförsvaret lämpliga aggregat. Med gällande regler är dessa dock inte till någon hjälp för lantbrukare i en akut situation. Vi vill därför väcka tanken att låta dessa aggregat komma till användning i fredstid. Såvitt vi kan se bör inte detta möta oöverstigliga hinder kan jordbrukarens traktor mönstras för krigsbruk, borde ett liknande förfarande kunna tillämpas för dessa aggregat även om lantbrukaren här inte är ägare. Systemet med utackordering av försvarets hästar i en gången tid kan stå modell för denna verksamhet. Utlåningen till en behövande lantbrukare skulle dessutom vara en garanti för att materielen underhålls och sköts på ett sätt som garanterar att den i ett verkligt krisläge är i funktionsdugligt skick. Detta skulle ligga i lantbrukarens eget intresse. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om militära reservkraftaggregats användning i fredstid. (c) () () ()
mot · G4021221 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1221 om ersättning från sjukförsäkringen till föräldrar till diabetessjuka barn Diabetes är en kronisk ämnesomsättningssjukdom. Ca 2500 barn och ungdomar i åldern har diabetes. Sjukdomen ställer stora krav på föräldrarna. De skall kontrollera att barnet får rätt sorts mat på rätta tider, hjälpa barnet med insulininjektioner, som ofta måste ges , medverka i och kontrollera den dagliga urinsockerbestämningen och bokföra resultaten av denna. Vidare skall föräldrarna hjälpa barnen med behandling och förebyggande av insulinkänningar. Det ankommer också på föräldrarna att hjälpa barnen med den dagliga motionen. Av ovanstående framgår att föräldrarna för att klara dessa uppgifter måste ges en allsidig utbildning i vad diabetes är och hur sjukdomen behandlas. Denna utbildning måste ovillkorligen ges i anslutning till diabetesdebuten men måste också repeteras och kompletteras under barnets hela uppväxttid. För att föräldrarna inte, av ekonomiska skäl, skall tvingas avstå delar av denna nödvändiga utbildning, finner jag det naturligt att information/utbildning i diabetes till föräldrar med diabetssjuka barn jämställs med vård av tillfälligt sjukt barn och att föräldrarna ges rätt att genomgå utbildningen med ersättning från . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ersättning från för information/ utbildning för föräldrar med diabetssjuka barn.