mot · G4022217 · 1981-06-09 00:00:00 — av förste vice talmannen m. fl. med anledning av proposition 1980/81:205 om förenklade statliga Regeringen föreslår i proposition 1980/81:205 förenklade statliga regler inom barnomsorgen. Statsbidraget föreslås fr. o. m. utgå av kommunens bruttokostnader för barnomsorgen exkl. administrationskostnader. I bidragsunderlaget får enligt förslaget ingå kostnader för daghem, fritidshem och familjedaghem samt för barnomsorg i deltidsförskola och i s. k. öppna förskolor. Statsbidragets nivå bör enligt propositionen bestämmas utifrån den kostnadsfördelning som föreligger mellan staten och kommunerna. Detta skulle motsvara ett statsbidrag på av det utvidgade bidragsunderlaget. Statsbidraget /82 enligt nu gällande regler har i budgetpropositionen 1980/81:100 beräknats till 4 140 milj. kr. för daghem och fritidshem och 1 240 milj. kr. för familjedaghem, dvs. tillsammans 5 380 milj. kr. Bidragsunderlaget torde enligt dessa beräkningar uppgå till ca 13 500 milj. kr. under /82. Härav utgör deltidsförskolan ca 1 000 milj. kr. Vi ser liksom regeringens betydande fördelar i ett slopande av den statliga detaljregleringen av barnomsorgen. Detta skulle ge kommunerna större flexibilitet i deras utformning av barnomsorgen. Det är dock inte tillräckligt för att tillgodose olika familjers varierande behov och önskemål. Vi kommer därför att inom ramen för reformen föreslå införandet av en vårdnadsersättning (vårdnadsbidrag) för alla barn mellan ett och ålder. Det framgår klart av bl. a. undersökning om efterfrågan på barnomsorg att bristen på platser är störst för de minsta barnen () samt för deltidsomsorg. Den årliga driftkostnaden inkl. kapitältjänstkostnad för en nytillkommande daghemsplats för barn kan beräknas uppgå till . har uttalat att den kommunala konsumtionsökningen måste begränsas till . Enbart en utbyggnad av barnomsorgen enligt kommunernas planer för skulle motsvara . Till detta kommer den utbyggnad av äldreomsorgen som betingas av förskjutningen mot högre åldrar, ökade kostnader för utbildning m. m. Det ter sig därför oundgängligen nödvändigt med en dämpning av utbyggnaden av barnomsorgen. Denna bör utformas så att orättvisorna mellan familjer med resp. utan barnomsorg inte ökar utan tvärtom motverkas. Vi finner det därför nödvändigt och önskvärt att kombinera införandet av ett förenklat statsbidragssystem med förbättrade möjligheter för småbarnsföräldrar att - om de så önskar - själva ordna för barnens vård. Kommunernas utbud av barnomsorgsplatser skulle då i högre grad kunna utnyttjas av familjer som verkligen föredrar den formen av barnomsorg, som köerna torde minska. Föräldraförsäkringen täcker det första levnadsåret. Ett enkelt, rättvist och smidigt sätt att åstadkomma ökad rättvisa och valfrihet vore att komplettera denna med ett vårdnadsbidrag för alla barn mellan ett och ålder. Detta skulle kunna användas antingen som ett bidrag till familjeekonomin om föräldrarna väljer att helt eller delvis själva vårda barnet (barnen), som bidrag till täckande av kostnaderna för privat barnomsorg eller för att möjliggöra en mer marknadsmässig ersättning för den kommunala barnomsorgen. Vissa principiella och andra skäl kan tala för en beskattad vårdnadsersättning eller utbyggnad av föräldraförsäkringen. Att vi trots detta nu föreslår ett obeskattat vårdnadsbidrag beror bl. a. på följande: problem med den skatteoch försäkringsmässiga hanteringen av ersättningen uppkommer inte. Regeringen har dessutom i en proposition föreslagit fristående rätt till ATP-år för föräldrar som vårdar egna barn . En beskattad vårdnadsersättning (eller ytterligare utbyggd föräldraförsäkring) kan med nuvarande skatte- och bostadsbidragsregler ge lägre behållning för familjer med relativt låg nettoinkomst och/eller många barn än för mer välsituerade hushåll. En utbyggd föräldraförsäkring i dess nuvarande utformning har dessutom den nackdelen att den inte kan användas som bidrag till betalningen av en ersättare när föräldrarna arbetar heltid, eftersom den förutsätter att en förälder arbetar högst . Den bidrar inte heller till att utjämna skillnaden i stöd mellan barnomsorg och andra vårdformer. (Inget hindrar dock att vårdnadsbidraget längre fram överförs till en beskattad ersättning eller till en utbyggd föräldraförsäkring om starka motiv för detta skulle uppkomma, t. ex. genom en förändring av skatte- och bostadsbidragssystemen så att de bättre anpassas till hushållens ekonomiska bärkraft.) Ett obeskattat vårdnadsbidrag på . per barn mellan ett och ålder, som vi vill föreslå, motsvarar för en eninkomstfamilj med en inkomst på . en årlig löneökning på . efter skatt och bortfallande bostadsbidrag. I en familj där båda föräldrarna har en inkomst på ca . motsvarar det en inkomstökning på ca . Kostnaderna för vårdnadsbidraget (ca 190 000 barn mellan ett och ålder) skulle belöpa sig till ca 900 milj. kr. Statens kostnader för detta skulle täckas om statsbidraget till kommunerna bestämdes till i stället för till av bidragsunderlaget. Kommunerna i sin tur torde direkt få bortåt halva skillnaden täckt om barnomsorgsavgifterna för barn med vårdnadsbidrag höjdes med . per barn och månad. Kommunernas kostnad för socialbidrag till småbarnsfamiljer torde vidare minska i inte obetydligt omfattning. Till detta kan beräknas komma en minskad efterfrågan på barnomsorg för de minsta barnen, vilket skulle möjliggöra en lägre utbyggnadstakt med åtföljande besparingar för kommunerna. För varje småbarnsplats som inte behöver byggas kan den kommunala besparingen beräknas uppgå till ca . minus statsbidrag, minus föräldraavgift), vilket motsvarar ca åtta vårdnadsbidrag. Behovet av barnvårdarverksamhet för sjuka småbarn torde också minska. Trots det något lägre statsbidraget torde förslaget således snart medföra en relativt sett förbättrad ekonomi för kommunerna, som familjernas valfrihet mellan hem- och förvärvsarbete samt mellan olika barnomsorgsformer torde öka. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till höstriksdagen om ett skattefritt vårdnadsbidrag på . per barn mellan ett och ålder fr. o. m. 1982 som finansieras i enlighet med vad i motionen anförts. () PER () () () () () () ()