mot · G402254 · 1981-01-14 00:00:00 — av m. fl. om dagliga tidningar för synskadade Dagspressen har stor betydelse för att förmedla opinioner och nyheter. Att den upplevs som en tillgång och någonting nödvändigt framgår redan av uppgiften att 4 787 400 medborgare i landet prenumererade på en dagstidning . av befolkning läser en dagstidning regelbundet, och även bland barn mellan är siffran så hög som . I tider av tidningsdöd har frågan om pressens vikt för demokratin kommit starkt i fokus. Diskussionerna härom har lett fram till politiska slutsatser om värdet av en mångfald inom pressen och valfrihet för läsaren. Dessa slutsatser har i sin tur legat till grund för beslut om presstöd. Men de riktiga och viktiga principerna om mångfald och valfrihet gäller inte alla. De ca 200 000 människor som har så svåra synskador att de inte alls eller med stor svårighet kan läsa en dagstidning har sålunda inte tillgång till pressens nyhetsförmedling, debatt, opinionsbildning eller kunskapsförmedling. Detta trots att varje medborgare i enligt grundlagen är tillförsäkrad yttrande- och informationsfrihet. Detta att inte kunna läsa dagstidningar innebär inte endast att man ställs utanför aktuell politisk, kulturell och ekonomisk debatt. Man berövas också information om t. ex. lediga arbeten, annonserbjudanden av olika slag, vad som bjuds på bio och teater osv. De synskadade har inte tillgång till någon reguljärt utgiven dags- eller veckotidning. är deras enda kontakt med ortspressen. Men dessa tidningar ger inte information av det slag som naturligt förväntas av läsaren. De tar inte, som dagstidningar i allmänhet, ställning i politiska frågor eller i samhällsdebatt och har över huvud taget andra uppgifter än att sprida dagstidningarnas innehåll. I beslut på grundval av utredningsbetänkandet Kultur åt alla (SOU 1976:20) ingick att regeringen gavs i uppdrag att avsätta medel för en försöksverksamhet med dagstidningar för synskadade. I regeringens proposition formulerade kulturminister inriktningen så: De erfarenheter som vinns skall kunna ligga till grund för ställningstaganden längre fram om mer generella insatser för att förbättra de synskadades tillgång till dagspressen. anslöt sig till denna inriktning, och det uppfattades med rätta av de synskadade som en utfästelse om att dagstidningarna skulle göras tillgängliga för dem. Viss försöksverksamhet kom också i gång med ett antal dagstidningar. Vid behandlingen av betänkandet Kultur åt alla i kritiserade vpk-gruppen starkt att staten avbördade sig det ekonomiska ansvaret för de flesta av de förslag som ställdes. Att litet har hänt på området och ingenting alls när det gäller dagstidningar till synskadade visar att vår kritik var riktig. Det är vår uppfattning att samhället, i demokratins namn, måste ta på sig skyldigheten att se till att de synskadade på ett annat sätt än nu och efter eget fritt val får ta del av all information. Vi har i tidigare motioner väckt krav om att ett stöd införs till dagspressen för att göra den tillgänglig för synskadade. Detta har avvisat, och trots alla givna löften och utfästelser har frågan ännu inte kommit till någon lösning. Det pressade ekonomiska läget har alltid angetts som orsak till förhalandet. I årets statsbudget påstås att förslagen markerar handikappfrågornas höga prioritet. Men departementschefen nöjer sig med att för de synskadade förorda en ökning med . till utgivning av ersättningstidskrifter. Detta i avvaktan på att tidningar och tidskrifter i väsentligt högre grad än nu görs tillgängliga för synskadade. Vad avvaktar man? De tekniska möjligheterna har utretts och befunnits föreligga. Ekonomiskt är det inte heller fråga om oöverstigliga hinder. Om ett särskilt stöd till dagspressen för att göra tidningarna tillgängliga för synskadade inte ryms inom de ekonomiska ramarna, så finns andra vägar att gå. En höjning av reklamskatten är en sådan väg. Skatt skall enligt lag erläggas till staten för annons som är avsedd att offentliggöras inom landet och för visst slag av reklam som är avsedd att spridas inom landet i annan form än annons. Denna skatt är för annons i allmän nyhetstidning av beskattningsvärdet och annars av beskattningsvärdet. En höjning av den förstnämnda siffran till och den senare till skulle kunna finansiera utgivningen av dagstidningar för synskadade. Det brukar i skattesammanhang framhållas att öronmärkning av skattemedel inte är någon framkomlig väg. Men då det ekonomiska läget tas som intäkt för avslag på angelägna krav bör den här föreslagna finansieringslösningen prövas. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om förslag om en höjning av reklamskatten på sätt som anges i motionen, 2. att uttalar att därigenom influtna medel används för finansiering av dagspress för synskadade. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)