ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021001 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. om kalkning av försurade sjöar och vattendrag Försurningen av mark och vatten är ett av våra allvarligaste miljöproblem. För att minska de negativa effekterna av försurningen av sjöar och vattendrag bör försöksverksamheten med kalkning fortsätta. Mot bakgrunden av det stora behov av åtgärder som föreligger föreslås i årets budgetproposition bilaga 13 en höjning av beloppet med 8 milj. kr. till 23 milj. kr. Det påpekas även i budgeten angelägenheten av en utvärdering av pågående försöksverksamhet för att kunna göra bedömningar av mera långsiktiga åtgärder. Ovan nämnda försurning har vid undersökningar inom län visat sig ha förorsakat verkligt svåra skador. Skadorna har inte endast drabbat det mest debatterade försurningsområdet, dvs. de förstörda sjöarna. ökar också farhågorna att försurningen skall leda till allvarliga störningar av mikroorganismerna i skogen och åkrarna. Många står även frågande inför hur grundvattnet påverkas av den alltmer utspridda försurningen. Ännu en allvarlig försurningseffekt har upptäckts. De högsta halterna av miljögiftet kadmium som någonsin uppmätts i har upptäckts i älgar från län. Genom analyser av lever och njure från 13 älgar som skjutits kan det konstateras att försurningen fått ännu en allvarlig följd. Det kan konstateras att försurningen inom länet har fått en sådan spridning inom alla områden att en verklig satsning från samhällets sida måste göras för att få en återkommande balans i naturen. Det är därför angeläget att statens ökade satsningar med kalkning måste ske med förtur för dessa hårt belastade områden. När det gäller den i budgeten påtalade utvärderingen av försöksverksamheten är det även angeläget att undersöka effekten av jordbrukets användning av kvävegödselmedel. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen uttalar att den enligt budgeten planerade kalkningen sker inom områden som påtalats i motionen. (s) ()
mot · G4021002 · 1981-01-26 00:00:00 — om föreskrifter för oljehantering och oljetransporter Lagstiftning och konventioner för att skydda hav och kuster mot olja och andra miljöfarliga utsläpp är bra och nödvändiga men har inte visat sig tillräckligt verkningsfulla. Ett aktuellt exempel utgör utsläppet som uppdagades , då tiotusentals oljeskadade sjöfåglar nådde och måste avlivas. Uppgifter tyder på att oljan kommer från ett grekiskt tankfartyg. uppges att även om detta kan beläggas kan rättsliga åtgärder knappast vidtas om utsläppet skett på internationellt vatten. Vi bortser inte från svårigheter förenade med åtgärder rörande internationella förhållanden. Att speciella problem finns kan dock inte få leda till handlingsförlamning. Många frågar sig med rätta varför inte svenska myndigheter kan sätta in mer kraftfulla åtgärder mot oljeutsläppen. Ofta sker utsläpp från fartyg som lossat olja i svensk eller nordisk hamn. a. på i anses detta vara mer allmänt än man kanske tidigare antagit. En motåtgärd skulle kunna vara kravet att fartyget rengörs från oljerester innan det lämnar svensk hamn. Föreskrifter borde utarbetas med följande innehåll: Endast tankfartyg med separata ballasttankar eller fullgod reningsanläggning skall få lämna lossningshamn innan godkänd tankrengöring utförts. Tankfartyg som anländer till svensk hamn för lastning skall kunna uppvisa intyg från sista lossningshamn om att antingen ren olja lossats eller rengöring skett före avgången. Om inte skall lastning nekas. Bunkertankar på alla fartyg som trafikerar svenskt vatten skall med fasta intervaller göras rena i hamn. För att skydda våra skärgårdar mot oljeutsläpp från grundstötningar bör reglerna kompletteras med föreskrifter om att endast mindre fartyg med dubbelbottnar får trafikera svårframkomliga farleder. Merkostnaden för tankrengöringen bekostas av staten, som givetvis har möjlighet att kompensera sig via farledsavgifter, oljeskatt eller på annat sätt. Via och andra internationella organ framförs samma initiativ till i främsta hand nordiska men också andra länder med intresse för effektiv bekämpning av oljeutsläpp. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att hos regeringen begära förslag till 1980/81:1002 8 föreskrifter för oljehantering och transporter i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · G4021003 · 1981-01-26 00:00:00 — om minskad byråkrati rörande kustfiske Att plocka bort onödig byråkrati måste vara en vällovlig handling. Kustfiskarna har enligt min mening blivit utsatta för sådan onödig byråkrati, och denna bör avskaffas. I fiskeloggbokkungörelse (SFS 1979:623) finns bestämmelser om vilka som skall föra fiskeloggbok. Denna kungörelse har kompletterats med beslut av licensdelegation som innebär att alla yrkesfiskare har skyldighet att föra loggbok. Detta innebär att den i kungörelsen angivna gränsen att fiskeloggbok skall föras om fartyget är 12 m eller längre har satts ur spel. För fartyg och däröver finns det godtagbara skäl att kräva att fiskeloggbok förs. Det är med dessa båtar man bedriver fiske med trål- och vadredskap. För båtar under 12 m är fiskeloggboken en onödig byråkrati och ger mycket ofullständiga uppgifter om fiskets omfattning m. m. För att erhålla uppgifter om de fångster som dessa båtar för i land skulle med fördel ilandföringsstatistik återinföras, och att sköta detta kan åläggas fiskenämnderna i resp. län. Det finns också anledning att pröva om inte licenstvånget för båtar under 12 m skall avskaffas. Det upplevs av de flesta som en helt onödig byråkrati. Dessa små båtar är inte inriktade på massfiske som t. ex. trålarna är. Det nu tillämpade licenssystemet har inneburit att en avsevärd del av kustfiskets fångster inte kommer med i statistiken. Det har också medfört stora orättvisor för dessa fiskare. Avskaffande av licenserna innebär inte att underlag för beviljande av stöd i form av lån o. d. saknas. Dessa kan lika väl grundas på inkomstuppgifter i deklarationen, som vid behov lätt kan kontrolleras. Det är angeläget att den omfattande byråkratin i kustfisket minskar. Ovanstående exempel kan vara en början. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i denna motion för att minska byråkratin för kustfiskarna.
mot · G4021010 · 1981-01-23 00:00:00 — av och om ökad användning av multrumteknik Mindre samhällen på landsbygden drabbas ofta av byggnadsförbud, och runt om i vårt land finns människor som skulle vilja bygga där myndigheterna inte tänkt sig någon bebyggelse. Skälet härför är som regel att man räknar med att avloppsfrågan kommer att bli alltför dyrbar. Detta i sin tur beror på att man slentrianmässigt endast kan tänka sig WC som enda lösningen. Faktum är emellertid att det i har funnits en mycket bättre och mindre kostsam teknik, nämligen multrummet, som helt bygger på naturens egen princip om förmultning och är helt utan tillsats av kemikalier. Multrummet är dessutom helt luktfritt, kräver ingen energi, har inga driftkostnader eller rörliga detaljer som går sönder och ger en besparing av vatten om ca per person. Både köksavfall och latrin förmultnar utan sanitära olägenheter. Det hela innebär alltså även en förenklad och förbilligad sophantering. Denna princip är även oerhört mer miljövänlig än WC och åsamkar inte kommunen några utgifter. Givetvis innebär enstaka multrum ingen större förändring eller vattenbesparing. Det är först när planeringen medvetet inriktas på förmultningstoaletter som det blir någon skillnad, ekonomiskt och miljömässigt. Vetskapen om och intresset för denna teknik är alltför knapp, vilket är att djupt beklaga. Våra politiker, särskilt de i kommunerna, måste få ökade kunskaper och information och uppmaningar för att främja användandet av denna både enkla och geniala teknik, något som ur många synpunkter borde vara av stort intresse i dagens samhälle. finns ej heller någonting i byggnadslagstiftning eller lånebestämmelser som lägger hinder i vägen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar begära att regeringen på lämpligt sätt främjar användandet av multrumtekniken.
mot · G4021013 · 1981-01-26 00:00:00 — av och om supertankers i är en unik biologisk miljö genom att vara ett ytterst stort bräckvattenhav. är också ytterst känslig för större oljeutsläpp. lät utföra bedömningar av de ekologiska följderna av mycket stora tankbåtsolyckor i . Därvid studerades följderna av dels en stor tankbåtsolycka vid norra , dels en olycka med stora utsläpp av brännolja vid Hävringe. Det kunde konstateras att effekterna skulle bli utomordentligt stora och i vissa fall ta årtionden att reparera. En del arter som förekommer skulle kanske helt försvinna. Stora skador skulle uppstå på fiskproduktionen osv. Risken för ett verkligt stort oljeutsläpp är visserligen begränsad. Men skadan skulle bli mycket stor om denna olycka ändå skulle inträffa. vid sjötransporter, som framlade sitt betänkande , studerade dessa frågor, och i dess betänkande (SOU 1979:43) anfördes mot bakgrund av de katastrofala följderna av extremt stora utsläpp (över ) att inte ens små risker för att detta skall inträffa kan godtas. Det påpekades också att sjömätningen i inte är så fullständig att en extrem säkerhet kan upprätthållas. Beredskapen mot mycket stora oljeutsläpp är också otillräcklig. Enligt betänkandet är det enda sättet att helt eliminera risken att avskaffa trafiken i med dels mindre tankfartyg som inte är miljösäkra, dels mycket stora fartyg med olämplig tankstorlek och tankplacering eller låg säkerhetsnivå i övrigt. I betänkandet understryks också att hård trafikreglering kan behövas. Den trafik med supertankers som förekommer i går inte till svenska hamnar, även om en del trafik med andra stora tankbåtar till förekommer. löper däremot mycket stora risker att drabbas om en verkligt stor olycka inträffar. Man bör erinra om att redan den ganska begränsade olycka som inträffade utanför för sedan medförde stora skador i många månader senare då olja följt med isen tvärs över . Mot den här allvarliga bakgrunden är det nödvändigt att på nytt tar upp frågan om att få bort riskerna för de verkligt allvarliga tankbåtsolyckorna i och att de förslag som därvid framförs till våra grannländer utformas i enlighet med vad som föreslagits i betänkandet från kommittén för miljörisker vid sjötransporter. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i denna motion anförts om svenskt initiativ till internationell överenskommelse om tankbåtstrafiken i .
mot · G4021014 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder mot masslakt på sälar Slakten på säl utanför Canadas kuster har med rätta upprört opinionen i och andra länder. Den utgör en verksamhet som strider mot alla civilisatoriska principer. Till den mänskliga kulturen hör utvecklandet av ett etiskt medvetande. Dettas innehåll förändras med de ekonomiska och sociala förhållandena. Med ackumulering av ny kunskap och i kamp mot nedtryckande och begränsande förhållanden i omgivningen ges impulser till nya steg i etiskt och kulturellt medvetande. påminner oss detta vårt medvetande allt starkare om det ohållbara i resursslöseriet och den ohämmade kommersialismen. Det är bara människan som kan ta på sig ansvaret att bekämpa och stoppa sådana faror. En korrupt och genomkommersialiserad människa ser inte detta. Kulturmänniskan förstår det. I den nuvarande historiska epoken har världen upplevt kolonialism, krig och massutrotning av människor i en inte skådad utsträckning. Ur dessa förhållanden har stigit rörelser bland folken för nationell och social befrielse, för fred och respekt för det levande. Den som vänder sig mot förtrycket av medmänniskor måste självklart vända sig mot missbruk och grymhet som drabbar djur. Särskilt skarpt måste det civilisatoriska medvetandet vända sig mot sådant utnyttjande av djur som icke är nödvändigt för människans egen överlevnad utan bara grundar sig i vinningslystnad, nöje och snobberi. är att räkna till denna senare form av barbari. aktivitet mot sälslakten kunde vara kraftfullare. förklarade en svensk jordbruksminister att han ansåg metoderna för denna slakt acceptabla. Tiden kan vara inne att tvätta bort det internationella intrycket av detta pinsamma diskussionsinlägg. bör därför införa ett legalt förbud mot import av sälskinn. bör också i alla lämpliga internationella organ aktivt verka för att sälslakten bekämpas och bringas att upphöra. Mot bakgrund av det anförda föreslås 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag till lag med förbud mot import av sälskinn, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs rörande svensk aktivitet i internationella organ. (vpk) (vpk)
mot · G4021015 · 1981-01-23 00:00:00 — Motion 1980/81:1015 av m. fl. om anslaget Bidrag till permanent skördeskadeskydd För att se över skördeskadeskyddet tillsattes 1976 en utredning. Chefen för sade då bl. a. följande: Det är därför angeläget att jordbrukarna själva så långt som möjligt får ta ansvaret för administrationen, finansieringen och den närmaste utformningen av det framtida skyddet mot skördeskador. Utredningen framlade sitt slutbetänkande. Detta har remissbehandlats. Regeringen har emellertid inte visat några som helst tecken att ta upp frågan till behandling. I budgeten /82 föreslås statens anslag till skördeskadeskyddet uppgå till 20 milj. kr. Fonden uppgår f. n. till drygt 400 milj. kr. Detta bör mer än väl räcka för att täcka de skadefall som kan bli aktuella. Skulle särskilt svåra skördeskador inträffa finns ju möjlighet att under budgetåret anvisa medel därtill. Med hänvisning till det anförda och med ändring i proposition 1980/81:100 föreslås att under bilaga 13 C 7 Bidrag till permanent skördeskadeskydd beslutar avslå hemställan om anslag på . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G4021017 · 1981-01-23 00:00:00 — om fiskevårdande åtgärder i samband med kalkningsbidrag I bidrag till kalkning av sjöar och vattendrag föreslås budgetproposition 23 milj. kr. Från anslaget utgår bidrag till kalkning som kan motverka försurning av sjöar och vattendrag. Bidraget bestäms med hänsyn till vattenområdenas värde från fiske-, naturvårds- och rekreationssynpunkter. Detta sker i en allmän bedömning av dessa förutsättningar. Några garantier för att kalkningen följs upp av andra åtgärder, t. ex. erforderlig fiskevård, finns inte. Kalkningens värde ligger självfallet i att sjöarna på nytt kan fyllas av fiskliv och därmed ge underlag för det i landet växande fritidsfisket men självfallet också för förekommande husbehovsfiske. Inte minst är detta angeläget då försurningen hårdast drabbat de västra och södra delarna av vårt land där fritidsfiskemöjligheterna genom försurning blivit starkt begränsade. Mot denna bakgrund bör erhålla rätt att i samband med beslut om kalkningsbidrag föreskriva, som en förutsättning för bidraget, erforderliga fiskevårdande åtgärder. Det är angeläget att härvid också bestäms vilka fiskslag som skall inplanteras med hänsyn till att detta bör ske med utgångspunkt i en bedömning av biologiska behov och i fisket efterfrågade arter. I anledning härav föreslås att beslutar att hos regeringen begära att ges rätt att i samband med beslut om kalkningsbidrag som en förutsättning för detta föreskriva erforderliga fiskevårdande åtgärder, bl. a. vilka fiskslag som skall inplanteras. 1* 1980/81.
mot · G4021020 · 1981-01-26 00:00:00 — om åtgärder för att förhindra inskränkningar vid Bruk Krisen inom Vänerskogs industrier /81 har medfört risker för förhastade beslut om inskränkningar i driften vid Bruk. Om sådana beslut genomförs kommer de att drabba de anställda i då deras branschkunnighet, yrkeserfarenhet och uppslagsrikedom i stället skulle krävas för att utveckla produktionen vid bruket. Regeringen har aviserat en övergripande plan för den svenska skogsindustrins framtid. Det är ett rimligt krav att den helhetsplanen behandlas av innan några förändringar sker inom skogsindustrin. Läget i är emellertid nu så alarmerande att kompletterande utredningar skulle behövas och att sådana utredningars alternativ allvarligt övervägs innan några kortsiktiga förändringar genomförs. Bruk har stor betydelse för hela sysselsättningssituationen inom kommun. De fackliga organisationerna vid bruket måste därför beredas tid och resurser för att studera brukets utvecklingsmöjligheter och lägga fram en alternativplan. En samhällsekonomisk utredning om Bruk liknande den som professor . Ljungenfeldt gjort om vissa NCB-bruk kan också lämna värdefulla bidrag till framsynta beslut om brukets utveckling. Därför måste tills vidare allt göras för att hindra inskränkningar dikterade av kortsitktiga lönsamhetsintressen. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att hos regeringen hemställa om åtgärder som förhindrar att nu beslutade och planerade inskränkningar vid Bruk får gå i verkställighet innan har tagit ställning till regeringens aviserade helhetsplan för skogsindustrins framtid, 2. att beslutar att hos regeringen hemställa om åtgärder för att en motutredning i facklig regi läggs fram om Bruk, att brukets samhällsekonomiska förutsättningar utreds och att dessa utredningars alternativ allvarligt prövas innan några förändringar får ske.
mot · G4021021 · 1981-01-26 00:00:00 — om åtgärder för att förhindra inskränkningar vid Bruk Krisen inom Vänerskogs industrier /81 har medfört risker för förhastade beslut om inskränkningar i driften vid Rotteneros Bruk. Om sådana beslut genomförs kommer de att drabba de anställda i då deras branschkunnighet, yrkeserfarenhet och uppslagsrikedom i stället skulle krävas för att utveckla produktionen vid bruket. De fackliga organisationerna vid är nu på väg att utforma långsiktiga alternativ för brukets framtid. har regeringen aviserat en övergripande plan för den svenska skogsindustrins framtid. En samhällsekonomisk utredning om Bruk liknande den som professor . Ljungenfeldt gjort om vissa NCB-bruk skulle därutöver kunna lämna ovärderliga bidrag till framsynta beslut om brukets utveckling. Därför måste tills vidare allt göras för att hindra inskränkningar, dikterade av kortsiktiga lönsamhetsintressen. Bruk har även stor betydelse för sysselsättningssituationen inom hela kommun. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att hos regeringen hemställa om åtgärder som förhindrar att nu beslutade och planerade inskränkningar vid Bruk får gå i verkställighet innan har tagit ställning till regeringens aviserade helhetsplan för skogsindustrins framtid, 2. att beslutar att hos regeringen hemställa om åtgärder för att en facklig motutredning läggs fram om Bruk och att en sådan utrednings alternativ allvarligt prövas innan några andra förändringar får ske.
mot · G4021022 · 1981-01-26 00:00:00 — om åtgärder för att förhindra inskränkningar vid rörverk i kommun i har svarat för nära nog hela industrisysselsättningen inom kommunen. Beslut har fattats om kraftiga inskränkningar i produktionen vid rörverket. Ett genomförande av besluten skulle försätta kommun och de berörda människorna i en katastrofsituation. Även om strukturella förändringar inom den svenska specialstålsindustrin skulle vara ofrånkomliga, måste den allvarliga situationen i särskilt beaktas och närmare utredas i alla sina konsekvenser, innan arbetstillfällena försvinner. Den resurs av branschkunnighet och yrkeserfarenhet som de anställda vid rörverk besitter måste i det här läget mobiliseras. Denna resurs inrymmer också de möjligheter till innovationer och produktutveckling som efterlyses i andra sammanhang när åtgärder mot den värmländska industrikrisen diskuteras. De anställdas fackliga organisationer måste därför nu ges tid och resurser för att studera rörverkets utvecklingsmöjligheter och för att utforma en alternativ utvecklingsplan för hela bruket. De resultat dessa studier i facklig regi fram till måste allvarligt beaktas och efter prövning visas vara samhällsekonomiskt icke hållbara innan de nu beslutade, omfattande förändringarna kan få ske. Därför måste möjligt politiska initiativ tas för att uppskjuta de nu aktuella avskedandena tills alternativ hunnit utformas och övervägas. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att hos regeringen begära åtgärder dels för att beslutade och planerade inskränkningar vid rörverk i inte verkställs, dels för att motutredningar i facklig regi läggs fram för framtid och att dessa utredningsalternativ allvarligt prövas innan några andra förändringar får äga rum.
mot · G4021025 · 1981-01-23 00:00:00 — 1980/81 1025-1033 Motion 1980/81:1025 av om tjänsteförslag till patentbesvärsrätten Patentbesvärsrätten är en förvaltningsdomstol, som tillkom . Enligt lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten (ändrad 1977:1021 och 1979:244) upptar rätten besvär mot beslut av patent- och registreringsverket enligt vad som föreskrivs i patentlagen, mönsterskyddslagen, varumärkeslagen, namnlagen och lagen med vissa bestämmelser på tryckfrihetsförordningens område. I anslutning härtill sägs att patentbesvärsrätten har sitt kansli i patent- och registreringsverket. Rätten har sålunda viss administrativ anknytning till patent- och registreringsverket. beslut att inrätta patentbesvärsrätten syftade bl. a. till att skapa ökad rättssäkerhet genom att garantera en fristående bedömning av besvär över beslut i patent- och registreringsverket. Praktiska skäl motiverar ett visst lokalmässigt och administrativt samband med patent- och registreringsverket. Rättens behov av snabb tillgång till referensmaterial i form av patentansökningar och patent och annan service är sådana skäl. I en motion 1977/78:1288 berörde jag den särskilda tjänsteförslagsnämnd som inför tillsättning av domare i patentbesvärsrätten skall avge förslag till regeringen. Ordförande i tjänsteförslagsnämnden är enligt den av regeringen utfärdade instruktionen generaldirektören i patent- och registreringsverket. Att generaldirektören i ett verk leder arbetet med att nominera domare till den besvärsrätt som skall ta ställning till besvär över verkets beslut förefaller enligt min uppfattning inte lämpligt. Frågan har varit uppe till behandling i näringsutskottet. I sitt betänkande har utskottet (NU 1977/78:64) understrukit att det var angeläget att patentbesvärsrättens reellt fristående ställning inte kunde sättas i tvivelsmål. ansåg att det förhållandet att patentverket var väl företrätt i tjänsteförslagsnämnden inte borde ge anledning till något missförstånd rörande patentbesvärsrättens ställning, om nämndens sammansättning totalt sett var lämpligt avvägd. ansåg emellertid att det kunde ifrågasättas om den nuvarande ordningen, som bl. a. innebär att verkschefen ex officio är tjänsteförslagsnämndens ordförande, i allo var ändamålsenlig. beslöt i enlighet med utskottets hemställan. Handelsministern har i på min fråga om tillsättningen av vissa tjänster vid patentbesvärsrätten svarat att erfarenheterna av nämndens verksamhet har varit goda och inte givit anledning att ändra på sammansättningen av nämnden. Jag vill med anledning härav understryka att min kritik av att generaldirektören för patentverket är ordförande i tjänsteförslagsnämnden gällde oavsett hur denna ordning praktiskt hanterades. Regeringen har genom beslut förordnat ledamöter i - . Någon ändring av nämndens sammansättning i det tidigare berörda avseendet har icke vidtagits. att hos regeringen begär att instruktionen för tjänsteförslagsnämnden till patentbesvärsrätten ändras så att till ordförande i tjänsteförslagsnämnden utses någon utanför berörda myndigheter.