mot · G4021380 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. om den inhemska sockerproduktionen jordbruksutredning (SOU 1977:17) konstaterades att bl. a. beredskaps-, sysselsättnings- och växtföljdsskäl motiverade en sockerbetsodling av viss omfattning. Utredningen anför vidare att det för konsumenten skulle innebära billigare socker om det importerades, då importpriset sannolikt kommer att vara lägre än det för inhemskt tillverkat socker. föreslår i sin rapport (SIND 1976:4), Sockerindustri, att den svenska produktionen tillåts öka genom en utökning av betodlingsarealen i takt med produktivitetsökningen inom sockerindustrin. Sockerregleringens nuvarande utformning grundar sig jordbruksutrednings överväganden och fastlades jordbrukspolitiska beslut. Detta innebär att sockerbetsarealen skall dimensioneras så att den vid normalskörd ger ett importutrymme på av landets totala sockerkonsumtion. Som främsta motiv för importen anförs hänsynstagande till behov av export. Av skälen som anförs av jordbruksutredningen för svensk sockerbetsodling är fortfarande beredskaps-, sysselsättnings- och växtföljdskrav fullt gällande. Den antagna förutsättningen att importsocker skulle vara billigare än inhemskt tillverkat är ej längre gällande. Genom i de traditionella exportländerna genomförd produktions- och lagerminskning, ävensom genom nya användningsområden för råvaran, exempelvis i etanolframställning i , har prisnivån på den internationella sockermarknaden drivits upp. Detta medförde att exportbegränsningarna enligt det internationella sockeravtalets kvotsystem hävdes . Fortsatt stigande prisnivå gjorde att de lager som enligt sockeravtalet skulle hållas släpptes Efterfrågan på världsmarknaden är fortfarande större än produktionen. Trenden för världsmarknadspriset förutes vara stigande . () noteras följande priser: dagl. pris råsocker eif /dt; dagl. pris raffinerad fob . Den senare siffran kan jämföras med Svenska Sockerfabriks /dt. Av det ovan anförda framgår att det jordbrukspolitiska beslut som främsta motiv för sockerimport anförda, hänsynstagande till uländernas exportbehov, saknar bärkraft. Detta framgår även av den officiella handelsstatistiken. Skördeutfallen och 1980 gjorde att vi med svensk inhemsk produktion nådde en hundraprocentig självförsörjningsgrad. importerade vi råsocker för 8,4 milj. kr. och raffinerat socker för 2,9 1 1980/81. 1980/81 1380-1384 men exporterade för 9,0 resp. 7,1 milj. kr. Exporten översteg således importen i båda fallen. Den totala införseln 1978 av socker och sockervaror uppgick till 178,3 milj. kr. (utförsel för 116,4 milj. ), vilken fördelade sig med 156,8 milj. kr. på industriländer, 9,7 milj. kr. på (varav 9,6 på , bl. a. 1,3 och 4,2 milj. samt 11,8 milj. kr. Genom vidtagna rationaliseringsåtgärder förefinns inom svensk sockerindustri en överkapacitet som ej går att utnyttja inom ramen för gällande regleringsavtal. Följden är att Sockerbolaget aviserade en nedläggning av sockerbruket i Karpalund kampanj. Efter av godkänd överenskommelse mellan regeringen, Sockerbolaget och betodlarna skall driften vid Karpalund upprätthållas även års kampanjer. På uppdrag tillsatte regeringen en kommitté med uppdrag att utreda sockernäringens framtida omfattning, inriktning, organisation och struktur. Kommitténs arbete beräknas pågå . Ett bevarande av svensk sockernärings nuvarande produktionskapacitet förutsätter beslut före planeringen av kampanj, dvs. före slutförandet av kommitténs arbete. Ett sådant beslut är angeläget då goda förutsättningar föreligger att inom berörd sektor snabbt nå ett fullt utnyttjande av befintlig industrikapacitet, skapa ökad sysselsättning och lönsamhet samt på sockernäringens område bidra till en positiv handelsbalans. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att begär att regeringen prövar förutsättningarna för 1. att senast års kampanj tillåta den inhemska sockerproduktionen att öka till befintlig industrikapacitets nivå genom utökning av betodlingsarealen, 2. en växande export av svenskt socker och svenska sockerprodukter. () ()