mot · G402255 · 1981-01-13 00:00:00 — av m. fl. Det föds knappt 100 000 barn och det görs ungefär 30 000 aborter i . Sedan den nya abortlagen trädde i kraft , har antalet aborter stannat vid detta antal och i vissa delar av landet t. o. m. minskat efter att tidigare ha ökat . Abortlagen ger kvinnorna rätt till att själva bestämma över sin fruktsamhet. Till abortlagen är också preventivmedelsrådgivningen kopplad. En kvinna i föder i genomsnitt ett eller två barn. De flesta kvinnor lever i sexuell förbindelse under större delen av sin fruktsamma ålder. Det betyder att de allra flesta måste skydda sig mot oönskade graviditeter med hjälp av olika preventivmetoder under närmare . Preventivmedelsanvändningen är också mycket hög. Drygt en miljon kvinnor och/eller deras partner använder något p-medel. P-piller och spiral är det vanligaste, med 500 000 resp. 300 000 användare. har det uttryckts oro över att det föds för få barn i . av lågkonjunktur, sjunkande nativitet och ökande arbetslöshet märks tydliga tendenser att försöka locka kvinnor att stanna hemma med hjälp av blygsamma ekonomiska ersättningar och därmed lösa både frågan om arbetslösheten och befolkningsproblemet. Men de flesta kvinnorna ser yrkesarbete som en förutsättning för jämställdhet och oberoende, och tillgången på bra preventivmedel är en av förutsättningarna för detta. Allt fler kvinnor kräver också barnomsorg och arbetsmöjligheter innan de bestämmer sig för att föda barn. En av de viktigaste orsakerna till den låga nativiteten i vårt land är utan tvivel förhållandena för kvinnorna i arbetslivet och svårigheterna för både män och kvinnor att kunna förena förvärvsarbete och föräldraskap. De risker som rapporterats om olika p-medel måste självfallet uppmärksammas och krav ställas på bra och ofarliga medel för både män och kvinnor. Men man måste inse att den allvarligaste komplikationen med p-medel är att bli med barn. En graviditet vare sig den fullföljs eller slutar med abort är rent medicinskt en större risk än att använda t. ex. p-piller. De metoder som finns är långt mindre riskabla för kvinnornas psykiska och fysiska hälsa än forna tiders olika slag av födelsekontroll. Tanken bakom abortlagens utformning och satsningen på förebyggande åtgärder i form av rådgivning och information var att planerat föräldraskap i första hand skall ske med preventiva medel och att abort är ett komplement, en nödlösning. Så har det också blivit. Man räknar dock med att en tredjedel av alla aborter utförs därför att någon av p-metoderna slagit fel eller också att ingen metod använts alls. En del av aborterna skulle därför kunna undvikas med en bra kvalitet på rådgivningen och med hjälp av fungerande p-medel. för hälsoupplysning har i en rapport, Att arbeta med sex och samlevnad, gjort en beräkning hur mycket rådgivning som behövs för att täcka behovet. För 1 000 kvinnor i åldern gäller : V 63 föder barn V 7 får missfall V 19 genomgår legal abort V 1 steriliseras i födelsekontrollerande syfte V 300 använder p-piller V 200 har spiral insatt V 160 praktiserar andra preventivmedel V 100 använder inte p-medel, önskar inte barn, riskerar oönskad graviditet V 150 önskar inte och behöver inte p-medel. Denna beräkning visar att bland 1 000 kvinnor i fertil ålder inträffar 90 graviditeter, 70 av de gravida kvinnorna vill fullfölja sin graviditet och ungefär 7 graviditeter leder till missfall. använder någon form av preventiv födelsekontroll och avbryter graviditeten med legal abort. Genom att analysera fertiliteten och preventivmedelsanvändningen hos kvinnor kan man räkna ut vilka resurskrav som behöver tillfredsställas. De kvinnor som använder p-piller behöver återkomma för kontroll efter 1,. 300 p-pilleranvändare ställer krav på 200 besök . Den som har spiral insatt behöver återkomma för en kontroll eller för att få spiralen utbytt. Detta gör ytterligare 100 besök . De ca 160 som använder traditionella p-medel har också ett behov att få ett bättre och säkrare medel och därmed också behov av rådgivning. Lågt räknat blir detta 50 besök . Det blir alltså sammanlagt 350 besök av dem som redan skyddar sig mot oönskad graviditet. Rådgivningen måste också räcka till för dem som vill ha men inte använder p-medel. Att ge råd till dessa kategorier kräver ofta mer än ett besök, och man bör räkna med minst 150 besök för de ca 100 kvinnor som ännu inte skaffat p-medel. Man kan alltså uppskatta behovet till hälften av samtliga kvinnor i fertil ålder, dvs. 500 besök per 1 000 fertila kvinnor. Alla de som ännu inte är motiverade att använda p-medel måste nås genom uppsökande verksamhet, på arbetsplatser, i skolor, på fritidsgårdar etc. Detta ställer ytterligare och delvis annorlunda krav på resurser till rådgivning. Det får inte bli bristen på preventivmedelsrådgivning med långa väntetider och långa resvägar som gör att kvinnor hamnar i en abortsituation. Den utbyggnad som skedde runt om i landet strax efter abortlagens genomförande har i stort sett stannat av. Det har medfört längre väntetider och sämre kvalitet på rådgivningen. Preventivmedelsrådgivningen måste byggs ut både kvalitativt och kvantitativt. Mot bakgrund av det anförda och med anledning av proposition 1980/81:100 föreslås 1. att uttalar att dimensionering vad gäller preventivmedelsrådgivningen bör vara att hälften av kvinnorna i fertil ålder nås av denna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att preventivmedelsrådgivningen bör byggas ut både kvantitativt och kvalitativt, bl. a. innebärande en intensifierad utbildning och information till de personalgrupper som berörs, 3. att hos regeringen hemställer om åtgärder för att utöka den uppsökande verksamheten inom preventivmedelsrådgivning och födelsekontroll så att bl. a. de s. k. riskgrupperna kan nås, 4. att hemställer hos regeringen om åtgärder för att den abortförebyggande informationen på även i fortsättningen skall kunna bedrivas. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)