mot · G4022144 · 1981-04-21 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:170 om ändring i vallagen (1972:620), m. m. Vid riksdagsval tillämpas s. k. riksproportionell mandatfördelning. Systemet innebär att merparten av mandaten är fasta valkretsmandat medan ett mindre antal avsatts som s. k. utjämningsmandat för att säkra en proportionellt rättvis fördelning av mandaten mellan alla de partier som fått av rösterna. Ett motsvarande system tillämpas också vid landstingsvalen. En tiondel av mandaten har här avsatts till utjämningsmandat, som fördelas mellan de partier som fått av rösterna i hela landstingskommunen. har länge verkat för att ett motsvarande utjämningssystem införs för de kommunala valen. Hur ett sådant kommunproportionellt valsystem skulle kunna utformas framgår av vallagskommitténs delbetänkande SOU 1980:45 Översyn av vallagen 2 s. 72 ff. En annan lösning som studerades av kommittén var en ökning av minimiantalet mandat per valkrets. En majoritet i kommittén (c, fp, s, vpk) stannade för detta senare alternativ och föreslog därvid att minimiantalet skulle höjas från nuvarande 15 till 20 mandat per valkrets. företrädare i kommittén, , anslöt sig till denna kompromiss eftersom den trots allt innebar ett väsentligt steg mot ökad rättvisa i det kommunala valsystemet. Kommitténs förslag tillstyrktes av flertalet remissinstanser. Två instanser ville ta steget fullt ut mot kommunproportionalitet, medan enligt remisssammanställningen endast en remissinstans. , förordade att nuvarande regler t. v. borde bibehållas. kommuns speciella förhållanden skulle enligt vår mening kunna beaktas genom en särregel. Det kan erinras om att kommunallagen i åtskilliga hänseenden innehåller särskilda bestämmelser för . En enhällig utredning och en praktiskt taget enhällig remissopinion har alltså ställt sig bakom kravet på en ökad proportionell rättvisa i det kommunala valsystemet. Som framgår av propositionen har också regeringen varit inställd på att framlägga förslag i enlighet med utredningens betänkande. Vid kontakter med socialdemokraterna har det emellertid visat sig att detta parti inte längre stöder den i utredningen träffade kompromissen. Eftersom ändringar i valsystemet traditionellt bör beslutas i största möjliga enighet, har regeringen därför avstått från att f. n. framlägga förslag om höjning av minimiantalet mandat per valkrets i de kommunala valen. Socialdemokraterna har alltså utan motivering frångått en träffad uppgörelse. Vi finner detta högst anmärkningsvärt och utgår t. v. från att det rör sig om ett olycksfall i arbetet. När avstått från att i utredningen framlägga förslag om ett kommunproportionellt valsystem och i stället anslutit sig till en kompromiss om större valkretsar har det förvisso inte varit i tron att det rörde sig om någon till intet förpliktande interimsståndpunkt från de andra partiernas sida. Vi har utgått från att socialdemokraterna skulle stå vid sitt ord och att den träffade överenskommelsen skulle visa sig vara . Det är nu vår förhoppning att skall kunna besluta i enlighet med det förslag som , , socialdemokraterna och kommunisterna varit överens om i vallagskommittén. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att som ny lydelse av vallagen 2 kap. 9 § antar det förslag som framställts av vallagskommittén. att som ny lydelse av 2 kap. 9 § vallagen antar följande lydelse: För val av kommunfullmäktige skall kommun indelas i valkretsar, om i kommunen finnas flera än 24 000 röstberättigade invånare eller för kommunen skall utses minst 51 fullmäktige. Överstiger antalet röstberättigade invånare i kommun 6 000 får kommunen indelas i valkretsar. Annan kommun får indelas i valkretsar endast om synnerliga skäl föreligger på grund av kommunens särskilt betydande utsträckning eller liknande förhållanden. Valbarhet är ej inskränkt inom valkrets. Som röstberättigad anses den som har upptagits i gällande röstlängd. Vid valkretsindelning iakttages att Vid valkretsindelning iakttages att 1. skall utformas så att varje krets kan beräknas komma att enligt bestämmelserna i 10 § utse minst tjugo kommunfullmäktige, 2. om det är möjligt, skall utformas så att varje krets kan omslutasmed en sammanhängande gränslinje, 3. skall utformas så att territoriell församling, om det är möjligt, lämnas odelad och icke i något fall delas på flera än två kretsar och 4. i den mån det kan ske utan olägenhet skall utformas så att anta 1. skall utformas så att varje krets kan beräknas komma att enligt bestämmelserna i 10 § utse minst femton kommunfullmäktige, 2. om det är möjligt, skall utformas så att varje krets kan omslutas med en sammanhängande gränslinje, 3. skall utformas så att territoriell församling, om det är möjligt, lämnas odelad och icke i något fall delas på flera än två kretsar och 4. i den mån det kan ske utan olägenhet skall utformas så att anta let fullmäktige för hela kommunen kan beräknas bli lika fördelat på de särskilda kretsarna. let fullmäktige för hela kommunen kan beräknas bli lika fördelat på de särskilda kretsarna. () ()