mot · G4022015 · 1981-03-16 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:107 om den statliga skoladministrationen m. m. I proposition 1980/81:107 om den statliga skoladministrationen m. m. föreslår föredraganden bl. a. en ny sammansättning av . Förslaget innebär i huvudsak att den nuvarande styrelsen med partsintressen ersätts med en mindre styrelse med representanter för riksdagspartierna och de två kommunförbunden. Vi delar föredragandens motiv och utgångspunkter för detta förslag. I anslutning därtill föreslår föredraganden att ett centralt planeringsråd skall inrättas. Det föreslås få en sammansättning i huvudsak i enlighet med ett tidigare inlämnat SÖ-förslag. Det betyder att förutom de centrala ämbetsverken, skolhuvudmän samt elev- och föräldraorganisationer endast arbetsmarknadsorganisationerna skulle bli representerade. De övriga organisationerna - i första hand SHIO-familjeföretagen och LRF - som besätter suppleantplatser i , ställs med dessa förslag helt utan möjligheter till medverkan och inflytande på skolfrågor på det centrala planet. Detsamma gäller det utvidgade samarbete mellan skola och arbetsliv som föredraganden förutsätter skall komma till stånd. Enligt vår mening medför förslagen i dessa avseenden påtagliga försämringar för de berörda sektorerna och deras deltagande i skolans verksamheter. I den nya läroplanen för (Lgr 80) anges i mål och riktlinjer att skolan skall arbeta i samverkan med näringslivet och med arbetslivet i övrigt. I läroplanen anges vidare: de direkta arbetslivskontakterna skall ske i form av studiebesök och , under vilka eleverna aktivt deltar i verksamheten på arbetsplatserna. Skolstyrelserna skall besluta om arbetslivskontakternas sammanlagda längd inom ramen och om deras förläggning inom studie- och årskurser. Besluten skall förberedas i det lokala planeringsrådet (SS A-rådet). Genom arbetslivsorientering skall eleverna genom minst veckolånga perioder skaffa sig erfarenheter från var och en av följande tre arbetslivssektorer: Teknik och tillverkning. Handel, kommunikation, service, jord- och skogsbruk. Kontor och förvaltning, vård och undervisning. Enligt de utfärdade bestämmelserna är dessa avsnitt liksom mål och riktlinjer i sin helhet samt kursplanernas huvudmoment bindande för skolan och dess personal. Den höga ambitionsgraden i fråga om arbetslivskontakterna i Lgr 80 kommer att ställa mycket höga anspråk på näringsliv, företagare, myndigheter och institutioner, när det gäller att ställa upp med praktikplatser, ta emot studiebesök, ställa praktiska studiemöjligheter till förfogande osv. Därtill kommer liknande anspråk från gymnasieskolan och vissa delar av vuxenutbildning. Enligt vår mening tillgodoser propositionens förslag i de anförda avsnitten inte - lika litet som de lokala och regionala planeringsrådens nuvarande sammanstättning- de krav som man med utgångspunkt från Lgr 80 kan ställa på arbetslivskontakternas allsidiga utformning och innehåll. En mycket stor del av arbets- och näringslivet representeras av små- och familjeföretagare inom lantbruk, småindustri, hantverk och service. Dessa sektorer är med den gjorda avgränsningen inte medräknade när det gäller skolans arbetslivskontakter. I varje fall kommer företrädare för dessa gruppers organisationer inte på någon nivå att beredas möjlighet att delta i utformningen eller uppläggningen av arbetslivskontakterna i fråga. Det är nu angeläget att - i samband med besluten om den centrala och regionala skoladministrationen - beakta innebörden i Lgr 80. Likaså krävs det ett vidare synsätt på innebörden i begreppet skola-arbetsliv än som kommit till uttryck i bestämmelserna för de lokala och regionala planeringsråden. Begreppet arbetsliv i skolans verksamhet måste ges en definition och ett innehåll som är relevant i förhållande till verkligheten. Vid utvecklingen av samverkan skola-arbetsliv bör eleverna ges en verklig inblick i själva arbetet, dess mening, miljö och innehåll. Det medför att begreppet arbetsliv inte får tolkas som enbart lagar, avtal och fackliga frågor. Småföretagsamhet, lantbruk, hantverk, service och kooperation i olika former ger här stora kontaktytor för skolan på det lokala planet. De kan dessutom presentera en verklighet och en närhet till det vardagliga arbetet som är lättfattlig och lättåtkomlig på ett helt annat sätt än t. ex. stora industrier eller statliga och kommunala institutioner. Samhälls- och arbetslivet omfattar således stora sektorer som inte täcks av arbetsmarknadsorganisationerna. Vidare skall läroplansarbetet på regional och lokal nivå - som enligt föredragandens förslag skall öka i samband med decentraliseringen - ske i samverkan med planeringsråden. Det kan då inte vara rimligt att vissa sektorer skall hållas utanför dessa organ. Ett centralt planeringsråd skall ha övergripande uppgifter, främja utvecklingen av olika frågor i sammanhanget, ta initiativ till fortbildning osv. för personal och ledamöter inom råden m. m. För att dessa uppgifter skall kunna fyllas på ett allsidigt och från helhetens -dvs. samhällets och elevernas - synpunkt godtagbart sätt måste grunderna för planeringsrådens funktion och sammansättning förändras. Samtliga arbetslivssektorer måste kunna vara företrädda i dessa organ på alla plan, om läroplanens intentioner i praktiken skall kunna infrias. Den grundläggande åtgärden är att göra en översyn av gällande bestämmelser i skollag, skolförordning och SÖ:s föreskrifter och anvisningar. Översynen bör utmynna i sådana förändringar att fristående näringslivsorganisationer, såsom SHIO och LRF, skall kunna ingå och medverka i planeringsråden på alla plan på samma villkor som övriga organisationer. Dessa organisationers breda förankring lokalt och regionalt innebär goda möjligheter till kontakter och erfarenhetsutbyte med företagen och planeringsråden på alla nivåer. Mot bakgrund av det som ovan framförts hemställs 1. att som sin mening klart uttalar att syftet med planeringsrådens verksamhet är att ge eleverna i skolan en så riktig och allsidig bild av närings- och arbetslivet som möjligt, 2. att uttalar sig för att närings- och arbetslivets organisationer skall vara allsidigt företrädda i råden på alla nivåer i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att hos regeringen i enlighet härmed begär en översyn av gällande bestämmelser i skollagen, skolförordningen och SÖ:s föreskrifter avseende planeringsrådens sammansättning och uppgifter. () . () () ()