ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021997 · 1981-03-12 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken En i utvecklad ny teknik har gjort det möjligt att i torrt, varmt berg skapa konstgjorda varma källor. Principen är den att man borrar ett hål i berget ner till ett djup med önskad temperatur. Från detta borrhål kan vatten via en spricka ledas över till ett annat borrhål, där det pumpas upp till ytan. Vid passagen genom sprickan värms vattnet av det varma berget. I i , där man redan provat ut den nya tekniken , har syftet med experimenten varit att ta fram ett system för elproduktion. I samband med dessa experiment har man också gjort detaljerade miljöstudier och funnit att geotermisk energi ur torrt, varmt berg är en mycket miljövänlig energiform med få negativa effekter. I bör vi kunna använda metoden till att producera varmvatten för uppvärmning. Om man skall använda det varma vattnet till att värma upp hus via exempelvis ett fjärrvärmenät behöver inte temperaturen på vattnet vara högre än . Temperaturen i det svenska urberget ökar med mellan och per kilometer. Den största temperaturökningen finner man i våra relativt unga graniter, t. ex. Bohusgraniten som är omkring gammal. För att erhålla varmvatten om måste man alltså ned till . Ännu har bara några få områden undersökts i detalj i avsikt att ta reda på om det går att utvinna geotermisk energi. Det står dock redan klart att berggrunden i delar av , , , och kan vara användbara. Eftersom det också kan finnas naturliga sprickor i berg på mycket stora djup, skulle dessa även kunna användas som värmeväxlarytor i ett konstgjort geotermiskt system. Vissa förberedande undersökningar har därför utförts i bl. a. i avsikt att lokalisera en sådan djupgående sprickzon. Dessa undersökningar ingick i forskning som bedrevs vid geologiska institutionen vid i . Genom forskningen ville man utröna vilka möjligheter det finns att utvinna geotermisk energi ur kristallint berg i . Tyvärr lades detta forskningsprojekt ned i brist på medel. Beräkningar har gjorts som visar att geotermisk energi ur torrt, varmt berg kan bli ekonomiskt konkurrenskraftig. Andra beräkningar har visat att geotermiska anläggningar med relativt grunda borrhål också kan få god ekonomi. I det senare fallet måste man dock komplettera anläggningen med värmepumpar, som omvandlar låggradig värme till höggradig. De resultat man nått i när det gäller att utvinna geotermisk energi ur torrt, varmt berg är mycket goda. De erfarenheter man vunnit av det begränsade forskningsprojektet vid är enligt vår mening tillräckliga för att ett återupptagande av forskningsprojektet skall vara intressant. Detta projekt bör enligt vår mening kunna inrymmas i Huvudprogram Energiforskning. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning vid om vilka möjligheter det finns att utvinna geotermisk energi ur kristallint berg i . () () () () ()
mot · G4021998 · 1981-03-12 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken Vi har under den allmänna motionstiden påpekat hur angeläget det är att snabbt komma till beslut om R 2-reaktorn vid . Propositionen 1980/81:90 tar endast ställning till anslag för ett budgetår, vilket är otillfredsställande. I vad gäller verksamheten vid i övrigt återkommer vi i anslutning till den industripolitiska propositionen. Beträffande vad som yttras i regeringens förslag om riktlinjer för energipolitiken om åtgärder för modernisering av avfallsanläggningarna i Studsvik vill vi framhålla hur nödvändigt det är att den signalerade utredningen sker med all skyndsamhet. Propositionen är helt otillfredsställande i den del som rör behandlingen av de hälso- och miljöproblem som kan antas uppstå vid användningen av kol som bränsle. I detta sammanhang vill vi erinra om det beslut fattade med anledning av två sörmländska motioner, nämligen 1978/79:2358 och 2421. Vi citerar direkt ur betänkandet Joli 1978/79:34, som enhälligt ställde sig bakom: Utskottet vill starkt understryka vikten av att riskerna för miljön med en ökad användning av kol blir tillfredsställande belysta. Det är också angeläget att stränga krav på rening av luftutsläpp och en från miljösynpunkt tillfredsställande hantering av de långsiktiga avfallsproblemen uppställs som villkor vid användningen av kol som bränsle i energiförsörjningen. Det nu anförda innebär att motionerna 2358 och 2421 enligt utskottets mening innehåller åtskilliga synpunkter som synes böra beaktas i detta sammanhang. Utskottet anser det t. ex. i likhet med motionärerna angeläget att frågan om tillståndsgivning och kontroll i fråga om utsläpp av föroreningar från bränslen samt funktion som tillsynsmyndighet bör ägnas uppmärksamhet. Viktigt är också att få fram underlag för utformning av kriterier som begränsar bränslenas hälso- och miljöeffekter och som enligt utskottets bedömning rimligtvis måste ligga till grund för tillståndsgivning och kontroll. Mot angivna bakgrund finner utskottet starka skäl tala för att en plan utarbetas rörande en långsiktig uppbyggnad av resurser för bl. a. metodutveckling, tillståndsgivning och kontroll av hithörande frågor. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna 2358 och 2421 bör som sin mening ge regeringen till känna. har sin luftvårdssektion lokaliserad till Studsvik. Enligt vår mening bör regeringen utarbeta den plan rörande en långsiktig uppbyggnad av resurser för dessa ändamål, som begärde 1979. Detta bör ges regeringen till känna. Med stöd av denna motivering hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avfallshanteringen vid och om uppbyggnad av resurser för . () () () () () ()
mot · G4022003 · 1981-03-10 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:97 om skolforskning och I proposition 1980/81:97 om skolforskning och personalutveckling pekar föredragande statsrådet ut ett antal områden där forskningen haft betydelse men där också en fördjupad forskning är nödvändig att stimulera. Där nämns bl. a. longitudinellt baserade forskningsresultat, kunskapsutveckling i skolan, kursplanernas funktion liksom vuxenutbildningen. föreslog i sitt betänkande några områden som statsrådet inte alls kommenterar, bl. a. ämnespedagogisk forskning. Bristen på forskning kring undervisningsmetodiska problem är stor, och åtgärder behöver vidtas för att stimulera sådan forskning. Det skrev och lade fram ett förslag till ämnesmetodisk forskarutbildning. På uppdrag av Kungl. Maj:t tillsatte UKÄ en arbetsgrupp för att utarbeta ett förslag till försöksverksamhet med ämnesmetodisk forskarutbildning. Arbetsgruppen anslöt sig till utredningens förslag att den ämnesmetodiska utbildningen borde bygga på adjunktsbehörighet för gymnasietjänst i ämnet, genomgången praktisk-pedagogisk utbildning vid lärarhögskola samt grundkurs i pedagogik. Man gjorde emellertid ytterligare ett betydelsefullt tillägg: För det andra föreslår arbetsgruppen att det för antagning skall fordras lärartjänstgöring. Det är enligt arbetsgruppens mening väsentligt att den ämnesmetodiska forskarutbildningen får en så klassrumsnära inriktning som möjligt. På grundval av arbetsgruppens förslag inbjöd UKÄ institutionsgrupperna för pedagogik samt institutionerna för engelska, fysik, matematik och tyska att tillsammans med motsvarande institutioner vid närmaste lärarhögskola delta i försöksverksamhet med ämnesmetodisk forskarutbildning. Som exempel kan nämnas att detta för del lett till att en ämnesmetodisk doktor med inriktning på fysik utexaminerats och att f. n. två doktorander studerar med inriktning på fysik resp. kemi. Några ämnesmetodiska forskningsprojekt har genomförts. En huvuderfarenhet är att projekten tilldrar sig stort intresse bland verksamma lärare. Lärare är intresserade av sina ämnesområden, och de upplever att ämnesmetodiska forskningsresultat direkt angår dem och deras undervisning. Problemet med forskningsresultat av allmänt hållna pedagogiska projekt är att de inte hjälper läraren särskilt mycket då han eller hon skall hålla en lektion med ett givet innehåll, t. ex. ellära i åk 7 på högstadiet. måste läraren veta vilka föreställningar eleven har om elektriciteten och vilka metoder som står till buds för att utveckla och förbättra dessa föreställningar. Det är denna sorts kunskap som i stor utsträckning saknas, men som den ämnesmetodiska forskningen försöker skapa. Den bärande idén i detta är att skolan kan förbättras genom att lektionerna om givna innehåll blir bättre. Enligt vår uppfattning är det väsentligt och även den ämnespedagogiska forskningen blir ett prioriterat ämnesområde inför planeringen av användningen av forskningsresursen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att även ämnespedagogisk forskning blir ett prioriterat ämnesområde inom skolforskningen. () ()
mot · G4022007 · 1981-03-13 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:107 om den statliga skoladministrationen m. m. Gymnasieskolorna indelas i gymnasieskolor på g-ort, dvs. skolor på orter där treårig eller fyraårig utbildning finns, och gymnasieskolor på icke g-ort, vilka följaktligen är belägna på orter, som saknar de tre- och fyraåriga linjerna. Till gymnasieskolorna på icke g-ort förläggs inga ytterligare linjer. Anledningen till detta är ett uttalande av . Genom beslut har givit kommunerna ett utbildnings- och sysselsättningsansvar för ungdom . Riktpunkten är att ungdomar mellan i största möjliga utsträckning skall beredas utbildning i gymnasieskolan. Flera kommuner har fått avslag på att anordna sökt gymnasieutbildning, därför att deras gymnasieskola betecknats som belägen på icke g-ort, trots att de sökta utbildningslinjerna varit väl anpassade till ortens och den lokala arbetsmarknadens behov. När ett stort antal ungdomar gått arbetslösa, är det svårt för både skolstyrelser, länsskolenämnder och för de arbetslösa ungdomarna och deras anhöriga att inse varför någon ganska otidsenlig planeringsprincip skall lägga hinder i vägen för anordnandet av en behövlig utbildning. Läget är att gymnasieskolor med många utbildningslinjer och ibland hundratals elever finns på orter, som betecknas som icke g-ort. Detta är en beteckning som både sakligt och språkligt är ologisk. Hela denna konstruktion verkar konstlad och omotiverad. En ort, som har en gymnasieskola med linjer, måste uppenbarligen anses vara en gymnasieort. Enligt proposition 1980/81:107 skall besluten om gymnasieskolans årliga organisation fattas av länsskolenämnderna. Anledningen är att de har en god kännedom om de lokala förhållandena, som de utgör en del av den statliga skoladministrationen. De har möjlighet att på länsplanet stämma av gymnasieskolans inriktning och dimensionering i enlighet med och regeringens intentioner. Genom den föreslagna decentraliseringen av de årliga besluten till länsskolenämnderna bör man bättre kunna anpassa utbildningen till den lokala arbetsmarknadens behov och elevernas önskemål. De resurser som ställs till utbildningens förfogande bör också på detta sätt kunna användas effektivare. Situationen för många ungdomar är redan nu svår när det gäller att komma in på arbetsmarknaden, och läget ter sig inte ljusare. I detta läge bör inte administrativa och byråkratiska spärrar hindra länssko lenämnderna att tillmötesgå berättigade lokala initiativ för att förverkliga målsättning om ungdomsutbildning och sysselsättning enligt beslutet . För att ge större förutsättningar för ungdomar i olika delar av vårt land att efter avslutad grundskola få en bättre anpassad gymnasieutbildning hemställs härmed att beslutar att indelningen av gymnasieorter i g-ort och icke g-ort avskaffas. () ()
mot · G4022008 · 1981-03-16 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:107 om den statliga skoladministrationen m. m. I propositionen föreslås att verksstyrelse skall bestå av generaldirektören och överdirektören, fem representanter för riksdagspartierna och en representant för vartdera och . För var och en av de sistnämnda sju ledamöterna skall utses en personlig ersättare. Enligt propositionen skall de olika intressen som finns företrädda i styrelsen, t. ex. myndigheter, arbetsmarknadens organisationer, elever och föräldrar, inte längre finnas med. När det gäller skolans personal hänvisar föredragande statsrådet till att denna genom medbestämmandelag och medbestämmandeavtal har stora möjligheter att genom samråd och förhandlingar påverka sin arbetssituation och arbetsmiljö på i princip alla nivåer inom skoladministrationen. Motsvarande gäller inte elever och föräldrar. De är företrädda i verksstyrelsen - eleverna genom en ordinarie ledamot och en ersättare, föräldrarna genom en ersättare. Den sistnämnde nomineras av och skola och tjänstgör som suppleant för ledamoten från . Skolan skall bygga på samarbete. Värdet av elevinflytande och av föräldramedverkan betonas numera ständigt, bl. a. i den nya läroplanen för . På det lokala planet gäller fr. o. m. nya regler om skyldighet för rektor att samråda med elever och föräldrar. En skolkonferens kan inrättas, som kan komma att utvecklas till ett ledningsorgan för den enskilda skolan. Att företrädare för elever och föräldrar ingår i verksstyrelse ligger väl i linje med denna samarbetsfilosofi. och skola har den möjlighet till insyn och påverkan som förbundets företrädare i verksstyrelsen inneburit uppskattats mycket. Att utesluta elev- och föräldraföreträdarna ur styrelsen skulle strida mot den strävan till närmare samarbete som har vuxit sig allt starkare . Jag föreslår att möjligheten för elevorganisationerna samt och skola att nominera företrädare till styrelse bevaras. Detta kan enkelt ske genom att eleverna får föreslå en ersättare och föräldrarna en, förslagsvis för Kommun- och ledamöter. Elevföreträdaren kan liksom nu hämtas växelvis ur de olika elevorganisationerna, medan föräldrarnas företrädare liksom nu nomineras av och skola. En sådan justering rubbar inte grunderna för styrelsens sammansättning och borde därför vara lätt att acceptera, oavsett vilken inställning man har till frågan om representation för skolans personal och för myndigheter och intresseorganisationer i övrigt. Med hänvisning till det anförda föreslår jag att vid behandlingen av proposition 1980/81:107 angående den statliga skoladministrationen m, m. beslutar uttala sig för att elevernas och föräldrarnas organisationer skall företrädas av vardera en ersättare i verksstyrelse på det sätt som sägs i motionen.
mot · G4022009 · 1981-03-13 00:00:00 — 1980/81 2009-2013 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:107 om den statliga skoladministrationen m. m. Det har varit en strävan att öka elevernas möjligheter till inflytande i skolan. Denna strävan har kommit till klart uttryck bl. a. i SI A-reformen och följdes upp i regeringens proposition 1979/80:182 om elevers och föräldrars medinflytande i skolan. Den socialdemokratiska regeringen ansåg det vara värdefullt med elevmedverkan också på den centrala skolnivån. Elevorganisationerna gavs därför representation i . Genom det förslag till sammansättning av som framförs i den nu föreliggande propositionen avvecklas emellertid denna elevrepresentation. Vi anser det angeläget att eleverna som ett led i den demokratiska fostran som skolan skall stå för bör få tillfälle att delta i styrelse. Vi instämmer i den kritik mot regeringens förslag om en politiskt sammansatt verksstyrelse som framförs i den socialdemokratiska partimotionen och ansluter oss till den sammansättning av som där anges. Härutöver bör dock företrädare för eleverna även fortsättningsvis ingå i verksstyrelsen, förslagsvis genom adjungering. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att eleverna bör ha representation i styrelse i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G4022011 · 1981-03-16 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:95 om ändrat huvudmannaskap för , m. m. Många av de sociala förmånerna i förändras eller reduceras för den som flyttar utomlands. har spelat en viktig roll för de utlandssvenskar som insjuknar utanför . En person som insjuknat utomlands och är bosatt i land som har socialförsäkringsavtal med kan få vård på för . För person som insjuknat utomlands och som bor i annat land än de ovan nämnda gäller regeln att antingen det landsting där den sjuke var skriven vid utflyttningen eller kan ge sjukhusvård för . I annat landsting kostar då vården avsevärt mycket mer. De utlandssvenskar som insjuknar vid besök i får kostnadsfri vård antingen på eller på sjukhus i det landsting där personen i fråga insjuknade. Reglerna gäller oavsett om man är bosatt i land med vilket har sjukförsäkringsavtal eller ej. När övergår från statligt till landstingskommunalt huvudmannaskap uppstår fråga om kostnadsansvaret för den framtida sjukhusvården för utlandssvenskarna. Propositionen ger ingen lösning på problemet. I avtal upprättat mellan svenska staten och landstingskommun (SLL) fastslås att förhandlingarna skall fortsätta rörande vissa samarbetsfrågor, däribland frågan om huruvida staten önskar att SLL skall åta sig vårduppgifter för militär personal, utländsk ambassadpersonal eller utlandssvenskar utöver vad som eljest ankommer på SLL samt frågan om vilken ersättning som i så fall skall utgå. I stort bör ingen saklig ändring ske för de berörda grupperna. Om landstingskommunen i även fortsättningsvis tar på sig övergripande ansvar eller om ansvaret t. ex. skall decentraliseras till resp. landsting där den sjuke var skriven vid utflyttningen kan kanske diskuteras. Oavsett vilken lösning som väljs bör statens återförsäkringsavtal gälla för en i stort sett oförändrad nivå. Resultatet av de fortsatta förhandlingarna skall underställas regeringen, som därvid bör bevaka att de nämnda grupperna inte får en oavsiktligt sämre vård. Med ovanstående som bakgrund hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utlandssvenskars sjukhusvård. () ()
mot · G4022018 · 1981-03-17 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:108 om ändring i (miljöbrott) Regeringen har i proposition 1980/81:92 om ändring i miljöskyddslagen bl. a. föreslagit en skärpning av påföljderna för miljöbrott. Av skärpningen följer en förlängning av preskriptionstiden från nuvarande till . I en motion med anledning av propositionen har socialdemokraterna i jordbruksutskottet föreslagit att preskriptionstiden för alla former av miljöbrott sätts till . Som skäl för denna särbestämmelse anges att miljöbrotten är speciella genom att verkningarna av miljöstörningarna ofta blir kända långt efter det den miljöstörande verksamheten ägt rum. I nu ifrågavarande proposition föreslås att i skall införas en ny paragraf, 13 kap. 8 a §. I paragrafens första stycke beskrivs vissa gärningar som skall bedömas som miljöbrott. Straffmaximum föreslås i normalfallet till . I ett tillägg till 9 § i samma kapitel stadgas att den som av grov oaktsamhet begår en gärning som avses i 8 a § skall dömas för vållande till miljöförstöring till straff enligt samma straffskala som den som föreslås för miljöbrott. De föreslagna straffsatserna, som vi i och för sig inte har någon invändning mot, innebär att tiden för åtalspreskription enligt bestämmelser om bortfallande av påföljd blir . Denna tid är enligt vår mening kort. I konsekvens med yrkandet av socialdemokraterna i jordbruksutskottet föreslår vi att preskriptionstiden bestäms till . Det torde få ankomma på utskottet att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att preskriptionstiden för miljöbrott och för vållande till miljöstörning genom en särskild bestämmelse i förlängs till . 1 1980/81. HANS () i () () ()
mot · G4022020 · 1981-03-18 00:00:00 — 11. begär att regeringen utarbetar förslag till en utvidgning av stipendieverksamheten till uppfinnare i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen, 12. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs beträffande teknikupphandling på sjukvårdsområdet, 13. till Teknikupphandling på sjukvårdsområdet (industridepartementet) för /82 anvisar ett reservationsanslag av , 14. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om angelägenheten av att bibehålla en svensk kompetens inom området datateknik i hälsovården, 15. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om projektfinansiering i de tre nya utvecklingsbolagen, 16. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om organisationen av verksamheten vid de tre nya utvecklingsbolagen, 17. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om en försöksverksamhet med statligt stöd vid upphandling av ny teknik inom industrin, 18. till Delegationen för teknikupphandling inom industrin (industridepartementet) för /82 anvisar ett reservationsanslag av , 19. hos regeringen begär att frågor som rör teknikupphandling utreds, 20. av regeringen begär förslag om inrättande av en struktur- och utvecklingsfond i enlighet med de riktlinjer som anförs i motionen, 21. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om förändringar i reglementet angående allmänna pensionsfondens förvaltning, 22. begär att regeringen utarbetar ett investerings- och utvecklingsprogram för de statliga företagen, 23. som sin mening ger regeringen till känna vid i motionen anförs om åtgärder för ökat utnyttjande av de statliga verkstäderna, 24. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om försöksverksamhet med statliga handelshus, 25. till Delegationen för statliga handelshus (industridepartementet) för /82 anvisar ett reservationsanslag av , 26. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av förstärkta resurser för arbete med nordiskt industripolitiskt samarbete, 27. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs beträffande översynen av underleverantörernas problem, 28. till Bidrag till regionala utvecklingsfonder (industridepartementet) för /82 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . 29. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om underlättande av företagsöverlåtelser och generationsskiften i familjeföretag. () () () () () () () () ()
mot · G4022022 · 1981-03-18 00:00:00 — Motion 1980/81:2022 av m. fl. med anledning av propositionerna 1980/81:130 om industripolitikens inriktning, m. m., och 1980/81:136 om skogsvårdsstyrelsernas organisation, m. m. Under hänvisning till vad som anförts i den socialdemokratiska partimotionen 1980/81:2021 hemställer vi att i enlighet med förslaget i motion 1980/81:2021 med anledning av regeringens proposition 1980/81:130 om industripolitikens inriktning, m. m., och proposition 1980/81:136 om skogsvårdsstyrelsernas organisation, m. m., antar bifogade förslag till lag om ändring i lagen om skogsvårdsavgift (1946:324). Lag om ändring i lagen om skogsvårdsavgift Härigenom förordnas att 1 § lagen om skogsvårdsavgift skall ha nedan angivna lydelse. Den, för vilken vid taxering till inkomstskatt såsom skattepliktig inkomst upptagits garantibelopp för jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering åsatts delvärdet skogsbruksvärde, är skyldig erlägga skogsvårdsavgift. Sådan avgift utgår med av skogsbruksvärdet. Har garantibeloppet av skogsvårdsavgift. Skogsvårdsavgift skall hela krontal. Den, för vilken vid taxering till inkomstskatt såsom skattepliktig inkomst upptagits garantibelopp för jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxering åsatts delvärdet skogsbruksvärde, är skyldig erlägga skogsvårdsavgift. Sådan avgift utgår av skogsbruksvärdet. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Till den del beskattningsåret omfattar tid före beräknas avgiften dock alltjämt enligt äldre bestämmelser. () () HANS () () () () () ()