ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4022132 · 1981-04-21 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:125 med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /81 Få områden uppvisar en så komplicerad bidragsflora som undervisningen i svenska för vuxna invandrare. Den omfattar särskilda statsbidrag av olika konstruktion för c) lokaler, lokal administration och uppsökande verksamhet e) tolk- och fackmannamedverkan f) studieförbundens centrala administration h) pensionskostnader för cirkelledare. Om man undantar punkten pensionskostnader för cirkelledare, som i denna proposition föreslås täckas med medel som tidigare ställts till förfogande, skulle de samlade bidragen från utgöra . Detta gäller både den undervisning som anordnas enligt lagen om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare och den som anordnas inom den s. k. fria kvoten. Från däremot beräknas en höjning till . för den lagreglerade undervisningen och . för övrig undervisning. Enligt vår uppfattning kan den lagreglerade undervisningen knappast dra större kostnader än den övriga. Snarare torde det förhålla sig precis tvärtom, även om det kan förekomma rätt stora variationer från plats till plats och från företag till företag. Vid större företag tar resp. utbildningsavdelning ofta över en del av administrationen, tillhandahåller lokaler kostnadsfritt eller till förmånlig hyra, registrerar nyanställda invandrare och underlättar därmed uppsökande verksamhet. På mindre arbetsplatser med enstaka invandrare kan den uppsökande verksamheten erbjuda svårigheter, dock inte mer kostnadskrävande än motsvarande verksamhet i t. ex. bostadsområden för att fånga upp invandrare till den övriga svenskundervisningen. Också cirkelledararvodena är enligt vad vi erfarit desamma för de lärare som leder den lagreglerade och den fria undervisningen; i själva verket är det oftast fråga om samma lärare, alla med ett och samma löneavtal, varför det enligt vårt förmenande inte finns skäl att föreslå skilda statsbidrag. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar 1. att statsbidraget till i svenskundervisning för invandrare skall utgå med . för såväl lagreglerad som övrig undervisning, 2. att det statsbidragsbelopp som beräknas för verksamheten minskas med . () () () ()
mot · G4022134 · 1981-04-21 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:157 om godkännande av avtal mellan och angående handeln med jordbruksvaror I propositionen tas frågan om godkännande av ett ramavtal mellan och om handel med jordbruksvaror upp. Mot godkännande av detta avtal har vi ingen erinran. I ramavtalet tar de berörda länderna upp vissa nationella önskemål som senare kan bli föremål för konkreta överenskommelser inom avtalets ram. Från sida har anmälts intresse för inköp i av ammoniak och kvävehaltiga gödselmedel, som enligt är att betrakta som industrivaror. Indirekt har emellertid dessa varor stor betydelse för bedrivande av jordbruk i . Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) har lämnat ett utförligt remissyttrande till ramavtalet i vad gäller import från till av ammoniak och kvävehaltiga gödselmedel. ÖEF framhåller betydelsen, från beredskapssynpunkt, av att en produktion av ammoniak uppehålls inom landet. Inköp av ammoniak och kvävehaltiga gödselmedel kan vara fördelaktiga att göra i i fredstid eller vid en fredskris. Förbrukningsnivån är då normalt också högre än vid avspärrningsfallet. Men, framhåller ÖEF, i en krissituation kan ammoniak, som är absolut nödvändig för produktion av sprängämnen och ammunition, bli betraktad som strategisk vara och bli belagd med exportförbud. En sådan situation kan tänkas uppkomma för om NATO blir indraget i en konflikt som förblir neutralt. En produktionsnivå inom landet som kan tillgodose såväl jordbrukets som industrins behov i ett avspärrningsläge måste enligt vår mening uppehållas. Vi menar att landets nuvarande produktion av ammoniak skall uppehållas på denna grund. Vi anser dessutom att samhällsekonomiskt motiverad ny produktion av ammoniak skall kunna övervägas. En sådan produktion i har föreslagits. Härför har anförts skäl som vi anser är värda seriösa överväganden från samhällets sida. Med stöd av det anförda föreslår vi att , med godkännande av avtal mellan och angående handeln med jordbruksvaror, jämväl till regeringen uttalar att ammoniakproduktionen inom uppehålls på nuvarande nivå och att en samhällsekonomiskt motiverad ny ammoniakproduktion i utreds. PER (vpk)
mot · G4022135 · 1981-04-21 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:158 om avveckling av statens bestånd av uthyrningsbostäder m. m. Förslaget om att i princip avveckla statens bestånd av uthyrningsbostäder genom försäljning, alternativutnyttjande eller rivning kan av oss biträdas i den del som avser permanentbostäder men däremot inte i den del som avser fritidsbostäder. Vad först beträffar permanentbostäderna vill vi emellertid framhålla att vi inte delar regeringsförslaget då det gäller formerna för försäljningen. Här bör klart sägas ut och vi föreslår att i första hand skall kommunerna erbjudas att få köpa fastigheterna, i andra hand hyresgästerna, och detta bör gälla både en- och flerfamiljshus. Man får nämligen förutsätta att kommunerna på bästa sätt tar hänsyn till hyresgästintressena och att eventuell överlåtelse eller försäljning till hyresgäster sker via kommunen. Då det gäller avveckling av fritidsbostäder anser vi att det är angeläget att behålla möjligheterna för allmänheten att kunna fortsätta att hyra fritidsbostäder av staten. Troligen skulle flertalet av nuvarande hyresgäster inte kunna vara med och konkurrera vid en utförsäljning på sätt som föreslås i propositionen. Därigenom skulle man motverka syftet att bereda även låginkomsttagare ökade möjligheter till fritid och rekreation. Vi har i vår motion 957 till årets utvecklat vår syn på fritidsboende, rekreation och friluftsliv och finner att ett genomförande av propositionsförslaget beträffande fritidsbostäderna inte kan förenas med de synpunkter och förslag vi där framför. Vi föreslår därför att samtliga övriga statliga myndigheters fritidsbostäder överförs till domänverket och att dessa fritidsbostäder också fortsättningsvis skall hyras ut till allmänheten. Med hänvisning till det anförda och med godkännande av riktlinjerna i proposition 1980/81:158 i övrigt föreslås uttala 1. att vid försäljning av staten tillhöriga permanenta bostäder vederbörande kommuner i första hand erbjuds att få köpa fastigheterna, i andra hand hyresgästerna, 2. att samtliga staten tillhöriga fritidsbostäder bör överföras till domänverket och även fortsättningsvis uthyras till allmänheten. (vpk) (vpk)
mot · G4022136 · 1981-04-13 00:00:00 — Motion 1980/81:2136 av med anledning av proposition 1980/81:160 om tandvård i fred för värnpliktiga m. fl. I regeringens proposition 1980/81:160 föreslås, att ansvaret för de värnpliktigas m. fl. tandvård i fred förs över från försvarsmakten till folktandvården och den privata tandvården. Det finns stora områden i som haft och ännu har stor brist på tandläkare, både privata tandläkare och inom folktandvården. De områden som har lyckats rekrytera tandläkare, har långa köer av skolbarn och övriga boende som har behov av tandvård. På sina håll har patienter stått i kö och då blir det en mycket stor arbetsbörda att sköta det löpande och hinna ikapp det arbete som väntat så . Med anledning av att den ovan beskrivna situationen råder i stora delar av norra är det mycket viktigt att den i propositionen föreslagna reformen noggrant följs upp och att kontroll sker, att samtliga värnpliktiga får möjlighet till den tandvård de enligt lag har rätt att erhålla. Jag förutsätter att om det på någon eller några orter visar sig att tiden för överföring av tandvården är för knapp, möjligheter ges till förlängd tid för omorganisationen i bristområden. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts angående möjligheter att genomföra omorganisationen av tandvård för värnpliktiga i bristområden.
mot · G4022137 · 1981-04-21 00:00:00 — 1980/81 2137-2145 av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:166 med förslag till lag om radiotaltidningar, m. m. I regeringens proposition 1980/81:166 med förslag till lag om radiotaltidningar m. m. har i 4 § formulerats ett förbud mot att radiotaltidningar innehåller annonsmaterial. På s. 8 i samma proposition redovisar föredraganden sin uppfattning i frågan om annonsmaterial i taltidningar: Det finns enligt min uppfattning ingen anledning att reglera frågan om val och omfattning av annonser på annat sätt än att annonsmaterialet i en taltidning inte får överstiga av sändningstiden. De synskadade har också eftertryckligt betonat att deras önskemål gäller i första hand en direkt återgivning av den tryckta förlagan som så nära som möjligt ansluter till denna. Annonser ger ju viktig information som är värdefull även för synskadade. Eftersom vi delar den uppfattning som redovisas i motivtexten anser vi att lagtexten måste bringas i överensstämmelse med de anförda motiven. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att 4 § Förslag till Lag om radiotaltidningar skall erhålla följande lydelse: 4 § skall helt eller delvis återge texten i förlagan. Högst hälften av sändningstiden får användas för annonsmaterial ur förlagan. Utöver material som förekommer i förlagan får radiotaltidning endast innehålla uppgifter om hur materialet i sändningen disponerats. () HANS NYHAGE (m)
mot · G4022138 · 1981-04-21 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:166 med förslag till lag om radiotaltidningar, m. m. I propositionen föreslås att innehållet i dagstidningar skall kunna spridas till synskadade genom rundradiosändningar. kommunisterna biträder i allt väsentligt regeringens förslag. Det finns emellertid skäl att understryka att rundradiosändningarna knappast kan ersätta utgivning av dagstidningar på kassett. Utrymme och räckvidd kommer att kraftigt begränsa synskadades val mellan olika tidningar, vilket inte blir fallet vid en kassettutgivning. Ett genomförande av det nu liggande regeringsförslaget får således inte utgöra motiv för att fördröja frågan om utgivning av dagstidningar på kassett. En stor del av dagstidningarnas innehåll upptas av reklam i olika former. Det har upplevts som en brist i propositionen från de synskadades sida, att man inte föreslår att även annonsmaterial skall få sändas. Detta grundar sig naturligtvis på att reklamen även innehåller information som kan vara av vikt för konsumenterna. Vpk anser inte att man utan mycket noggranna överväganden och belysning från olika utgångspunkter kan släppa in reklam i radio verksamheten. Men vi vill också peka på det väsentliga i att även synskadade får tillgång till vederhäftig och aktuell konsumentinformation. bör enligt vår uppfattning hemställa hos regeringen om att klarlägga hur synskadade skall ges tillgång till sådan information. Detta bör emellertid ske utan att nuvarande regler beträffande reklam i radio och tv i någon principiell mening förändras. Med hänvisning till det anförda och med godkännande av proposition 1980/81:166 föreslås att hos regeringen hemställer om en utredning av frågan om synskadades tillgång till vederhäftig och aktuell konsumentinformation i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk)
mot · G4022139 · 1981-04-21 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:166 med förslag till lag om radiotaltidningar, m. m. I propositionen föreslås att radiotaltidning inte skall få innehålla annonsmaterial. En sådan bestämmelse finns i lagförslagets 4 §. Detta strider mot de önskemål som har framförts från . Från de synskadades sida har man framhållit att radiotaltidningen så nära som möjligt skall ansluta till den tryckta förlagan och att synskadade bör få tillgång även till innehållet i annonser som finns i den tryckta tidningen. Det är svårt att se någon motivering till att synskadade inte skall få tillgång till innehållet i annonser på samma villkor som de får tillgång till andra delar av den tidning som återges som taltidning. Man har hänvisat till det allmänna förbudet mot reklam i etern. Det är enligt min mening ett alltför dogmatiskt resonemang. Det handlar här om sändningar som äger rum . Det är svårt att hävda att några skadeverkningar skulle uppstå om man då fick möjlighet att läsa upp innehållet i några av tidningen utvalda annonser. Om man så önskar är det möjligt att försvåra för andra än synskadade att ta emot sändningen genom någon form av kodning. Då fordras att mottagaren har en särskild nyckel för att kunna tillgodogöra sig innehållet. Att tvärtemot önskemålet från de berörda förbjuda annonsmaterial i radiotaltidningar förefaller vara att sätta stelbenta principer i stället för mänsklighet och förnuft. Jag föreslår därför att förbudet mot annonsmaterial tas bort ur lagtexten. Något lagfäst krav på kodning anser jag inte behövs. Skulle tendenser till missbruk dyka upp, bör det vara möjligt att införa sådant krav i samband med tillståndsgivningen. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att vid antagande av förslaget till lag om radiotaltidningar beslutar att 4 § skall få den lydelse som i det följande betecknas som Motionärens förslag. 4 § skall helt eller delvis återge texten i förlagan. Den får inte innehålla annonsmaterial. Utöver material som förekommer i förlagan får radiotaltidningen endast innehålla uppgifter om hur materialet i sändningen disponerats. 4 § skall helt eller delvis återge texten i förlagan. Utöver material som förekommer i förlagan får radiotaltidningen endast innehålla uppgifter om hur materialet i sändningen disponerats.
mot · G4022140 · 1981-04-10 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:167 om villkoren för lönsparande på vinstsparkonto Det är viktigt att grundlägga sparvanor . Det är därför angeläget att barn och ungdom får praktisk träning i olika former av sparande. Sparande på vinstsparkonto bör vara en attraktiv sparform för barn och ungdom. Därför borde sparande på vinstsparkonto, i form av ett Ungdomens vinstsparande, också kunna omfatta barn och ungdom , som en praktisk träning i ekonomisk fostran. För att stimulera till aktivt deltagande bör penningvinster utlottas till sparare som uppfyller kvalifikationerna. Utlottning av penningvinster kan ske enligt vinstsparandets principer för födelsedagslotteriet, och vinstbeloppen bör ej vara så höga utan så många som möjligt. Det är ungdomarna som skall svara för morgondagens samhälle - ett samhälle som kommer att vara i behov av ett omfattande sparande. Med hänvisning till det anförda hemställs att uppdrar åt fullmäktige i att utreda införande av ett Ungdomens vinstsparande.
mot · G4022141 · 1981-04-21 00:00:00 — av och med anledning av proposition 1980/81:170 om ändring i vallagen (1972:620), m. m. Det torde i princip råda enighet om att valkretsarna skall bestå av geografiskt sammanhängande områden. I ett fall tillämpas inte denna princip. Det gäller valkretsindelningen i . De fyra städerna , , och är utbrutna ur länet och bildar tillsammans en riksdagsvalkrets medan länet i övrigt utgör en. Frågan om en förändring av valkretsindelningen i har utretts i olika sammanhang. Personvals- och valkretsutredningen föreslog en förändring (SOU 1977:94) liksom den särskilt tillkallade utredningsmannen, lagmannen . , i betänkandet Valkretsindelningen i (Ds Ju 1980:3). Båda utredningarna kom till samma slutsats: Valkretsindelningen borde ändras så att kom att utgöra en egen valkrets medan länet i övrigt delades i två valkretsar, en för den södra delen av länet och en för den norra. Gränsdragningen mellan valkretsarna innebar att fördelningen av de fasta valkretsmandaten blev ungefär lika i de tre valkretsarna. De politiska partiorganisationerna i länet har tillstyrkt den föreslagna lösningen. Vi är också av den meningen att förslaget är väl avvägt. Det bör därför genomföras. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att antar det till motionen fogade förslaget om ändring av vallagen. Lag om ändring i vallagen (1972:620) Härigenom föreskrives att 2 kap. 1 § vallagen (1972:620)' skall ha nedan angivna lydelse. För val till är riket indelat i 28 valkretsar. med undantag av (valkrets), med undantag av (valkrets), , , och Lunds kommuner (Fyrstadskretsen), med undantag av fyrstadskretsen (valkrets), Ale, , , , , , , , , , , och Åmåls kommuner (läns norra valkrets), , , , och kommuner (läns södra valkrets), vart och ett av övriga län. För val till är riket indelat i 29 valkretsar. med undantag av (valkrets), med undantag av (valkrets), Bjuvs, Eslövs, , , , , och kommuner (norra valkrets), , , , , , , , , , och Ystads kommuner (södra valkrets), Ale, , , , , , , , , , , och Åmåls kommuner (läns norra valkrets), , , , och kommuner (läns södra valkrets), vart och ett av övriga län. Denna lag träder i kraft . 1 Omtryckt 1979:456.
mot · G4022143 · 1981-04-21 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:170 om ändring i vallagen (1972:620), m. m. I proposition 1980/81:170 om ändring i vallagen förordar statsrådet att nuvarande ordning i fråga om möjlighet att dubbelrösta behålls. Dubbelröstning har utnyttjats i mycket liten omfattning. Denna möjlighet medför emellertid att arbetet i vallokalen försenas och får till följd ökad arbetstid för valförrättarna med på grund härav ökade kostnader, som kan uppskattas till ca 4 milj. kr. Från valförrättare och företrädare för valnämnder samt har framförts krav på att förtidsröstning görs definitiv. Förtidsröstningsperioden är emellertid relativt lång. Det kan inträffa sådana händelser som gör att väljare ändrar sin politiska inställning. Därför bör den som förtidsröstat beredas möjlighet att avge en röst som överensstämmer med den politiska uppfattningen på valdagen. En begränsning av rätten att dubbelrösta genom att denna rätt endast får utnyttjas fram till valdagen bör kunna införas utan att några större olägenheter uppstår för det fåtal väljare som dubbelröstar. Fördelarna för samhället, med lägre kostnader för valförrättningsarbetet, bör överväga nackdelarna för dem som utnyttjar dubbelröstning. Ett snabbare valresultat skulle också bli följden, vilket är en klar fördel för det stora antal personer som är intresserade av valutgången. Ett snabbare valresultat skulle också medföra andra kostnadsbesparingar, bl. a. för . Kostnadsbesparingen, som skulle bli följden av en begränsning av dubbelröstningen, skulle också kompensera kommunerna för den merkostnad som blir följden av förslaget i propositionen att valnämnderna i stället för länsstyrelserna skall handha poströsterna i kyrkofullmäktigevalen. Erforderligt lagförslag bör utarbetas av utskottet. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att beslutar att dubbelröstning vid allmänna val endast får ske fram till valdagen.
mot · G4022145 · 1981-04-21 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:170 om ändring i vallagen (1972:620), m. m. Propositionen bygger på förslag års vallagskommitté. De flesta av propositionens förslag föranleder inga invändningar medan andra kan inge viss tveksamhet. Vi skall i denna motion begränsa oss till att ta upp två frågor. Beträffande valsystemet för kommunfullmäktigeval hävdar vi kommunisterna att ett system med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat i kretsindelad kommun skulle ge största möjliga rättvisa mellan partierna. Vi anser att ett sådant system ej bör innehålla annan spärreffekt än vad användningen av 1,4 som första divisor vid mandatfördelningen innebär. Denna ståndpunkt framfördes av vpk:s representant i vallagskommittén. majoritet begränsade sig till att föreslå att minimiantalet mandat per valkrets höjs från 15 till 20 i syfte att öka förutsättningarna för en proportionell mandatfördelning. Föredragande statsråd biträder inte ens denna förändring, med motiveringen att någon bredare enighet inte uppnåtts kring förslaget, och föreslår oförändrade regler. Från kommunisterna vidhåller vi förslaget om ett system med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat utan särskild spärregel i kretsindelad kommun. bör hos regeringen begära förslag härom. förordar en ändring av skyddet för avregistrerad partibeteckning. Ett kvardröjande skydd skulle uppnås genom att och därmed normalt två val - utgör gräns innan den gamla beteckningen eller beteckning som kan förväxlas med denna får registreras. Regeringen biträder detta förslag. Detta är visserligen ett steg i rätt riktning, men det avgörande problemet om möjligheten att utnyttja en partibeteckning som kan leda till förväxling är fortfarande olöst. Ett parti kan med nuvarande bestämmelser få en beteckning inregistrerad som av ett annat parti anses ligga så nära redan inregistrerad beteckning att risk för förväxling uppstår. Därtill kommer att även om partibeteckning icke registrerats på grund av förväxlingsrisk, kan likväl deltagande i valet ske under den icke registrerade beteckningen. Den enda begränsningen är att partimarkerade valsedlar för sådant parti ej finns utlagda på postkontoren. Sakläget är således att även om myndighet anser att förväxlingsrisk föreligger och därför inte godkänner ansökan om registrering, kan den icke registrerade beteckningen användas och vålla förväxlingsrisk vid valet. Skyddet för registrerad partibeteckning är otillräckligt. En skärpning av bestämmelserna bör vara möjlig även med beaktande av den fria nomineringsrätten. I motion 1980/81:1515 harvi begärt en utredning rörande bestämmelserna för registrering av partibeteckning. Vi vidhåller denna uppfattning. Med hänvisning till det anförda föreslås att med anledning av regeringens proposition 1980/ 81:170 beslutar 1. att hos regeringen hemställa om förslag till ett valsystem med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat utan särskild spärregel i kretsindelad kommun, 2. att hos regeringen hemställa om en utredning rörande bestämmelserna för registrering av partibeteckning vid val i enlighet med vad som i motionen anförs. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)