mot · G4021455 · 1981-01-22 00:00:00 — 1980/81 1455-1461 av m. fl. De boendeformer vi har är inte anpassade till de förändrade samlevnadsformerna som utvecklats . Därför är det nödvändigt att våga experimentera med nya boendeformer. som småhushållen dominerar, byggs det allt större och allt fler villor med fler och större hushållsmaskiner. av alla hushåll består av 1 eller 2 personer. Trenden mot små hushåll ökar . Det blir t. ex. allt vanligare med ungdomar som bor ensamma, splittrade familjer och en större rörlighet mellan olika boendeformer. Den traditionella mamma-pappa-barn-familjen utgör av alla hushållen. Ändå byggs det fortfarande traditionella villaområden med utgångspunkt i stabila familjemönster och en problemfri energisituation. En annan faktor att ta hänsyn till vid bostadsplanering är den isolering och ensamhet som blir allt vanligare och breder ut sig alltmer i vårt samhälle. Det gäller att på olika sätt motverka denna isolering. Boendeformer med gemenskap och mer kollektivt boende är ett sätt att åstadkomma det sociala nätverk som allt fler människor inser att alla människor behöver för att må bra. Allt fler människor blir också intresserade av att bo på annat sätt i andra boendeformer än dem som erbjuds. Resultatet av en enkät visade att vart tionde hushåll ville bo i kollektivhus. På många håll i landet börjar också politiker att våga satsa, åtminstone experimentellt, på nya boendeformer. Nya krav på boendet måste ställas. Krav som ligger på andra plan än större kylskåp och mer egen boendeyta. Kraven måste ställas utifrån att bostaden är en aktionsbas och inte en förbrukningsenhet. I bostaden skall man ta hand om sitt liv och vara tillsammans med andra. Kravet på kollektivhus har om och om igen drivits i främst av kvinnor som tidigt upplevt samhällsförändringarna in i vardagsdisken. Att bo i ett kollektivhus är inte så konstigt som det ofta påstås. Man bor som vanligt i en lägenhet men den är kanske inte så stor och välutrustad som man annars skulle ha haft. Man äter de flesta måltiderna tillsammans med andra. Men några måltider äter man för sig själv eller med sin familj. Man känner ganska många och hälsar på dem i trappan eller ute på stan. Man lånar kanske en extra säng eller en mandelkvarn av dem man känner bättre. Konstigare än så är det inte. Det är konstigare att så få bor på detta vis, med tanke på hur mycket tid man skulle vinna i hushållsarbetet om man slog sig ihop med några fler. Ett kollektivhus är ett hus där man flyttat ut en bit av sin egen lägenhet till en gemensam pott att användas tillsammans (se bilaga). Barnstuga och matsal har varit och måste vara stommen i kollektivhusen"I många fall har det också funnits någon anställd som stått för service i kök, barnstuga och som arbetat som portvakt. Det man vinner genom att bo kollektivt är tid, gemenskap och kvalitet i vardagen. Att slå sig ihop om matlagning och disk ger tid över för annat. Gemensamt ansvar för de allmänna utrymmena betyder varsamhet. Kollektivhusboende kan spara energi i stor utsträckning genom att man använder apparater gemensamt. Mycket av vardagens nödvändigheter kan man ordna enkelt i ett kollektiv. Man kan t. ex. ha ett grönsaks- och potatisförråd i källaren, man kan ordna gemensamma storbak, man kan organisera tvätten enkelt, man kan få en extra nattmamma eller nattpappa, det kan finnas systuga och stojrum, det kan finnas hjälp när man är sjuk. Det är många som skulle vinna på denna boendeform: kvinnorna, som har en orimligt stor del av arbetsbördan i hushållsarbetet; barnen, som kan få en betydelsefull gemenskap med andra barn och vuxna i en arbetsgemenskap; gamla människor, som kan få stöd och hjälp som gör det möjligt för dem att bo kvar i ett eget hem. Möjligen kan några män förlora på denna boendeform. Det är i så fall de män som tagit del i hushållsarbetet. Men förmodligen kan också de uppleva den sociala vinsten i denna form av boende. Utvecklingen står inte alldeles stilla i kollektivhusfrågan. Runt om i landet har det startats olika projekt för att få till stånd nya kollektiva boendeformer. Kvarteret Stolplyckan i är ett exempel. På i börjar man bygga det första huset där ett kollektivhus skall kombineras med ett pensionärshotell. I finns kollektivhuset i . Dit flyttade 30 hushåll . Detta kollektivhus startade med att ett allmännyttigt bostadsföretag erbjöd en arkitektgrupp att ta hand om ett tomt höghus i 60-talsförorten och omvandla det till ett kollektivhus. Detta är det första kollektivhus där man inte utgår från service som grundstomme utan från det gemensamma arbetet i vardagslivet, i hushållsarbetet. Tillsammans sköter man husets angelägenheter. Man betalar samma hyra som i husen runt om, trots att man har många gemensamma rum. Tanken att det gemensamma hushållsarbetet kan vara en sammanhållande kraft i ett kollektiv för 20 till 50 hushåll har bl. a. aktualiserats i en rapport hos . I denna rapport talas det om förutsättningarna för bogemenskap i ett litet kollektivhus där man delar på vissa hushållsuppgifter som matlagning, barnomsorg, sjukomsorg, tvätt, reparationer och delar av husets förvaltning. I dessa tänkta hus har vissa utrymmeskrävande verksamheter flyttats ut ur lägenheterna till gemensamma utrymmen där man kan ha fest, snickra, öva musik, titta på TV för att nämna några exempel. Egentligen är det inga stora förändringar som behövs för att göra gemensamhetsboendet möjligt. Det handlar mest om förändringar i organisationen av boendet. För att kollektivhusen skall fungera krävs för det första att inte spekulationsintressena får makt över boendeformen, för det andra att de boende har ett avgörande inflytande över förvaltningen av huset. Detta kan bli verkligt om de allmännyttiga bostadsföretagen tar sitt ansvar för denna boendeform. Men det krävs omfattande förändringar på bostadsmarknaden för att kollektivhusen skall kunna bli av verklig betydelse. Till dessa förändringar hör: att hyreslagen kompletteras så att även kollektivets besittningsrätt till gemensamhetslokaler skyddas, att lånebestämmelserna justeras så att planeringen och byggandet av kollektivhus underlättas - likaväl som en familj kan få bosättningslån, borde också ett kollektiv kunna få det, att bostadsförmedlingen äntligen ges förfoganderätt över alla lägenheter i inflyttningssituationer så att de kan förmedla lägenheter i denna boendeform, att bostadsspekulationen, som utgör ett ständigt hot mot varje fungerande kollektiv, stoppas, att arbetet med att ge de boende verkligt inflytande över sitt boende påskyndas. Detta innebär också att allmännyttan och bostadskooperationen ges stöd för nya förvaltningsformer som tar till vara de små bostadsenheternas intressen. Vpk föreslår att särskilda medel anslås för utveckling av kollektiva boendeformer. För en treårig planeringsperiod borde . avsättas, därav 10 miljoner för /82. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att hos regeringen hemställer om att ett program för vidareutveckling av redan befintliga flerfamiljshusområden till mer kollektiva boendeformer utarbetas, 2. att under bilaga 16,B 15. Byggnadsforskning anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp för att utveckla kollektivhusen och andra kollektiva boendeformer, 3. att uttalar att statliga lån bör utgå till utrustning och inventarier i kollektivhus, 1* 1980181. 4. att hos regeringen begär att de samhällsekonomiska och sociala konsekvenserna av ett ökat småhusbyggande utreds. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) Exempel på hur stor yta familjerna kan få gemensamt visas med denna skiss Litet mindre privat yta Litet mindre privat utrustning kan ge stora förbättringar till nytta för alla 15 hushåll som av står lagen h«tsyta kan få 40 hushall som avstår lägen hetsyta kan få SALLSKAPS BIBLIOTEK STILLSAMT H06BYRUM