mot · G402683 · 1981-01-22 00:00:00 — av och om rätt för polisman att beslagta kniv Knivbråken har ökat kraftigt i . Polismyndigheterna uppger att kniven bl. a. blivit ett allt vanligare tillhygge i bråken mellan olika missbrukare. Detta är en av flera skäl oroande utveckling. Polismästaren i , , har tillsammans med två läkare. och , studerat sjukjournaler för att undersöka hur vanligt det är med knivmisshandel. De granskade alla journaler kring knivslagsmål från perioderna 1970-1973 samt 1976-augusti 1979. Undersökningen visar att av 195 journalfall hade 114 polisanmälts eller på annat sätt kommit till polisens kännedom. 81 var för polisen helt okända fall, dvs. av de som skadats genom knivmisshandel anmälde inte detta för polisen. De 195 fallen gäller 192 personer en person hade knivskurits vid två och en annan vid tre tillfallen. 114 av personerna är antecknade i rikspolisregistret. av offren förekommer i polisregistret. De har sammanlagt 1092 anteckningar eller i genomsnitt nio per person. Vidare visar siffrorna att 95 är tidigare dömda för förmögenhetsbrott, 78 för våldsbrott, 67 för rattfylleri eller fylleri och 31 för narkotikabrott. Uppklarandeprocenten är relativt hög. Av de 114 polisanmälda fallen har 63 klarats upp i den meningen att gärningsmannen är hörd och bunden vid brottet. 1 14 fall har offret vägrat att lämna uppgifter till polisen om händelsen. Dessa och ytterligare 29 fall har inte gått att klarlägga. De 114 polisanmälda fallen har utspelats på följande ställen: T-banan och Centralen 18 fall annan utomhusplats 38 fall annan inomhusplats 12 fall tåg, båt 2 fall Undersökningen visar att följande relationer har konstaterats mellan offer och gärningsman: 36 var inte bekanta, 26 var det, i 18 av fallen hände det i samband med handel av narkotika, i 17 fall var det oklara relationer, 10 av gärningsoffren tillhörde samma familj, 5 var tillfälligt bekanta och i 2 fall var det inte fråga om något brott. Uppklarandeprocenten är så pass hög som . av fallen kan betecknas som överfall av okänd. Slutligen fastslår utredningen att för de sammanlagt 192 patienter som vårdades på under de här två fyraårsperiodema så krävdes det , varav 131 på intensiv vårdsavdelning. I nuvarande lagstiftning saknar polisen rätt att beslagta gripnas knivar efter frisläppandet. polischef säger i en kommentar att det vore mycket värdefullt om polisen vid gripandet av en känd knivförsedd missbrukare hade rätt att vägra återlämna kniven när personen frisläpps. Polisens entydiga uppfattning i denna fråga bör ställas i relation till den enskildes rätt till sin egendom samt alla medborgares likhet inför lagen. Ur principiell synvinkel kan det hävdas vara tveksamt att låta polisen avgöra om en person efter frisläppande är lämplig att bära kniv eller ej. En enligt vår uppfattning lämplig avvägning mellan dessa två synpunkter är att ge polisen rätt att beslagta en gripen persons eventuella kniv från frisläppandet. Därefter bör personen i fråga ha rätt att återfå densamma. Det finns också skäl att överväga huruvida liknande regler bör gälla ordningsvakter. Det finns flera tragiska exempel på att ordningsvakter tvingats återlämna en beslagtagen kniv, vilken kommit till användning i knivslagsmål. I pressen beskrevs hur en känd boxare kommit i graff med en person på en dansrestaurant. När boxaren kom ut från restauranten hade hans antagonist återfått den kniv vilken han tvingats lämna till dansrestaurantens ordningsvakt. Kniven kom genast till användning mot boxaren. Han avled av de skador han ådragit sig vid slagsmålet. Om eventuell lagstiftning, vilken ger polisen rätt att beslagta eventuell kniv efter frisläppande, visar sig framgångsrik kan det finnas skäl att även utvidga denna rätt till att omfatta även ordningsvakter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lag beträffande polismans rätt att beslagta gripen persons kniv i efter frisläppandet av den aktuella personen. () ()