mot · G4021858 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om utbildningen av tolkar Det finns i omkring 1 miljon invandrare, och man kan enligt invandrarverket räkna med en fortsatt invandring av ca 35 000 personer . En viktig förutsättning för att de nya grupperna skall kunna finna sig till rätta i det svenska samhället är att det finns kunniga och pålitliga tolkar att tillgå. Detta är också nödvändigt för att garantera invandrare samma rättssäkerhet och samhällsservice som övriga medborgare. På många platser ger de språkliga minoriteterna underlag för hel- eller deltidstjänster för tolkar, medan man på andra håll behöver tolkar i mer begränsad omfattning. Enligt förvaltningslagens 9 § bör myndigheter vid behov använda tolk, och kommunala invandrarbyråer förmedlar tolkar till i första hand sjukvård och social service. Rättsväsendet använder sig också i stor utsträckning av tolkar. För att utröna behovet av och tillgången på tolkar har SÖ, invandrarverket, kommerskollegium och UHÄ gemensamt låtit göra en utredning, Arbetsmarknads- och utbildningsbehovet för tolkar i . En enkät bland tolkar och myndigheter, 1979 (SEMKA och ). Denna ger vid handen å ena sidan att det föreligger ett stort behov av kvalificerade tolkar, som inte kan täckas, å andra sidan att det råder överskott på tolkar. Utbildning och godkännandeprov för tolkar Godkännandeprov anordnas av kommerskollegium , ochf. n. kan man arrangera prov i 17 språk. Utbildningen till tolk av två-eller flerspråkiga personer bedrivs med statsbidrag av studieförbund och folkhögskolor, och kurserna har varken inträdes- eller slutprövning. har omkring 5 000 s. k. kontakttolkar fått sådan utbildning, och statsbidraget för verksamheten har uppgått till omkring 7 milj. kr. Ändå finns det endast ca 500 av kommerskollegiet godkända tolkar. Av dem som anmäler sig till provet godkänns i den skriftliga delen, och av dessa godkänns sedan vid efterföljande muntliga prov. Tolkarnas arbets- och löneförhållanden Det finns få fasta tolktjänster, och mycket litet har gjorts för att organisera tolkservicen på ett enhetligt sätt vid tolkarnas vanligaste arbetsplatser. har förtjänstfullt fastställt en tolktaxa som tillämpas av domstolar, polis-, åklagar- och kronofogdemyndigheter, och har antagit rekommendationer för arvodering av tolkar. Det är stora skillnader i taxenivåerna - har dubbelt så höga arvoden som - och godkända tolkar söker sig därför till de välavlönade uppdragen. Varken förvaltningslagen eller rekommendationer förordar att myndigheterna skall använda i första hand godkänd tolk, vilket vore naturligt. De osäkra anställnings- och löneförhållandena avskräcker många språkkunniga från att satsa på tolkyrket. Den nämnda enkätundersökningen visar att tolkarna vill bli betraktade som en professionell yrkeskår och önskar en yrkesutbildning och en arbetsmarknad sorn förmår behålla och utveckla tolkarna som yrkesgrupp. Den utbildning som f. n. erbjuds, med det arbetssätt som karakteriserar folkbildningsarbetet, motsvarar inte tolkarnas förväntningar på utbildning. publicerade SÖ en rapport, Kontakttolkutbildning på studieförbund och folkhögskola, vilken bekräftar resultatet av enkätundersökningen . Flertalet av de 2 200 tolkar som ingår i undersökningen har ytterst svårt att få tolkuppdrag och försörjer sig genom annat förvärvsarbete. 1/10 av tolkarna har utfört 2/3 av alla tolkuppdrag. Av dagens situation bör man dra slutsatsen att det behövs en kraftigare satsning på en kvalificerad tolkutbildning, inriktad på det mål, god minimistandard, som kommerskollegiets prov innebär. Det är dålig samhällsekonomi att ge tusentals människor en otillräcklig utbildning som inte leder till anställning eller försörjningsmöjlighet. Den erfarenhet som SÖ besitter kan utnyttjas i en fastare organiserad undervisning. Utbildningsmålen såsom de formulerats av SÖ och läromedel o. d. som redan finns utarbetade bör kunna utgöra grunden för en ny tolkutbildning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar uttala att tolkutbildning erfordras som yrkesutbildning med inriktning på kommerskollegiets godkännandeprov, 2. att hos regeringen begär förslag om reformer i tolkutbildningen, 3. att beslutar uttala att i avvaktan på regeringens förslag stor restriktivitet skall iakttas vad beträffar kurser för kontakttolkar enligt nuvarande praxis. () () ()