mot · G402637 · 1981-01-21 00:00:00 — av m. fl. om ändrade bestämmelser för svensk vapenexport, m. m. Debatten om den svenska vapenexporten har fått förnyad aktualitet. Det beror inte minst på den mycket kraftiga ökning av denna export som kan konstateras fr. o. m. Det har hävdats att denna ökning beror på inflatoriska effekter, men i verkligheten är det fråga om en tydlig reell ökning. Det är däremot felaktigt att påstå att vapenexporten nu har nått ett toppläge jämfört med tidigare perioder. och en stor del av låg vapenexporten på en högre nivå - i förhållande till totalexporten - än vad den gör . Också uppvisades högre procenttal än vad som var fallet 1975-1977. Vapenexport och totalexport samt är 1955 och 1965 i löpande priser Vapenexport i milj. kr. Totalexport i milj. kr. Vapenexportens andel i % av totalexporten Utvecklingen , så långt vi känner den, uppvisar samma tendens, och vapenexporten kommer antagligen detta år att på länge överstiga en procent av den totala exporten. Procentsiffrorna säger emellertid inte allt. Också de absoluta talen, totalexporten och vapenexporten i kronor räknat, måste jämföras. Om värdet av totalexporten ökar kraftigt som värdet av vapenexporten ökar något mindre, får vi en procentuell minskning, fastän det i verkligheten åren reell ökning. Se t. ex. skillnaderna . Från den synpunkten sett är utvecklingen alarmerande. Vi har därför en mycket kraftig ökning av totalexportens värde. Trots detta ökar vapenexportens andel av totalexporten. är det nästan en fördubbling . Det välkända och tidigare kritiserade mönstret för svensk vapenexport, att den går till förtryckarregimer och diktaturer, har också exemplifierats . Det är framför allt exporten till , både direkt och indirekt via , som har väckt uppmärksamhet. Sådana pinsamma affärer är oundvikliga så länge de svenska bestämmelserna ser ut som de gör. Vapenexporten bedöms ofta utifrån särskilda utgångspunkter. Vapen anses som en speciell produkt i svensk verkstadsindustri. Det är en något förenklad syn, eftersom många andra verkstadsprodukter ofta är lika viktiga ur strategisk-taktisk och militärteknisk synvinkel som vad de rena vapenprodukterna är. Det gäller t. ex. sådana produkter som kullager, fjäderstål och andra specialstålprodukter samt elektroniska komponenter och andra, jämförliga, högutvecklade varor. Det är också omöjligt att hävda att de svenska vapnen skall kunna säljas på världsmarknaden utan att komma till användning. Varje försök att utforma de svenska bestämmelserna utifrån den uppfattningen är dömda att misslyckas. Vapenexporten måste omgärdas med skärpta, odiskutabla bestämmelser, som klart skiljer sig från andra bestämmelser på exportområdet. Men det måste ske utifrån politiska, snarare än moraliska utgångspunkter. Vapentillverkning och vapenexport får inte heller betraktas som en bekväm regulator för att upprätthålla sysselsättning och ge lättvunna förbättringar i handelsbalansen. I en kapitalistisk marknadsekonomi kan vi emellertid förvänta oss att sådana skäl kommer att anföras, särskilt med en regering som den nuvarande, där innehar såväl försvars- som handelsministerposterna. uttalanden av handelsminister om att om vi inte säljer så gör någon annan det visar klart hur man ser på problemen på den kanten. Bestämmelserna måste därför vara entydiga, restriktiva och utformade så att ett politiskt ansvar kan utkrävas. Vpk har påpekat orimligheterna i bestämmelserna som reglerar svensk vapenexport. I första hand måste respektive staters inre system bedömas. Om vapnen är avsedda för att undertrycka det egna folket bör inte någon svensk export beviljas. En sådan, skärpt bedömning kommer att befria svenska regeringar från sådana dilemman som den tidigare exporten till shahens och till inneburit. Vpk har också tidigare hävdat att stater och rörelser som för en progressiv politik och kämpar för sin frihet mot inre eller yttre förtryck bör få köpa svenska vapen. Detta krav kvarstår. Också här måste självfallet politiska bedömningar göras. Rörelser som använder terrorism riktad mot oskyldiga eller tredje man, som inte har med konflikten att skaffa, bör inte få köpa vapen. Under dessa förutsättningar blir det politiska bedömningar som avgör vem eller vilka som får köpa svenska vapen. Det är inte märkvärdigare än de bedömningar som görs när det gäller det svenska biståndet, som vpk också Olika regeringar kan då göra olika bedömningar av vart den svenska vapenexporten skall gå, men det blir en öppen politisk debatt och en klar politisk ansvarighet. Den nu sittande vapenexportutredningen bör få tilläggsdirektiv att utforma nya bestämmelser med detta innehåll. Det har tyvärr visat sig att även de statliga företagen inom vapentillverkningens område ofta varit inblandade i de många suspekta vapenaffärer som genomfört . Detta visar att samhällsägande i ett land med kapitalistisk ekonomi och en borgerlig statsapparat ingalunda garanterar någon progressiv, radikal bedömning av dessa och liknande frågor, även om den för tillfället sittande regeringen säger sig slå vakt om sådana ideal. Trots detta anser vpk att vapentillverkning är en verksamhet som bör stå helt under samhällets ägandeskap och kontroll. För att förbättra denna kontroll och motverka reaktionära tendenser som kan göra sig gällande i regeringarna bör en parlamentariskt sammansatt nämnd, med alla partier representerade, inrättas med uppgift att noga följa och kontrollera den svenska exporten av vapen- och krigsmateriel. Med hänvisning till det ovan framförda föreslås* 1. att hos regeringen hemställer om att den sittande vapenexportutredningen får tilläggsdirektiv enligt i motionen framförda synpunkter, 2. att uttalar att ökningen av den svenska vapenexporten måste hejdas, 3. att beslutar uppdra åt talmanskonferensen att inrätta en parlamentariskt sammansatt nämnd med representanter från samtliga riksdagspartier med uppgift att följa och kontrollera den svenska exporten av vapen- och krigsmateriel. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) * Se även motion 1980/81:638.