mot · G5029 · 1981-10-20 00:00:00 — av i m. fl. med anledning av proposition 1981/82:30 om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. Skogsbruket och skogsindustrin är av mycket stor betydelse för vårt välstånd. Nettovärdet av den svenska exporten av skogsprodukter uppgår till ca . har det varit svårt att tillgodose skogsindustrins behov av råvaror. Detta har lett till att landet har gått miste om betydande exportinkomster. Det är av stor betydelse att undanröja de hinder för ökade avverkningar som kan finnas. Självfallet måste de årliga avverkningarna hålla sig inom ramen för det långsiktigt uthålliga skogsbruket. Regeringen föreslår i propositionen vissa åtgärder för att öka virkesutbudet. Det gäller en ökning av stödet till återväxtåtgärder i samband med avverkning av glest bevuxna och dåliga skogar, ökade anslag till byggande av skogsbilvägar samt till översiktliga skogsinvesteringar och skogsbruksplaner. Dessa åtgärder kommer emellertid inte att ge något nämnvärt bidrag till ett ökat virkesutbud på kort sikt. Detta framgår av propositionen. Åtgärderna är i och för sig riktiga och kommer att på öka råvaruförsörjningen för skogsindustrin, varför vi tillstyrker förslagen. I propositionen anförs att finansieringen av ovannämnda åtgärder kommer att tas upp . Åtgärderna kommer att bidra till en allmänt ökad aktivitet i skogsbruket. Exporten av skogsindustriprodukter kan ökas som behovet av virkesimport minskas. Därmed förbättras handelsbalansen. Utbytet härvidlag kommer att bli större än kostnaderna för de föreslagna åtgärderna. Genom den ökade aktiviteten i skogsbruket kommer också statens skatteinkomster att öka. Det finns mot denna bakgrund ingen anledning att ytterligare finansiera åtgärderna på särskilt sätt. Enligt vår mening är det mycket otillfredställande att inga åtgärder föreslås som snabbt kan öka virkesutbudet. Ett av de främsta hindren för ökade avverkningar är de höga marginalskatterna. För flertalet skogsägare läggs inkomster av skogsbruket på toppen av andra inkomster - antingen inkomst av tjänst eller inkomst av jordbruk i övrigt. För den skull är det viktigt att snabbt genomföra sänkningar av de alltför höga marginalskattesatserna i enlighet med vårt förslag. Det föreligger, som också redovisas i propositionen, en avsevärd risk att enskilda skogsägare kommer att minska sina avverkningar i avvaktan på att den aviserade sänkningen av marginalskatterna genomförs. I någon mån motverkas detta av de förändringar av skogskontoreglerna som föreslås i Dessa förändringar tillstyrks därför. Åtgärden är emellertid inte tillräcklig för att motverka uppskovet med en marginalskattereform. Osäkerheten om det verkliga utfallet av förhandlingarna mellan regeringspartierna och socialdemokraterna kvarstår. Särskilt besvärande är det att finansieringen av marginalskattesänkningen avses ske genom höjda arbetsgivaravgifter eller produktionsfaktorskatt. Detta tillvägagångssätt leder oundvikligen till lägre avverkningar och bidrar till ökad osäkerhet vid ekonomisk planering för skogsägarna. infördes rätt till extra avdrag vid taxeringen för skogsintäkter som hänför sig till perioden 30 juni 1983. Avdraget är för rotposter och för leveransvirke och egna uttag. a. har anförts av virkesförsörjningsutredningen är detta avdrags storlek otillräcklig. Vi delar denna uppfattning. Enligt vår mening erfordras betydligt större avdrag för att skogsägarna skall kunna öka avverkningarna. Höga avverkningskostnader och höga anläggningskostnader för ny skog i kombination med ett progressivt marginalskattesystem ger en otillfredställande förtjänst för skogsägarna. Av det skälet och efter våra beräkningar bör det extra avdraget höjas till för att en önskvärd avverkningsnivå skall åstadkommas. En för såväl rotposter som för leveransvirke och egna uttag lika procentsats är ändamålsenlig. På så vis stimuleras självverksamheten inom skogsbruket, vilket ytterligare förbättrar möjligheterna till ett förbättrat virkesutbud. Av en ökad aktivitet i skogsbruket följer ett högre kapacitetsutnyttjande i industrin, vilket ger större sysselsättning och ökade exportintäkter. Två förhållanden som särskilt bör framhållas är att skogsindustrin till skillnad från en stor del av den övriga industrin förbrukar en ringa del importerade insatsråvaror och komponenter liksom att tiden från att skog avverkas till att färdiga varor exporteras och exportinkomsterna kommer in till vårt land numera är mycket kort. Följaktligen åstadkommer man såväl en positiv påverkan på handelsbalansen som ökade statsinkomster. Av det skälet erfordras inte någon särskild finansiering av ett extra avdrag vid taxering av skogsintäkter. Det är angeläget att ikraftträdandet av det höjda extra avdraget bestäms till en tidpunkt som möjliggör en snabb effekt under innevarande avverkningssäsong. Enligt vår mening bör i detta sammanhang erinras om principerna för uttag av skogsvårdsavgift. Skogsvårdsavgiften får ej utvecklas till en extra pålaga på skogsbruket som en icke-destinerad inkomst för statskassan. Den skall inte heller utformas så att den merverkar till en ekonomisk omfördelning mellan skogsägarkategorier och/eller skogsbruk i olika avkastningslägen. Så länge avgiften uttas förutsätts medlen helt disponeras för insatser, vilka kommer hela skogsbruket till godo och därmed långsiktigt stärker industrins råvambas. Någon uttaxering för ändamål därutöver får ej förekomma. Nuvarande nivå på skogsvårdsavgiften, på skogsbruksvärdet, innebär - i förhållande till ovannämnda principer - ett överuttag av avgiften. Sammantaget med den kommunala garantiskatten innebär dessa två skatter en kännbar fast pålaga för alla skogsägarkategorier. Enskilda fastigheters bärkraft påverkas negativt med risk för minskade möjligheter till god skogsvård. Moderata samlingspartiet avser att återkomma med förslag om sänkning av skogsvårdsavgiften. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att beslutar att höja det extra avdraget vid taxering av skogsintäkter, från för rotposter och för leveransvirke och egna uttag, till för såväl rotposter, leveransvirke som egna uttag. L. () i (m) HANS () () BO ()