mot · G402842 · 1981-01-23 00:00:00 — Motion 1980/81:842 av Per Stenmarck om en plan för personalbesparingar inom statliga myndigheter Den snabba expansionen av den offentliga sektorn utgör ett av de främsta hoten mot den svenska välfärden. En allt större del av vår BNP går åt till att täcka den offentliga sektorns kostnader. Detta tvingas vi konstatera i ett läge där sysselsättningen inom industrisektorn kraftigt minskar. sysselsätts endast var fjärde förvärvsarbetande inom industrin. I praktiken är det denna fjärdedel som skall försörja och som skall lyfta oss ur den ekonomiska krisen. Kravet per anställd är följaktligen högt. skulle det behövas en produktionsökning motsvarande per anställd, förutsatt att hela denna ökning går på export. levde vi för betydligt mer än över våra tillgångar. Följaktligen skulle exporten behöva öka med motsvarande summa. Tumregeln säger att varje exportmiljard kräver 10 000 nya industrijobb. Men i praktiken behöver exporten öka med 40 miljarder eftersom export också kräver importökning av komponenter m. m. Nära två tredjedelar av exportvärdet inom bilindustrin motsvaras av importerade varor. Det skulle med andra ord krävas 400 000 nya jobb inom industrisektorn om vi skulle ha någon möjlighet att exportera oss ur våra balansproblem. Det här ställer krav som svensk industri inte kan klara av. En sådan ökning av industrin är helt enkelt inte möjlig. På kort sikt finns varken kapital eller arbetskraft i tillräcklig utsträckning. som svensk industri måste få ökade förutsättningar för export är det nödvändigt att framför allt de offentliga utgifterna minskar. Det finns ingen annan utväg än att vi tvingas acceptera att merparten av våra problem måste lösas inom ramen för våra egna tillgångar. Den offentliga sektorn utgjorde av BNP, 1970 och 1980 . Även om en viss uppbromsning av ökningstakten har kunnat märkas , måste klara nedskärningar nu göras. Ökningen av den offentliga sektorn kan också mätas i budgetomslutningen. Den statliga budgetomslutningen var , 1970/71 uppgick den till 44 miljarder och 1979/80 till 182,5 miljarder. För innevarande budgetår beräknas omslutningen till . sker stora ökningar också av den kommunala sektorn. Enligt budgetpropositionen beräknas den kommunala konsumtionens volymökning uppgå till 1980 och 1981. Enligt beräkningar som gjorts inom respektive beräknas volymökningen uppgå till 1980 och 1981 för landstingen och till 1980 och 1981 för primärkommunerna. Allt detta har lett fram till att den genomsnittliga kommunala utdebiteringen uppgår till 29,55, vilket är en ökning med . Regeringen har, bl. a. i besparingspropositionen, tagit en rad initiativ för att minska den offentliga sektorn. Problemet tycks ha varit att man inte drabbat den delen av den offentliga sektorn som först borde kommit i åtanke, nämligen byråkratin. De anställda sitter kvar i orubbat bo i en jättelik, skyddad verkstad. När man debatterar den offentliga sektorn skall man ha klart för sig att det grundläggande felet är inte att den offentliga sektorn är dålig utan att den är för stor. Det finns främst två skäl till varför den offentliga sektorn måste minskas. Det första är att vi behöver ett enklare - mindre krångligt - samhälle. Både enskilda och företag skulle tjäna på det. Någon har sagt att det är ett halvtidsjobb att vara svensk medborgare. Vi måste få ett slut på detta! Det andra skälet är att vi måste spara pengar. I det sammanhanget måste det vara ett solidaritetskrav att vi först sparar inom byråkratin. Det finns en rad statliga verk vilkas existens man kraftigt kan ifrågasätta och som tar väldigt många tjänster i anspråk: har 1980/81 561 tjänster. Vi måste ställa oss frågan om skolundervisningen skulle bli sämre eller om våra barn inte skulle gå till skolan om SÖ lades ned eller minskades kraftigt. Kan inte många beslutsfunktioner läggas över på de lokala skolstyrelserna? har 246 tjänster. Är det verkligen nödvändigt att världens förmodligen bäst utbildade konsumenter behöver ett konsumentverk? har 151 tjänster. Skulle våra hus byggas utan garderober om vi lade ner det? Kan inte i stället ett mindre antal tjänster föras över till planenheten inom ? har 590 anställda. Kan inte de största delarna av verksamheten föras över till och de upplysande bitarna till NTF? har 64 anställda. Är inte svenska folket själva kapabla att avgöra sin kultur? Några statliga institutioner bör utan vidare kunna läggas ned . Det gäller t. ex. , barnmiljörådet och barnfilmrådet (en administrativ del av ). Det är fullt klart att vi inte löser våra ekonomiska problem enbart med besparingar inom den statliga byråkratin. Men om vi skall skapa förståelse för sparåtgärder på andra områden, måste vi först göra nedskärningar inom den statliga byråkratin. Med stöd av ovanstående hemställs* att anhåller att regeringen lägger fram en plan för vilka personalbesparingar som kan göras inom statliga myndigheter. PER STENMARCK (m) * Se även motionerna 1980/81:843-844.