mot · G50286 · 1981-11-12 00:00:00 — Motion 1981/82:86 av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:28 om ändringar i rättshjälpslagen (1972:429), m. m. Regeringen föreslår i proposition 1981/82:28 vissa ändringar i rättshjälpslagen. a. föreslås en höjning av nivån på rättshjälpsavgifterna. Regeringen angeri propositionen en besparing om 910 milj. kr. om denna ändring bifalls. Dessa besparingar som i sig inte är stora och vilkas storleksordning måste bedömas som osäker - fås genom att öka rättshjälpsavgiften för dem med de allra lägsta inkomsterna. Det är för oss oacceptabelt att på detta sätt låta dem som har det sämst ställt betala för krisen och i det här sammanhanget undergräva deras möjligheter att hävda sin rätt. Tyvärr är denna propositions förslag inte något undantagsfall, utan det synes vara denna regerings avsikt att vältra över krisens bördor på pensionärer och låginkomsttagare. aviseras en skatteomläggning som ger höginkomsttagare enorma skattelättnader. Vpk kan inte acceptera dessa förslag till ändringar av rättshjälpsavgiftema. Vår principiella uppfattning är den att eventuella besparingar genom förändringar av rättshjälpsavgiften måste göras genom en sänkning av den övre inkomstgränsen om åtta basbelopp. Rättshjälpsavgiften är konstruerad så att en grundavgift tas ut i procent av basbeloppet. Grundavgiften var t. o. m. 1980 av basbeloppet, därefter 1,och föreslås nu bli av basbeloppet. Denna avgift tas ut för inkomster upp till två basbelopp. Hela denna konstruktion av rättshjälpsavgiften måste ifrågasättas. Den innebär att avgiften ökar för mycket låga inkomster i takt med att basbeloppet stiger medan den minskar för högre inkomster. Som exempel kan nämnas att avgiften för en inkomst om . med nuvarande lag är . ; den ökar med regeringens förslag till , och den ökar till . om basbeloppet ökar till . är rättshjälpsavgiften med nuvarande lag , minskar med regeringens förslag till . och minskar ytterligare till . om basbeloppet stiger till . En absolut minskning av rättshjälpsavgiften sker alltså i takt med inflationen. Denna minskning slår dock inte igenom i de lägsta inkomstskikten. Vpk anser att hela konstruktionen av rättshjälpsavgiften måste ses över. En allmän översyn av rättshjälpslagen aviseras i propositionen. Direktiven till denna utredning bör innehålla förslag om översyn av konstruktionen av rättshjälpsavgiften så att ovan nämnda konsekvenser försvinner. Möjligheten till fri rättshjälp upp till en viss inkomst bör också prövas. Vpk lägger i samband med denna proposition fram ett begränsat ändringsförslag i avvaktan på att utredningen ser över hela konstruktionen. Förslaget syftar till att skydda dem med låga inkomster från höjningar av rättshjälpsavgiften i takt med att basbeloppet stiger. Att avslå propositionens ändringsförslag är inte tillräckligt eftersom rättshjälpsavgiften redan nu har en konstruktion som missgynnar de sämst ställda. Propositionens förslag innebär också att möjligheterna till nedsättning av avgiften minskar. Nedsättning till noll kan endast göras i undantagsfall. Vpk:s lagförslag innehåller inte den skärpning av möjligheten att sätta ned avgiften som finns i propositionen. Avgiftsnedsättningar kommer dock troligtvis inte att behöva tillgripas i någon större utsträckning om vpk:s förslag vinner gehör, eftersom det redan från början ger mycket låga avgifter för dem som har mycket låga inkomster. Det är därför svårt att beräkna kostnadsskillnaden mellan de två förslagen. Vad gäller övriga förslag i propositionen har vi i dagens läge med det underlag propositionen ger inte några större principiella invändningar att göra. Vi vill dock ifrågasätta det sätt på vilket lagstiftningen genomförs. Såsom lagrådet anför bygger inte förslagen på någon utredning med ty åtföljande remissbehandling, som brukligt är vid omfattande lagändringar. Det är med utgångspunkt i propositionen svårt att få exakt klarhet i vilka konsekvenser de ändringar som avser en begränsning av rättshjälpen får. Vi avser då de fall när rättshjälp inte längre skall utgå, nämligen vid mål om boskillnad efter gemensam ansökan eller för att upprätta äktenskapsförord eller testamente samt då vissa pilotfalls resultat skall avvaktas. Eftersom dessa förslag dessutom innebär mycket små besparingar anser vi att lagändringarna bör anstå till dess en allmän översyn gjorts av rättshjälpslagen. Vad gäller arvoden till biträden och offentliga försvarare gäller regeringens förslag inte några ändringar i sak, utan innebär enbart att bedömningen av arvodena skall göras noggrannare. Vi anser därför att denna förändring kan genomföras . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att med godkännande av proposition 1981/82:28 i övrigt beslutar 1. att avslå regeringens förslag till ändringar i rättshjälpslagen vad avser 8 §, 9 a §, 16 §, 34 §, 49 b §, 2. att anta det nedan nämnda Motionärernas förslag vad avser ändring av 12 § rättshjälpslagen: Propositionens förslag Motionärernas förslag Överstiger ej den rättssökandes Överstiger ej den rättssökandes beräknade årsinkomst ett gränsbe- beräknade årsinkomst ett gränsbelopp som motsvarar två gånger det lopp som motsvarar två gånger det basbelopp sorn anges i 6 § första stycket, utgör maximibeloppet för rättshjälpsavgiften av basbeloppet, varvid avrundning skall ske till närmast lägre tiotal kronor. Maximibeloppet får sättas ned om det finns särskilda skäl. Beloppet får dock inte understiga en procent av det basbelopp som har nämnts, med avrundning till närmast lägre tiotal kronor, såvida det inte är uppenbart att den rättssökande saknar möjlighet att betala en så stor avgift. Är inkomsten högre än som anges i första stycket, utgör maximibeloppet för rättshjälpsavgiften den avgift som utgår enligt första stycket ökad med en tjugofemtedel av Vid tillämpning av andra stycket iakttages att inkomsten avrundas till närmast lägre tusental kronor och att maximibeloppet avrundas till närmast lägre tiotal kronor., basbelopp som anges i 6 § första stycket, utgör maximibeloppet för rättshjälpsavgiften en procent av den beräknade årsinkomsten, varvid avrundning skall ske till närmast lägre tiotal kronor. Maximibeloppet får sättas ned om det finns särskilda skäl. Är inkomsten högre än som anges i första stycket, utgör maximibeloppet för rättshjälpsavgiften åtta gånger basbeloppet. Vid tillämpning av andra stycket iakttages att inkomsten avrundas till närmast lägre tusental kronor och att maximibeloppet avrundas till närmast lägre tiotal kronor och att lägsta maximibeloppet utgör av basbeloppet, avrundat till närmast lägre tiotal kronor., 3. att hos regeringen hemställa om förslag till direktiv till den utredning som skall se över rättshjälpen i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)