mot · G4021112 · 1981-01-26 00:00:00 — av och om användningen av datateknik i riksdagsarbetet Datatekniken används numera i betydande utsträckning inom den statliga förvaltningen. Även departementen har med stor framgång tagit datatekniken i anspråk för informationslagring och återvinning, textproduktion och registrering. är nästan i sin helhet datalagrad. Enligt vad vi erfarit är erfarenheterna av de aktuella systemen mycket goda och har medfört ökad effektivitet, ökad säkerhet och snabbhet. Det är angeläget att inte halkar efter i den utveckling som är på gång, eftersom det finns så utomordentligt stora fördelar förenade med datateknik då det gäller stora informationsmassor. Utvecklingen i andra länder visar att man inom en del parlament hunnit mycket långt i den komplicerade uppgiften att överföra parlamentsmaterial till data. För politiskt arbete är ju snabb tillgång till information om t. ex. riksdags-/regeringsärendens innehåll, tidigare behandling och dagsläge mycket angeläget. Möjlighet att i skilda frågor få tillgång till uppgifter från andra databaser -1, ex. inom forskningsområdet och vetenskapliga bibliotek - får bedömas vara värdefullt. finns också förutsättningar att få tillgång till informationer från olika internationella dokumentationscentraler m. m. Att manuellt leta sig fram till motsvarande uppgifter är mycket tidsödande och i många fall helt ogörligt. Anspråken från riksdagsledamöternas sida på kvalificerad utredningsservice skulle förmodligen kunna tillgodoses på ett mer ekonomiskt sätt genom en utbyggnad av den datatekniska resursen än genom fortsatt personell utbyggnad av t. ex. upplysningstjänstens dokumentations- och utredningspersonal. En hel del av sökningsarbetet skulle kunna utföras inom partikansliernas ram och i viss utsträckning av ledamöter. I tidigare utredningsarbete rörande informationsfrågor har man betraktat sakinformation - alltså frågor om tillgång till fakta och möjligheter till utredningsservice - som en avgränsad fråga och utåtriktad information till press, allmänhet och myndigheter som ett avgränsat område. Egentligen hör båda sakområdena intimt samman. För informationsförmedlare är organisation och uppläggning av interna fakta och tillgängligheten till dessa i stor utsträckning styrande av deras arbete, funktionernas organisation, innehåll och kapacitet. Genom tillgång till terminaler som gör det möjligt att snabbt hämta information ur databaser av skilda slag kan informationsförmedlarna hålla en mycket hög servicenivå. I en förmodligen nära framtid kommer press, myndigheter och organisationer - som söker information hos - att ha tillgång till dataterminaler av skilda slag. Utvecklingen av text-TV och teledata går snabbt, och mycket talar för att det är ett område där det är angeläget för att hålla sig framme såväl beträffande intern information som för den utåtriktade delen. Här kan det även bli fråga om en möjlighet för enskilda att via text-TV och teledata efterfråga informationer inom det politiska området. Utvecklingen är onekligen intressant, och den kartläggningsrapport som i SOU 1979:69 framlagts av informationsteknologiutredningen redovisar mycket av vad som finns tillgängligt inom området och vad som kan förväntas på något . Inom pågår en viss försöksverksamhet med användande av ADB-teknik för registerproduktion, textproduktion och informationssökning. informationsutredning redovisade i sitt betänkande 1975/76:3 utförligt dittillsvarande utveckling och förordade att förvaltningsstyrelsen skulle tillsätta en särskild ADB-grupp med uppgift att slutföra då pågående försök. Denna ADB-grupp arbetar fortfarande, och för det mer direkta arbetet har bildats ett antal särskilda projektgrupper. I budgetpropositionen anmäler förvaltningsstyrelsen att försöksverksamheten bör fortsätta och bli föremål för en samlad översyn - förmodligen - när nu pågående arbete med textproduktion m. m. utvärderats. I sammanhanget meddelas att den ADB-baserade produktionen av register över riksdagstrycket kraftigt försenats, vilket kan bero på att resurserna är otillräckliga. Vi anser att även om registerproduktionen bara är en begränsad del av riksdagstrycket, är tillgång just till aktuella register en synnerligen väsentlig del i sakinformationen och indirekt för den utåtriktade. Åtgärder erfordras för att snabba upp produktionen - om så behövs bör förvaltningsstyrelsen återkomma med begäran om särskilda medel för detta ändamål. Den pågående försöksverksamheten med datateknik i och riksdagsförvaltningen är enligt vår mening viktig. Det är närmast beklagligt att den sannolikt beroende på alltför blygsam satsning från sida ännu inte avkastat särskilt påtagliga resultat. Den av förvaltningsstyrelsen aviserade översynen blir därför mycket viktig. Vi vill i detta sammanhang understryka betydelsen av att det kommande utredningsarbetet bedrivs med stor skyndsamhet och att de erfarenheter som vunnits på andra håll inom statsförvaltningen tas till vara. För finns det utöver de rent administrativa frågorna en hel del alldeles speciella förhållanden som bör vara med i det kommande översynsarbetet. Man kan som exempel föra fram följande frågor: Hur skall ett effektivt diariesystem läggas upp för riksdagsärenden så att det går att finna uppgifter om vilka ärenden (propositioner, motioner, frågor, etc.) som är aktualiserade under varje och vad som har hänt i dessa frågor? Skall det gå att få veckovisa utskrifter i katalogform av detta? Vem har yttrat sig om vad i debatter? Vilka skall förses med terminaler som möjliggör informationssökning även i departementens system? Hur skall tillgängligheten till andra databaser ordnas och på vilka villkor? Vilka effekter får systemet på stödet till partikanslierna? Kan en utbyggnad av datatekniken få effekter på organisationen av och upplysningstjänsten? Hur skall massmedia och andra utomstående kunna kopplas in i datasystem? Vilka effekter får en utbyggnad av datatekniken på planeringen inför återflyttningen till ? Hur påverkas förutsättningarna för den utåtriktade informationen? Hur kan teledata och text-TV användas? Vilka negativa effekter kan en utbyggnad få - inverkar den på säkerhet och arbetsförhållanden? att beslutar uppdra åt talmanskonferensen att tillsätta en särskild utredning om användande av datateknik i riksdagsarbetet i enlighet med vad som anförs i motionen. () ()