mot · G4021023 · 1981-01-23 00:00:00 — om sysselsättningsfrämjande åtgärder i I samband med beslut att lägga ner flygflottiljen F 11 i framhöll försvarsutskottet i sitt betänkande FöU 1975:14 att utskottet hade den största förståelse för de problem som befarades uppkomma i vid en indragning av flottiljadministrationen. Utskottet förutsatte att regeringen uppmärksamt skulle följa sysselsättningsutvecklingen inom regionen och med all kraft ta itu med de problem som kunde uppkomma genom att flottiljen lades ned. Utskottet framhöll vidare att sysselsättningsstimulerande åtgärder borde förberedas och vidtas . Flygflottiljen i är nu nedlagd och ännu har inga sysselsättningsstimulerande åtgärder vidtagits i . Från och kommuns sida har i olika sammanhang framhållits behovet av att kommunen erhåller kompensation för nedläggningen av Fil. I årets budgetproposition (1980/81:100, bil. 17 s. 114) framhåller industriministern att han i en särskild proposition ang. riktlinjer för energipolitiken avser att behandla bl. a. förslag från utredaren av myndighetsorganisationen inom energiområdet. I en motion till 1977/(1977/78:343) hemställde jag om en utredning beträffande inrättande av en central energimyndighet samt att skulle uttala att en sådan myndighet, om den inrättas, bör lokaliseras till . De synpunkter jag därvid framförde synes vara lika aktuella . I enlighet med de av regeringen uttalade riktlinjerna för lokalisering av statlig verksamhet och enligt de fastlagda decentraliseringsprinciperna bör den nya tilltänkta energimyndigheten redan från början placeras utanför . Med tanke på att en sådan myndighet behöver ha tillgång till såväl de forsknings- och laboratorieresurser som den övriga sakkunskap som finns inom energiforskningen talar starka skäl för att ett sådant verk lokaliseras till . Därigenom skulle ett centralt energiverk få tillgång till en sakkunskap som finns samlad vid , där forskningsverksamhet pågått . Det synes i och för sig naturligt att ett centralt energiverk, icke endast utan även under den fortsatta verksamheten har behov av täta kontakter med myndigheter, företag och organisationer av skilda slag i olika delar av landet. Det är därför angeläget att lokaliseringen sker på ett sådant sätt att snabba och enkla kontakter möjliggörs och att tillgång finns till välordnade administrativa och lokalmässiga funktioner. Även i dessa avseenden är en lokalisering till lämplig. Vad ovan anförts bör ge regeringen till känna inför den förestående propositionsskrivningen. Den fortsatta verksamheten vid R2-reaktorn i Studsvik Folkpartiregeringen beslutade om en särskild utredning betr. den fortsatta verksamheten vid R2-reaktorn i Studsvik. Till utredare utsågs professor vid Tekniska högskolan i . framlades betänkandet Fortsatt verksamhet vid R2-reaktorn i Studsvik (Ds I 1980:9). Utredaren konstaterar sammanfattningsvis bl. a. att R2-reaktorn uppfyller i fråga om prestanda och flexibilitet i användandet aktuella krav och ej kan anses omodern. Vidare sägs att den förutsedda användningen av reaktorn under det närmaste decenniet inte kräver några väsentliga om- eller tillbyggnader och att inga krav på väsentlig ombyggnad föreligger från tillsynsmyndigheterna men att de ej kan uteslutas. Utredaren framhåller vidare att såvitt utredningen kan bedöma finns det inte några tekniska eller säkerhetsmässiga hinder för bibehållandet av driften vid R2 under 1980talet. Vidare framhålls att om R2-reaktörn skulle läggas ned, kommer detta att innebära att ca 140 personer blir direkt berörda och riskerar att bli arbetslösa. I utredningen framhålls vidare att har en avsevärd ökning skett av de utländska uppdragen i R2 och att detta klart bidragit till att förbättra det ekonomiska resultatet. En snar avveckling av R2 skulle äventyra en mycket stor del av verksamheten vid Studsvik, eftersom R2-reaktorn utgör en betydande basresurs för Energiteknik AB:s hela verksamhet. Slutligen må framhållas att enligt utredaren har den totala kostnaden för en avveckling av verksamheten vid anläggningen beräknats till ca 120 milj. kr., dvs. ungefär lika mycket som hela det statliga bidraget till R2 under . I budgetpropositionen 1980/81:100 bil. 17 s. 143 framhåller industriministern att han i en kommande proposition om riktlinjer för energipolitiken avser att lägga förslag om den fortsatta verksamheten vid Studsvik. Då det enligt utredningen inte finns några tekniska eller säkerhetsmässiga hinder för bibehållande av driften vid R2 och då en fortsatt drift är angelägen både för att ge svensk forskning tillgång till en forskningsreaktor av R2:s storlek och kapacitet och för att möta behovet av fortsatta insatser för bränsleutveckling för lättvattenreaktorer och därmed sammanhängande materialprovning, som är efterfrågad både i och utomlands, är det angeläget att beslut fattas som säkerställer driften vid R2-reaktom i Studsvik . Med stöd av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att vad i motionen anförts beaktas i det fortsatta arbetet med propositionen om riktlinjer för energipolitiken.