mot · G402320 · 1981-01-15 00:00:00 — av m. fl. om alternativa odlingsformer inom jordbruket Användningen av kemikalier i det svenska jordbruket har ökat kraftigt under . Detta gäller såväl kemiska bekämpningsmedel som konstgödselprodukter. tvekar knappast någon längre om att denna, av ekonomiska skäl betingade satsning på kemikalier och gödselmedel i det svenska jordbruket, haft en negativ inverkan på den omgivande miljön. Som otvetydiga exempel på störningar i den ekologiska balansen, där jordbrukets strukturomvandling och ökade användning av kemikalier och konstgödselmedel är åtminstone starkt bidragande orsaker, kan nämnas den minskade tillgången på flera viltslag, igenväxning av sjöar och vattendrag och försämringar av dricksvattnet på vissa håll i landet. har blickarna också börjat riktas mot vissa havsområden där på grund av ökade utsläpp av näringsämnen en kraftig algtillväxt med åtföljande syrebrist kunnat iakttas. Särskilt utpräglade ter sig dessa problem av naturliga skäl i intensivt odlade jordbruksbygder. De alltmer uppenbara hoten mot vår miljö har skärpt kraven på begränsningar av kemikalieanvändningen i jord- och skogsbruket. Alternativa odlingsformer är inte längre någon filosofi utan praktisk jordbruksverksamhet. Forskningen på området har intensifierats, och ett flertal praktiska odlingsförsök visar att det är fullt möjligt att bedriva ett jordbruk som i högre grad än det konventionella står i harmoni med naturen. Tyvärr nödgas vi konstatera att försöken med alternativa odlingsformer rönt föga förståelse från officiellt håll. Ett intressant exempel belyser detta förhållande. I Hörbytrakten i mellersta pågår försök med kemikaliefri odling. Försöken har uppenbarligen varit mycket framgångsrika. Odlingarna bedrivs av praktiskt sinnade lantbrukare och under medverkan av expertis på området. Grundtanken bakom den här typen av alternativ odling är att göra naturens egna stora förråd av växtnäring - kväve och mineralämnen tillgängliga för växterna. Man arbetar t. ex. systematiskt med insådd av gröngödslingsgrödor, såsom köver och baljväxter, med förmåga att ta upp kväve ur luften och binda det i jorden. De för projektet ansvariga hävdar att spannmålsskördarna ger i stort sett samma ekonomiska resultat som den konventionella odlingen och att potatisodlingen till och med är lönsammare. På den största gården () bärgades en potatisskörd som visserligen brutto låg betydligt under vad som kan uppnås med intensiv kemikalieanvändning, men genom mindre utgifter för konstgödsel och bekämpningsmedel och mindre bortsortering samt bättre kvalitet uppnåddes ett bättre nettoresultat. Odlarna kommer att i databehandlade resultatrapporter ge belägg för sina framgångar, som tyvärr inte tycks ha rönt något intresse från ansvarigt håll inom jordbrukets föreningsrörelse. Vi finner det angeläget att satsningen på alternativa odlingsformer av det slag som här beskrivits ges ett betydligt ökat utrymme, och bl. a. då vid tilldelningen av statliga anslag för t. ex. jordbruksforskning. bör därför uppdra åt regeringen och att med uppmärksamhet följa utvecklingen av bl. a. , från vilket rön och erfarenheter kan vinnas för tillämpning på andra håll i landet. Krav på bättre miljöanpassning och övergång till mera resursbevarande odlingsformer i det svenska jordbruket har också i flera sammanhang rests av , en organisation som tillvaratar de mindre jordbrukens intressen. Organisationen, som saknar bindningar till den lantbrukskemiska industrin, bedriver sin verksamhet helt utan ekonomiska bidrag från staten eller jordbrukets föreningsrörelse. Utifrån sina egna praktiska erfarenheter hävdar att en bättre odlingsteknik och mindre kemikalieanvändning i jordbruket är till gagn inte bara för miljön utan också på grund av att prisutvecklingen på kemikalier och fodermedel, vilka delvis måste importeras, kan få nationalekonomisk betydelse. I sitt arbete för mera resursbevarande odlingsformer har beslutat inrätta ett odlingsråd med uppgift att genom råd och anvisningar söka anpassa odlingstekniken inom jordbruket till de krav dagens samhälle ställer på ökad miljöanpassning, minskad användning av hjälpenergi och ett förbättrat utnyttjande av lantbrukens egna resurser. Enligt vad vi erfarit har förbundet i en skrivelse till dels sökt ett engångsanslag för inrättande av ett sekretariat, dels ett mindre driftanslag för /81. Framställningen har inte besvarats. Det är enligt vår uppfattning beklagligt att den här typen av initiativ tycks möta så liten förståelse hos ansvariga myndigheter. Med stöd av de resultat som kunnat uppvisas vid försök med alternativa odlingsformer anser vi att staten i någon form bör bidra till inrättandet av ett odlingsråd inom . Då regeringens budget knappast ger utrymme för vidgade anslagsramar föreslår vi att medel utverkas genom en omdisponering av de resurser som står till förfogande för liknande verksamheter inom ansvarsområde. Det bör ankomma på regeringen att avgöra hur en sådan omprioritering av medel skall ske. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställer vi 1. att anhåller att regeringen inom befintlig anslagsram anvisar medel för inrättandet av ett odlingsråd inom Familje 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ökad satsning på alternativa odlingsformer. () () P. O. () ()