mot · G4021901 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om en utredning rörande alunskifTrarna I motion 1978/79:2005 konstaterade vi att energiråvarorna i de svenska alunskiffrarna kan erbjuda en möjlighet till minskat importberoende från andra länder. Skiffrarna är landets största fossila bränslereserv. De är tillräckliga för att kunna tillgodose energibehov . De innehåller också många värdefulla mineraler som kan få betydelse för landets försörjning . Vi menade också att de senaste årens fastlåsta energidebatt inte tidigare gav möjlighet till konstruktiva diskussioner om skiffrarnas framtid. Orsaken är att en alltför stark betoning lagts på uranförekomsterna i skiffrarna. Och därmed har frågan om skiffrarnas framtid varit lika inflammerad som den tidigare diskussionen om kärnkraftens roll. Vid behandlingen av motion 1978/79:2006 (NU 1979/80:70) avvisade utskottet kravet om att en parlamentarisk kommitté för de svenska alunskiffrarna borde tillsättas. Kommitténs uppgift borde, enligt motionen, vara att ge underlag, så att statsmakterna och berörda kommuner kan ta ställning till den framtida användningen av alunskiffrarna. Utskottet skrev (s. 50): Sorn utskottet påpekat behandlas frågan om försörjningen av uran inte närmare i propositionen 1979/80:170. Frågan om möjligheterna att utnyttja de svenska urantillgångarna är emellertid av stor betydelse. I propositionen uttalar föredraganden att frågan bör tas upp i samband med de energipolitiska förslag som kommer att föreläggas . Vi anser att behandling i alltför stor utsträckning präglades av diskussionen om uraninnehållet och frågan om den svenska kärnkraftens framtid. I och med att folkomröstningen om kärnkraften är över borde det finnas möjligheter till en ännu mer nyanserad syn på skiffrarna. Samtliga i regeringen ingående partier har ju deklarerat, bl. a. i proposition 1979/ 80:170, att resultatet av folkomröstningen skall följas. Sakläget är också att bränsle till de tolv reaktorer som enligt riksdagsbeslutet får byggas kan köpas på den internationella marknaden. Ett totalförbud mot utvinning av de svenska alunskiffrarna, inkl. uranet, har därmed inget direkt samband med det svenska kärnkraftsprogrammets framtid. Vi finner därför anledning att nu återigen framföra vår syn på de svenska skiffrarnas möjligheter. I dagens ekonomiska situation måste alla åtgärder som kan medverka till att vårt lands ekonomiska situation förbättras En utvinning av de svenska alunskiffrarna är en sådan möjlighet. Alunskiffrarna - en nationell tillgång De svenska alunskiffrarna kan ge vårt land stora möjligheter att förbättra ekonomi, handelsbalans, försörjningstrygghet och sysselsättning. Mot bakgrund av det ekonomiska läget framstår en kraftfull insats för att möjliggöra fullutvinning av de svenska alunskiffrarna som självklar. Vårt land har också ett självklart internationellt ansvar. Vi kan inte räkna med att t. ex. den tredje världens länder skall avstå begränsade naturresurser för att tillgodose industriländernas behov. Oljekrisen och de ökade oljepriserna har på ett dramatiskt sätt visat hur den tredje världens länder drabbas hårt vid brist och prishöjningar på viktiga råvaror. De har inte haft råd att köpa den eftertraktade råvaran. Också de svenska naturtillgångarna måste därför användas för att klara världens samlade behov av råvaror och energi. De kända alunskiffrarna omfattar ca och är koncentrerade till följande områden: med angränsande delar av . och med angränsande delar av . Fjällkedjan från norra genom , och . Alunskiffrarna innehåller många för vårt land viktiga råvaror. Alunskiffrarna innehåller kerogen - ett organiskt ämne med ett energiinnehåll som motsvarar av oljans energiinnehåll. Energiråvarorna i de svenska alunskiffrarna kan erbjuda en möjlighet till minskat beroende av andra länder. Av energibehov har tillgodosetts genom import. importerades olja för 16 000 milj. kr. Det är ungefär lika mycket som värdet av all export från hela den svenska verkstadsindustrin . Ett ökat oberoende av importerad energi - i huvudsak olja - framstår som en av de allra viktigaste framtidsuppgifterna för det svenska samhället. Kerogeninnehållet i alunskifferformationens olika områden har skattats till: . , , och . F. n. finns inte tillräckligt faktaunderlag för att bedöma kerogeninnehållet i Men dessa områden är mycket omfattande. Alunskiffrarna är vårt lands ojämförligt största fossila bränslereserv. De är tillräckliga för att kunna tillgodose landets energibehov . Någon totalinventering av skiffrarna har inte gjorts. Men värmeinnehållet anses enligt mineralpolitiska utredningen motsvara olja. Detta motsvarar oljekonsumtion på nuvarande nivå. Framtida teknik kan troligen göra det möjligt att också framställa metanol m. m. ur kerogenet. Uran finns i varierande halter inom alunskiffern inom flera områden. Uran förekommer också i andra formationer än alunskiffer och i högre koncentrationer. Alunskiffern i anses representera en urankvantitet av ca . Den är därmed en av största uranfyndigheter. importeras hela det svenska uranbehovet. På grund av det relativt låga uranpriset som f. n. råder på världsmarknaden anser inte AB Svensk Alunskifferutveckling att man kan få tillräcklig kompensation för det minskade värdet på skiffern. Bolaget anser därför inte att det nu finns några förutsättningar för att kunna genomföra en kommersiell uranutvinning i när det nuvarande utvecklingsprogrammet avslutats . Man vill däremot vidareutveckla en process för förgasning av kerogen, vilket är helt oberoende av uranutvinning. Det är väsentligt att detta - och liknande - initiativ understöds av statsmakterna, så att inte våra möjligheter att utnyttja skiffrarna försvinner på grund av att uranutvinning i f. n. inte bedöms som intressant. inlämnade ansökan om tillstånd att få utvinna uran i Pleutajokk i kommun. Under /82 kommer geologiska undersökning att utföra anslagsfinansierad detaljprospektering, bl. a. i , , , , och . Uppdragsfinansierad verksamhet, t. ex. flygmätningar och provtagningar, kommer att bedrivas inom bl. a. , och . I årets budgetproposition föreslår regeringen att SGU erhåller 5,8 milj. kr. Svavel ingår också i skiffrarna. Det kan användas i den kemiska industrin. Vidare har svavlet ett visst energiinnehåll, som kan nyttiggöras vid förbränning. Vårt land använder ca svavel . En tredjedel av svavlet importeras. Kalium är bl. a. ett näringsämne som växtligheten behöver. av världsproduktionen används för tillverkning av konstgödseimedel. Hela vårt lands kaliumbehov, ca , importeras. Fosfor används också till största delen för gödselmedelsframställning. Vårt land importerade fosforråvaror för 244 milj. kr. Kväve används bl. a. för gödselframställning. Ämnet har tidigare utvunnits ur skiffrarna i och . Baryt (bariumsulfat) används inom kemisk och keramisk industri men också inom färg-, byggnads- och gummiindustri. Bariumhalten i de svenska skiffrarna är som regel låg. Men vissa områden - främst i - innehåller betydande mängder. har landets försörjning tryggats helt genom import. Aluminium är den viktigaste lättmetallen. Vårt land är helt beroende av import. importerades ca för metallframställning. Vidare importerades ca för icke-metallisk användning, bl. a. bauxit till cement- och kemikalieindustrin och aluminiumhydroxid till kemikalieindustrin. Aluminium i form av aluminiumoxid kostade ca /ton aluminium. Motsvarande pris för aluminiummetall var ca /ton. Aluminiumhalter förekommer i alunskiffer inom flera områden. Magnesium används i olika former inom keramisk, pappers- och massaindustri, läkemedelsindustri och annan kemisk industri samt för tillverkning av gödselmedel. Magnesium är också en viktig lättmetall. Knappt hälften av tillförseln klarades genom inhemsk produktion. Priset är ca /ton. Magnesium ingår i alunskiffer med halter upp till . Titan används framför allt inom färgindustrin, massa- och pappersindustrin och plastindustrin. förbrukades ca titanföreningar och ca titanmalm. Fösörjningen är helt beroende av import. uppgick det genomsnittliga importvärdet till . per ton och av titanföreningar för färgning till ca /ton. Titan förekommer inom alunskifferområden i halter . Zirkonium används bl. a. som rör och beklädnadsmaterial inom kemisk industri, som bränsleelement i atomreaktorer och som legeringselement i stål. Vårt land är helt beroende av import. Förbrukningen ökar snabbt. Det genomsnittliga importvärdet av zirkoniummalm var /ton . Vanadin används främst vid stålframställning. Förbrukningen har ökat inom stålindustrin med mitten av . Importen uppgår till ca . Priset är ca /ton. Molybden används också främst som legeringsmetall. Vi importerar f. n. allt molybden. uppgick importen till ca . Priset på koncentrerat molybden är ca /ton. Krom är en viktig legeringsmetall. Vårt land är helt beroende av import. uppgick denna till kromhaltiga varor. Priset på krommalm är ca /ton. Kobolt används också främst som legeringsmetall. är helt beroende av import. uppgick denna till färdig metall. Priset är ca /ton. Nickel är kanske den viktigaste legeringsmetallen. av hela världsproduktionen. Vi är helt beroende av import. uppgick denna till uttryckt som nickelinnehåll. Priset är ca /ton. Beroendet av utlandet för försörjningen med viktiga råvaror har ökat. Att säkerställa den framtida försörjningen med bl. a. viktiga mineraler och energi framstår som en av de allra viktigaste uppgifterna . Vissa ay de redovisade råvarorna kan förväntas bli bristvaror inom överskådlig tid. Starka ekonomiska, handelspolitiska och säkerhetspolitiska skäl talar sålunda för att arbetet för att möjliggöra fullutvinning av de svenska alunskiffrarna bör intensifieras. En industriell utveckling av de inhemska råvarutillgångarna kan också ge positiva återverkningar på teknisk utveckling, sysselsättning och produktion i vårt land. Forskning för god miljö För att mera exakt kunna bedöma de positiva effekterna för industrin, råvaruförsörjningen, handelsbalansen och energiförsörjningen krävs prospektering, forskning och utveckling. En totalberäkning av alunskifferreserver med de krav som bör ställas på begreppet malmreserv finns inte . Det är synnerligen allvarligt, då vi kan se fram emot en begränsad tillgång på vissa viktiga råvaror och mineraler inom en inte alltför avlägsen framtid. Miljöskäl kan dock tala emot en fullutvinning av de svenska alunskiffrarna. Dagens teknik - främst i processledet - medför väsentlig påverkan på miljö och natur. Men bättre teknik kan utvecklas. Det gäller också teknik för att återställa landskapet efter brytning, även om också dagens erfarenheter är mycket positiva både i vårt eget land och utomlands. Genom ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete kan det bli möjligt att komma fram till en teknik som både tillgodoser kraven på god ekonomi och tar hänsyn till en oförstörd natur och miljö. I första hand bör därför forsknings- och utvecklingsverksamheten inriktas mot utvärdering av tillgångar, utveckling av en miljövänlig brytningsteknik som möjliggör ett återställande av marken samt utveckling av utvinningsprocesser som kan accepteras också med mycket stränga miljökrav. Bedömare anser att detta innebär ett tioårigt forsknings- och utvecklingsarbete. Först när denna forskning och utveckling är genomförd och de tekniska förutsättningarna för utvinning i fullskalestorlek är kända finns det förutsättningar att utarbeta investerings- och lönsamhetskalkyler. Först finns det också möjlighet att väga miljöintressen mot samhällets behov av en stark ekonomi, hög sysselsättning och försörjningstrygghet. Den möjligheten saknas . Ett utnyttjande av alunskiffrarna förutsätter att berörda kommuner tillstyrker projekten. Denna kommunala vetorätt är ett viktigt inslag i den kommunala självstyrelsen. Vi vill värna kommunernas framtida rätt att förhindra miljöstörande industri. Självfallet har politiska partier och organisationer också på lokal nivå ett ansvar för landets samlade försörjning med råvaror och mineraler. En totalberäkning av alunskifferreserverna är en viktig förutsättning för att de kommunala organen skall kunna göra en meningsfull avvägning mellan riksintresset och de lokala önskemålen, om dessa upplevs stå i konflikt med varandra. Frågan om de svenska alunskiffrarnas framtid har avgörande betydelse för möjligheter att hävda sig som en framstående industrination. En parlamentarisk kommitté bör tillsättas. Kommitténs viktigaste arbetsuppgift bör vara att ge underlag för ett snabbt ställningstagande för statsmakterna och berörda kommuner till den framtida användningen av de svenska alunskiffrarna. Riksdagspartierna får därmed ta ett ansvar i förberedelsearbetet. I en parlamentarisk kommitté finns goda förutsättningar att bryta en stor del av de motsättningar i denna fråga som är en följd av den häftiga energi- och miljödebatten . Kommittén bör självfallet förstärkas med representanter från de fackliga organisationerna och näringslivet. Kommittén bör också tillsätta expert- och referensgrupper. Representanter från de berörda kommunerna bör få möjlighet att i olika former delta i kommitténs arbete. Detsamma gäller representanter för miljö- och naturvårdsintressena. På så sätt kan kommunala intressen sammanvägas med riksintresset att trygga försörjningen med viktiga råvaror och . Kommittén kan därigenom lättare utarbeta en sammanhållen syn på dessa frågor. Arbetet i kommittén kan därigenom också ge en stimulans till de politiska partierna att forma en helhetssyn på dessa frågor. Kommittén bör föreslå erforderliga prospekteringsinsatser och insatser för att utvärdera tillgångarna. Kommittén bör lämna förslag om nödvändiga forsknings- och utvecklingsinsatser. Speciellt bör kommittén uppmärksamma möjligheterna till en miljövänlig brytnings- och processteknik. Vidare bör kommittén ta initiativ till en samordning mellan statliga myndigheter, statliga företag och privata företag, så att ett snabbt utnyttjande av de svenska alunskiffrarna möjliggörs. Kommittén bör också överväga om nya samhällsorgan bör skapas. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs* 1. att begär att regeringen skyndsamt tillsätter en parlamentarisk kommitté för de svenska alunskiffrarna i enlighet med vad som förordas i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om a) kommitténs arbetsuppgifter, b) de svenska alunskiffrarnas betydelse för försörj ningstrygghet, sysselsättning och ekonomi, c) betydelsen av forskning för en god miljö. () (S) () () () () () () () () () () () * Se även motion 1980/81:1902.