mot · G402312 · 1981-01-16 00:00:00 — av m. fl. om inrättande vid av en forskartjäsnt i genetisk epidemiologi Forskningen vid avdelningen för medicinsk genetik i har en epidemiologisk och biokemisk inriktning med syfte att beskriva och förklara bakgrunden till genetiska sjukdomar och missbildningar. En omfattande studie kring miljön vid har resulterat i en rad rapporter om arbetsmiljöns betydelse för de ofödda barnen. Att miljöföroreningar får menliga följder för människors hälsa är välkänt. Men att de också påverkar människan före födelsen har påvisats i . Det finns ett klart samband mellan ämnen som arsenik och bly i arbetsmiljön och ökad risk för kromosomförändringar. Rönnskärsundersökningarna har visat att risken för missfall är större om båda föräldrarna arbetar vid fabriken än om bara modern gör det. Även om endast fadern arbetar inom smältverksområdet kan också det medföra skador. Ärftliga faktorer kommer också in i bilden. Det kan ibland vara svårt att kunna avgöra om en skada beror på arv eller miljö. är det en kombination av båda. Det finns tydliga geografiska skillnader i fråga om vissa missbildningar. Förekomsten av gomspalt (harmynthet) är vanligare i Skellefteåområdet än i övriga landet. Vad beror detta på? Är det enbart arv, eller kan skillnader i miljön medverka? Kanske kan små mängder miljögifter medverka till just dessa missbildningar? Det är mycket angeläget att dokumentera genetiska miljörisker i dagens samhälle. Skador på arvsmaterialet kan drabba det ofödda barnet (missfall, missbildning, utvecklingsstörning) eller ge upphov till sjukdomar och defekter efter födseln. Om förändringar i arvsmassan ökar i en befolkning innebär det också ökad risk för kommande generationer. Genetisk epidemiologi ger möjligheter till forskning i samarbete med demografiska databasen. Ordet epidemiologi för tanken in på smittsamma sjukdomar, men kan tolkas mycket vidare. gav en definition av begreppet epidemiologi som fortfarande kan användas: Epidemiologi är en vetenskap som 1) ger en föreställning om sjukdomars uppträdande och utbredning bland människor och i olika delar av världen, 2) gör det möjligt att förstå samband mellan sjukdomarna och yttre miljöförhållanden. Med genetisk epidemiologi avses sålunda studier av uppkomst och spridning av genetiska sjukdomar och skador i befolkningsgrupper samt miljöfaktorernas inverkan på arvsmassan och på det genetiska sjukdomsmönstret. Den omfattande datainsamling som f. n. sker vid demografiska databasen kan högst väsentligt underlätta genetisk epidemiologisk forskning. F. n. utförs som statligt beredskapsarbete i (15 anställda) utdrag ur källmaterial för sådan forskning i . Som underlag används kopior av födelserullor. Den del av kopiorna som innehåller namnuppgifter klipps bort. I stället införs en kodbeteckning med t. ex. uppgift om bostadsort. Datainspektionen har lämnat tillstånd till denna Från flera håll i landet har framförts önskemål om undersökningar om t. ex. hormoslyr och fosterskador i . Från och harirapporterats födslar av oväntat många barn med Downs syndrom, vilket borde undersökas etc. Kartläggningen av miljöriskerna vid blev en väckarklocka för oss alla. Att framstår som en särskilt miljöfarlig industri är delvis en följd av att den industrin är så väl undersökt. Det finns säkert anledning och intresse att göra undersökningar vid andra företag om det finns miljöfaktorer som kan innebära faror för kommande generationer. Barnen tillhör framtiden och det är mycket angeläget att forskning som kan förebygga att de föds sjuka eller missbildade förstärks. Kvinnor och män bör få känna trygghet i sitt arbete, även i detta avseende. Därigenom undviks tragedier och personligt lidande. Det är också viktigt att få klarlagt hur fosterskador och missfall skall förebyggas för t. ex. röntgenoch operationspersonal vid sjukhusen. Forskningsresurser och forskningsinsatser på detta område är otillräckliga. Vid , där denna forskning gett mycket uppmärksammade resultat, finns ingen tjänst i genetisk epidemiologi, vilket är märkligt med tanke på vikten av att kunna förebygga att barn inte föds sjuka och handikappade. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sagts om behovet av en forskartjänst i genetisk epidemiologi vid . () () () () ()