ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021563 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81: 1563 av m. fl. om höjning av vissa avgifter m. m. i samband med uppbörden av skatt I motion 1980/81: 85 med anledning av regeringens s. k. besparingsproposition föreslog vi bl. a. att vissa avgifter i samband med uppbörden av skatt skulle höjas. avslog dessa förslag, även om den borgerliga majoriteten i skatteutskottet uttalade viss förståelse för det angelägna i ett par av våra förslag. Vi finner att starka skäl talar för att på nytt aktualisera våra tidigare förslag och att dessa bör genomföras möjligt. Vårt nuvarande system för uppbörd av skatt gör det möjligt att i viss utsträckning uppskjuta inbetalningen av skatt med ibland . Härigenom erhåller vissa skattskyldiga en av statsmakterna icke avsedd räntefri kredit, som i en del fall kan uppgå till betydande belopp. I vissa fall tas förseningsavgifter upp, men dessa är tämligen låga. har beslutat att den särskilda avgiften vid uppbörd av kvarstående arbetsgivaravgifter höjs från f. n. (vid belopp .) resp. (vid belopp .) till 10 *7o (. ), (.) I analogi med denna förändring bör även kvarskatteavgiften höjas. Denna tas f. n. ut enligt samma regler som gällde för uppbörden av kvarstående arbetsgivaravgifter. Vi föreslår att dessa regler skärps på samma sätt som beslutat i fråga om kvarstående arbetsgivaravgifter. Vid försenad inbetalning av preliminärskatt tas en s. k. restavgift ut och därefter med för varje påföljande sexmånadersperiod, dock med högst . Vi föreslår att restavgiften höjs till 6 <7o per sexmånadersperiod, dock att den tas ut med högst . Fyllnadsbetalningar som görs året efter inkomståret medför f. n. ingen förseningsavgift. Härigenom kan både enskilda personer och företag tillgodogöra sig i vissa fall avsevärda räntefria krediter. Det finns nu anledning att skärpa bestämmelserna på denna punkt. Detta kan ske genom att en viss förseningsavgift tas ut för fyllnadsbetalningar som överstiger ett visst belopp, om inbetalningen görs exempelvis efter det att den sista betalningstidpunkten för preliminärskatteuppbörden passerats. Ett annat alternativ är att tidigarelägga den tidpunkt vid vilken fyllnadsbetalningar senast skall göras. I båda fallen uppkommer en ränteinkomst för staten. De tre förslag som här har nämnts beräknas sammanlagt, vid oförändrat betalningsmönster, tillföra statskassan en merinkomst om ca 350 milj. kr. I den mån avgiftshöjningarna leder till snabbare betalningar vil 1980/81: 1563 ket får sägas vara den egentliga avsikten med förslagen blir följden i stället att staten gör en räntevinst av ungefär motsvarande storleksordning. Härtill kommer, som en engångseffekt, en förstärkning av statsinkomsterna till följd av att snabbare inbetalningar av skatt sker i samband med att de föreslagna åtgärderna genomförs, med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att begär förslag från regeringen om höjning av kvarskatteavgiften i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att begär förslag från regeringen om höjning av restavgiften i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om fyllnadsbetalningar av skatt m. m. () () () () () () () () () () ()
mot · G4021565 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81: 1565 av m. fl. om slopande av mervärdeskatt för vissa hyres- och bostadsrättslägenheter Med hänvisning till vad som anförts i motion väckt av socialdemokraterna i civilutskottet, motion 1980/81: 1071, hemställs att beslutar att mervärdeskatten slopas för de hyres- och bostadsrättslägenheter som påbörjas fr. o. m. till utgången av . () () () () () () () () () () () Motion 1980/81: 1565 av m. fl. om slopande av mervärdeskatt för vissa hyres- och bostadsrättslägenheter Med hänvisning till vad som anförts i motion väckt av socialdemokraterna i civilutskottet, motion 1980/81: 1071, hemställs att beslutar att mervärdeskatten slopas för de hyres- och bostadsrättslägenheter som påbörjas fr. o. m. till utgången av . () () () () () () () () () () ()
mot · G4021566 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81: 1566 av m. fl. om förstärkning av tullens resurser för bekämpning av narkotikahanteringen Med hänvisning till vad som anförts i den socialdemokratiska parimotionen om särskilda insatser i storstadsområdena hemställs att till : Förvaltningskostnader för /82 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . () () () () () () () () () () ()
mot · G4021567 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81: 1567 om förbud mot offentlig pornografisk föreställning En förutsättning för att ett samhälle skall fungera väl är att de enskilda människorna känner ansvar och respekt för varandra. Utan en sann medmänsklighet, byggd på etiska värderingar, uppstår störningar i relationerna mellan människor. Detta gäller inte minst förhållandena mellan könen. Det måste vara samhällets uppgift att på olika sätt skapa respekt för människovärdet. Det finns anledning att ifrågasätta om verksamheten vid sexklubbarna verkligen överensstämmer med människornas värderingar. Sexklubbarna förmedlar en snedvriden och förråande sexualsyn. Det torde inte råda något tvivel om att klubbarna i själva verket är förtäckta bordeller. Vi anser att det inte finns några skäl att samhället godkänner sexklubbarna och verksamheten där. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar sig för förbud av offentliga pornografiska föreställningar (sexklubbar). () ()
mot · G4021568 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81 15681577 Motion 1980/81: 1568 om ökade resurser för narkotikabekämpning Alla torde vara medvetna om de förfärande konsekvenserna av narkotikabrukets utbredning i vårt land. Åtskilliga åtgärder har vidtagits som också har lett till resultat. är dock narkotikans härjningar av en sådan omfattning att ytterligare åtgärder måste vidtagas. Upplysning och lagstiftning är betydelsefulla men har ytterst ringa inverkan på de marodörer som bedriver narkotikahandeln. Hårda uppföljningsåtgärder måste därför vidtas för att få fast langarna och distributörerna av giftet. Hur ansträngt vårt lands ekonomiska läge än är så måste åtgärder vidtas för att ställa resurser till förfogande för polisen och andra som arbetar med narkotikabekämpandet. Med anledning av vad sålunda anförts hemställs att utöver vad som beviljats tidigare beviljar 10 milj. kr. 1 1980/81.
mot · G4021571 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81: 1571 av m. fl. om inrättande av frigångshem inom kriminalvården Det övervägande flertalet som avtjänar fängelsestraff är människor som inte klarat av sin livssituation i samhället. De är ofta socialt utslagna med långt gånget missbruk av sprit och/eller narkotika. Fängelsevistelsen avskärmar dem ytterligare från samhället och bidrar till att utvidga deras kontaktnät med andra som har liknande svåra problem. Bristen på åtgärder som kan underlätta anpassningen till ett socialt acceptabelt liv är akut. Fängelsevistelsen måste inriktas på sådana konkreta åtgärder som kan bidra till att minska dessa människors isolering och hindra att de diskrimineras i fråga om arbete, utbildning, bostäder m. m. En ömsesidig kontakt mellan intagna och ansvarskännande människor måste upprättas och underlättas. De lokalanstalter som planeras enligt principplan för lokalanstaltsorganisationen med plats för 31 eller 42 fångar fyller inte denna funktion. Flera av dem har inslag som direkt motverkar dessa syften och med dubbla nätstängsel, fönster som inte kan öppnas, larmanordningar etc. effektivt förhindrar närmandet till samhället. Däremot vet vi att frigångshem av typ Björka fyller de krav som ligger till grund riksdagsbeslut om att tillskapa ett tusental nya fängelseplatser. Frigångshem är att föredra inte bara av humanitära och sociala skäl utan också ur ekonomisk synvinkel. De nu projekterade anstalterna innebär en kostnad på ca . per plats och en dygnskostnad . För frigångshemmen är motsvarande kostnader mindre än en tredjedel. Vpk har i tidigare motioner framhållit att riskerna för kriminellt beteende ökar om inte kriminalvården ges den rehabiliteringsinriktning som är önskvärd. En ökad satsning på frigångshem är en nödvändig åtgärd i sammanhanget. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar att det finns skäl att överväga om planerade lokalanstalter inom kriminalvården i vissa fall bör ersättas av frigångshem i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att uttalar att frigångshem bör omfatta 510 platser och vara belägna i redan befintliga bostadsområden. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk)
mot · G4021572 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81: 1572 om åtalsreglerna vid kvinnomisshandel Den bristande jämställdheten mellan män och kvinnor har många negativa effekter i vårt samhälle. Det våld mot kvinnor som i olika former förekommer är ett uttryck för ojämställdhet och för att vi fortfarande lever kvar i en föråldrad patriarkalisk ideologi. Våld mot kvinnor tar sig många uttryck. Det sker i form av misshandel, sexuella övergrepp, olaga hot, hemfridsbrott och skadegörelse. Våldet mot kvinnor sker i största utsträckning i det fördolda och kommer inte fram till myndigheternas kännedom. Det innebär att det i samhället finns en brottslighet som aldrig blir föremål för samhällets åtgärder. Det innebär också att övergrepp av detta slag blir svåråtkomliga för statistik, men det är angeläget att få till stånd en kartläggning som underlag för samhällets stöd och hjälp. Vid fall av kvinnomisshandel på gatan sker ingripande och åtal, men misshandel inom hemmets väggar faller ej under samma åtalsregler. Detta är otillfredsställande en ändring krävs. Vid en interpellationsdebatt i kammaren 1979 meddelade justitieministern att sexualbrottskommittén skulle få tilläggsdirektiv för att utreda frågan om åtalsregeln vid misshandelsbrott. Så har också skett. Jag anser det emellertid nödvändigt att denna fråga behandlas med förtur. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att frågan om åtalsregeln vid misshandelsbrott utreds med förtur.
mot · G4021573 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81: 1573 av m. fl. om fler kvarterspoliser i storstadsregionerna Med hänvisning till vad sorn anförts i den socialdemokratiska partimotionen om särskilda insatser i storstadsområdena hemställs 1. att till Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader för /82 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av 3 , 2. att till Lokala polisorganisationen: Utrustning för /82 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . () () () () () () () () () () () PER-A. HANS () i
mot · G4021574 · 1981-01-26 00:00:00 — Motion 1980/81: 1574 om översyn av lagen om TV-övervakning Då justitieutskottet och lagrådet behandlade (JuU 1976/77: 14) regeringens proposition om lag om TV-övervakning (1975/76: 194) underströks kraftigt behovet av information till allmänheten om att TV-övervakning skedde av en viss plats. Utskottet ändrade också på lagrådets inrådan den i propositionen föreslagna lydelsen av lagens 3 §. biföll sedan utskottets förslag (rskr 1976/77:91). underströk därmed att informationen skulle vara effektiv och kontinuerlig. Enligt min mening kan detta inte anses ha blivit fallet när det gäller TVövervakning av allmänna platser. Polisen har vid många allmänna platser en omfattande TV-övervakning som allmänheten inte har någon kännedom om. Detta var inte meningen då lagen antogs. Meningen var att allmänheten skulle få kännedom om ali TV-övervakning, inte bara den som finns i varuhus och affärer. TV-övervakningen är ett utomordentligt hjälpmedel ur polisiär synpunkt, men om man skall skydda den personliga integriteten vilket är avsikten med lagen måste allmänheten ha kännedom om övervakningen. Enligt den nuvarande lagstiftningen skall tillstånd till TV-övervakning meddelas av . Detta leder till att vi har 24 olika tillståndsmyndigheter med litet olika praxis. Två konkurrerande butiker, som ligger nära varandra men på var sin sida om länsgränsen, kan således ha olika föreskrifter för TV-övervakningen. Detta är inte tillfredsställande ur rättssäkerhetssynpunkt. Det bör understrykas att en ändring härav inte får påverka kommunernas och de anställdas redan nu befintliga inflytande. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om översyn av lagen om TV-övervakning i enlighet med det i motionen anförda.
mot · G4021575 · 1981-01-26 00:00:00 — Motion 1980/81: 1575 om skärpta regler för åtalsunderlåtelse vid narkotikabrott Alla ansvarskännande medborgare inser givetvis att all narkotikabrottslighet är synnerligen allvarlig och förödande för en nation som drabbats av den. Därför måste alla ansträngningar som görs i kampen mot denna brottslighet intensifieras. Bakgrunden till den nuvarande situationen på narkotikafronten, vad som gjorts och vad som görs för att förhindra brotten är väl känt för en bred allmänhet och behöver därför inte upprepas i denna motion. Men till alla övriga förslag som inges till årets i akt och mening att minska narkotikabrottsligheten och om möjligt rädda någon eller några från att bli narkomaner vill vi bidra med ytterligare ett: Skärp reaktionen mot alla narkotikalangare som säljer små portioner narkotika och som själva inte missbrukar giftet! Genom att åtalsunderlåtelse förekommer när det gäller innehav av små mängder narkotika men ändå tillräckligt stora för att ge ett rus ser langaren till att han inte bär på sig större mängd än att han undgår åtal. Det är bara att hämta en ny dos så snart en är levererad osv. För denna kategori langare bör det inte finnas någon liberal lagstiftning, eftersom de kan ses som presumtiva mördare. Förhållandet är emellertid något annorlunda för den som är missbrukare och flummig när brottet begås och som av den anledningen i stället behöver beredas vård. Den nyktre och oskadade langaren däremot måste fås att inse vad han/hon sysslar med, och mot sådana brottslingar hjälper som regel bara en mera skärpt lagstiftning. RÅ-cirkuläret, som ger regler för åtalsunderlåtelse vid narkotikabrottslighet, behöver ytterligare skärpas mot här avsedda langare. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära åtgärder för en sådan ändring (skärpning) av bestämmelserna i det angivna RÅ-cirkuläret som avses i motionen. () ()
mot · G4021581 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81: 1581 om utländska medborgares rätt att förvärva fast egendom Allt fler sommarbostäder, markområden och jordbruk försäljs till icke svenska medborgare. Vi är på väg att stycke för stycke sälja till andra länders medborgare. Det är en olycklig utveckling som bör hejdas. bör ägas av svenskar. Det krävs visserligen tillstånd från i resp. län för att få förvärva och erhålla lagfart på svensk egendom. Men att döma av de många försäljningar som skett förefaller reglerna mycket generösa. En skärpning av nu gällande regler är nödvändig om svenska medborgare skall äga de fasta egendomar som finns inom landets gränser. Med anledning härav hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det krävs betydligt hårdare regler för prövning av utländska medborgares förvärv av fast egendom i .
mot · G4021584 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81: 1584 av och om ändrade regler för redares ansvar Skador orsakade av fartyg vid påkörning av kajer, kranar och annan hamnutrustning kan medföra svåra konsekvenser för hamnägare. Samma sak kan gälla när fartyg på grund av haveri sjunkit i hamn eller i hamninlopp. Vid fartygskollisionen med förorsakade olyckan skador för . Nio personer - brotrafikanter fick tragiskt sätta livet till. Vad gäller ansvaret för skador av nämnda slag föreligger en i modernt rättssystem helt unik begränsning av redares skyldighet att svara för skador. Ägaren av fartyg som skadar exempelvis egendom tillhörande en hamn kan åberopa ansvarsbegränsning för sin skadeståndsskyldighet. En hamn däremot som ådöms skadeståndsskyldighet gentemot fartyg kan inte åberopa någon begränsning i sitt ansvar. Skadeståndet för det Liberiaregistrerade fartyget , som orsakade raset av , beräknas inte bli mer än 6 milj. kr. (Fartygets värde kan grovt beräknas till 50 milj. I den redogörelse som lämnades i prop. 1980/81: 25 redovisades kostnaderna för nytt brobygge och kostnader för trafikens begränsade upprätthållande till 209 milj. kr. Dessa kostnader skall nu ersättas av staten samt delvis av trafikanterna och kommunen. kostnader kommer dessutom att till ej obetydlig del tas av medel för drift och underhåll av vägar. Nuvarande regler gällande det begränsade redaransvaret går långt tillbaka i tiden men finns nu i en internationell konvention ursprungligen daterad i Briissel . har biträtt konventionen men inte utnyttjat den reservationsmöjlighet som finns för skada på hamn, bassäng eller vattenvägsanläggning. Vi aktualiserade det begränsade redaransvaret i motion 1975/76: 1120. uttalade i sitt utlåtande /77:10 att man delade vår uppfattning om behovet av en revision av reglerna på detta område. Inom har man arbetat med revision av konvention, och en ny konventionstext antogs i . Den innebar en viss höjning av begränsningsbeloppens storlek, som redan då kunde ifrågasättas. Ansvarsbeloppen konventionstext är ej heller indexreglerade. har emellertid ännu ej undertecknat konvention, varför konventionen med alla sina svagheter fortfarande gäller. 1980/81: 1584 Det begränsade redaransvaret behöver ändras för att motsvara nutida krav. Vi är medvetna om att frågan gäller förhandlingar med flera länder och olika intresseinriktningar. Men vi vill ändå hävda att man från svenskt regeringshåll med kraft bör eftersträva en lösning som ställer hamnägare och ägare av broar och annan egendom i en väsentligt bättre situation än vad som är fallet vid olyckor och haverier orsakade av fartyg. Vi föreslår med hänvisning till det anförda att hos regeringen begär initiativ syftande till snara förslag om ändringar av det begränsade redaransvaret. () ()
mot · G4021585 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81: 1585 om viss översyn av lagstiftningen om internationella rättsförhållanden rörande äktenskaps rättsverkningar (GB) är i princip endast tillämplig på rättsförhållanden mellan makar som är svenska medborgare. Är den ene eller båda makarna utländska medborgare, får frågan om vilket lands lag som skall tillämpas avgöras enligt internationellt privaträttsliga normer. Bestämmelser om tillämplig lag beträffande rättsverkningar av äktenskap mellan medborgare i olika stater finns i lagen om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskaps rättsverkningar. I lagen stadgas bl. a. att äktenskapets rättsverkningar i brist på avtal mellan makarna skall bestämmas av lagen i den stat mannen tillhörde vid tiden för äktenskapets ingående. har genom en dom 1980 med stöd av denna lag beslutat att en kvinna skulle förlora sin egendom, del i hus och övriga tillgångar till sin f. d. man, som var utländsk medborgare. Makarna var bosatta i . Avgörandet strider helt mot en modern syn på äktenskapet och jämställdheten mellan makar. Lagstiftningen bör därför ändras. ser f. n. över lagstiftningen på det familjrättsliga området. Den bör lämna förslag på en lagändring för att domar som så uppenbart som i ovan citerade fall strider mot svenskt rättsmedvetande inte fälls. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att familjelagsakkunnigkommittén lämnar förslag till lagändring av den internationellt äktenskapsrättsliga lagstiftningen i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 1980/81.
mot · G4021587 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81: 1587 om tillgång till biblar och litteratur för medborgare i Två gånger har vi i motioner hemställt om insatser i syfte att från svensk sida verka för spridning av biblar och litteratur i . Två gånger har utrikesutskottet i betänkanden till på ett utmärkt sätt redogjort för vår demokratis syn på självklarheten i alla människors lika rättigheter men i dessa svar på våra motioner stannat i ett avslag. Utskottets argument för sakinnehållet i motionerna borde ha lett till bifall av motionskraven. Vi vet att en överväldigande majoritet av befolkning väntar på initiativ och åtgärder från vår regerings sida. Vi återkommer därför med vår begäran därom. Deklarationen om tros- och tankefrihet för alla medborgare i vår värld har antagits av , men för många av staterna i detta förbund är det bara på papperet man har tanke- och trosfrihet. Vi vet att miljoner kristna i de s. k. kommunistiska länderna bittert upplever det hårda trycket; verkligheten i deras med demokrati stämplade hemland är ofrihet och intolerans. Det har tidigare anförts av utrikesutskottet att möjligheten till påtryckningar varigenom tillgången på biblar och annan litteratur skulle öka är begränsad, men denna uppfattning är inte grundad i verkligheten. En svensk påtryckning på diplomatisk väg och i FN gör starkt intryck. Den bör ske och den bör upprepas, om så är nödvändigt, med skärpa. Det är opinionsyttringar av detta slag som betyder mest, om man vill förbättra förhållandena för trosbekännare i . Med hänvisning till vad som här anförts hemställs att hos regeringen hemställer om åtgärder för att förmå FN att verka för att ge medborgare tillgång till biblar och litteratur. () ()
mot · G4021589 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81: 1589 av m. fl. I programmet för en Ny Ekonomisk Världsordning ingår att skall svara för av världens industriproduktion. Detta är en ganska blygsam målsättning om man tar hänsyn till att dessa länder tillsammans har ca två tredjedelar av världens befolkning och att deras andel kommer att vara ännu större. Inte desto mindre utgör denna målsättning en stor utmaning och kommer att kräva en omfattande utbyggnad. Inför den industrialiseringsprocess som är nödvändig i , och som förhoppningsvis också kommer att ske, kommer teknikvalet att spela en mycket stor roll. Den dominerande industriella tekniken är helt utvecklad i i-länderna och optimerad till dagens i-landsförutsättningar. Dessa kännetecknas av god tillgång på kapital, en väl utbyggd infrastruktur, en stark samhällsapparat, stora forskningsresurser, god tillgång på välutbildad arbetskraft och specialister, men med en begränsad tillgång på arbetskraft totalt sett. I är förutsättningarna helt annorlunda och kan i de flesta fall förväntas förbli så ännu några decennier, även om en positiv utveckling kan komma till stånd. förutsättningar kännetecknas av stor brist på kapital, svag infrastruktur, svag samhällsapparat, nästan inga forskningsresurser, brist på välutbildad arbetskraft, men med god tillgång på arbetskraft totalt sett. Det är mot denna bakgrund inte förvånande att ett okritiskt överförande av i-landsteknik till ofta skapar problem. Flaskhalsproblem av olika slag skapar driftsproblem och stora kostnader. Det tekniska beroendet av i-länderna växer. Den ekonomiska utveckling man åstadkommer får ringa spridningseffekt. Risken är tvärtom stor att man skapar en liten modern sektor som lever på i-landsliknande villkor, medan landet och befolkningen i övrigt ställs utanför utvecklingen eller t. o. m. får sina villkor försämrade. En u-landsanpassad teknik är inte lika med en föråldrad teknik. Däremot är det nödvändigt för med en teknisk utveckling som är optimal utifrån deras behov och förutsättningar och som kan medverka till en bred ekonomisk utveckling. Om , genom bistånd eller på kommersiell basis, skall medverka i industriella uppbyggnad är det viktigt att vi också kan erbjuda en u-landsanpassad teknik. Den nuvarande teknikutvecklingen i vårt land ger oss inte dessa förutsättningar. Ett sätt att göra oss bättre rustade på detta område skulle kunna vara att inrätta ett teknik. Institutet skulle verka i samarbete med ett eller flera å den ena sidan 1980/81: 1589 och svenska organ sorn sysslar med industriell teknikutveckling å den andra. Syftet skulle vara att binda samman u-landserfarenheten med svenskt kunnande i teknikutveckling. Konkreta utvecklingsprojekt skulle kunna bedrivas både i våra samarbetsländer och här hemma. Dessa projekt skulle kunna leda fram till en industriell produktion där man utnyttjar kapacitet både i och i vederbörande . Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om utredning av frågan om ett teknik i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () i () ()