mot · G50276 · 1981-11-04 00:00:00 — av Hans Nyhage m. fl. med anledning av proposition 1981/82:15 oni studie- och yrkesorientering i grundskola och gymnasieskola m. ni. I propositionen framhålls att ett av skolans viktigaste mål är att förbereda eleverna för arbetslivet samt att denna arbetslivsförberedelse är en uppgift för all undervisning. Vi delar denna syn men vill ändå peka på ett antal åtgärder som är både angelägna och nödvändiga om den ovan nämnda målsättningen skall kunna uppfyllas. När den nya läroplanen för (Lgr 80) träder i kraft ersätts den praktiska yrkesorienteringen (pryon) med praktisk arbetslivsorientering (prao) som skall läggas ut och omfatta minst . Den praktiska arbetslivsorienteringen syftar till att ge eleverna ökade kunskaper om samhälle och arbetsliv och är ett led i studie- och yrkesorienteringen. Syftet bör vara utgångspunkten för utformningen av praon och man bör kunna söka sig fram på olika vägar för att nå de mål som uppställts för verksamheten. bör, enligt vår mening, särskilt uttala att det är kvaliteten i verksamheten som är avgörande, inte kvantiteten av olika insatser. Det finns anledning att särskilt betona att praon skall syfta till att eleven får erfarenhet av arbetslivet på olika områden och att den alltså inte skall vara inriktad mot ett visst yrke eller ett enstaka verksamhetsområde. Anknytningen till skolans undervisning skall vara den övergripande målsättningen. Eleverna skall i undervisningen och genom vägledning hjälpas att sätta in sina erfarenheter i ett större sammanhang. I propositionen sägs att handlingsprogram bör utformas för praon och att detta bör redovisas i den lokala arbetsplanen. Vi anser det så viktigt att syftet och målen för verksamheten styr valet av åtgärder att det, enligt vår mening, måste klart slås fast i skolförordningen att ett sådant handlingsprogram skall utformas och att detta skall redovisas i den lokala arbetsplanen. Med en sådan utgångspunkt bör det vara möjligt att förhindra ett slentrianmässigt utläggande av praon på olika arbetsplatser. Det bör också kunna innebära att ett lokalt utvecklingsarbete kommer till stånd, som tar i beaktande och utvecklar andra former för praktisk arbetslivsorientering, t. ex. internprao och produktiva insatser som understryker sambandet mellan inhämtade kunskaper och vad de kan användas till. I syfte att hjälpa skolpersonalen att upprätthålla kvaliteten i den praktiska arbetslivsorienteringen bör i kommentarmaterial från SÖ också praktiska exempel ges på olika former av prao och på hur förberedelse och efterarbete skall ske. Kommentarmaterialet bör visa hur man successivt h jälper eleven att finna svar på de frågor om arbetslivet som denne ställer. Enligt SÖ:s beräkningar, som återges i propositionen, tar de privata arbetsgivarna och den kommunala sektorn emot en större andel av eleverna än som motsvaras av deras andel av arbetsmarknaden. bör uttala att även staten och landstingen har ett ansvar för att praoplatser erbjuds. Syo-funktionärens uppgift är enligt propositionen att fungera som resurs och inspiratör och att bedriva personlig vägledning. Vi anser det angeläget att det i skolförordningen klart anges att studie- och yrkesorienteringen skall vara en saklig och objektiv orientering som ges med respekt för den enskilda individen. En elev får inte avrådas från att välja ett yrke på grund av syofunktionärens eller lärarens personliga synpunkter på olika yrkens värde eller framtidsutsikter. Det måste understrykas att det här är fråga om en servicefunktion och att valet sist och slutligen måste vara elevens eget. Läroplanens (Lgr 80) mål och riktlinjer framhåller också att skolan aldrig bör försöka påtrycka elever och föräldrar sin uppfattning. Utbildningen för syo-funktionärer bör inriktas på att funktionärerna skall kunna ge en objektiv och saklig orientering om förutsättningar inom olika yrkesområden. Enligt vår uppfattning är det väsentligt att syo-funktionären i sin tjänst har en kombination avsyo-verksamhet och undervisning. Den förtrogenhet med skolans övriga arbete och den kännedom om elever vederbörande på så sätt får. finner vi så viktig att vi avvisar propositionens förslag om att nya tjänster med enbart syo skall få inrättas. Vidare finner vi det vara så värdefullt att syo-funktionären har sin tjänstgöring förlagd till en skolenhet, att vi förordar stor flexibilitet i kombinationen av syo-verksamhet och undervisning för att göra detta möjligt. Enligt SÖ:s utvärdering har de lokala planeringsområden spelat en betydelsefull roll då det gäller kontakten mellan skola och arbetsliv. Detta äger säkert sin riktighet på många håll, men på andra har det ibland uppstått betydande svårigheter att få detta organ att fungera ändamålsenligt. I propositionen föreslås bidragskonstruktionen ändrad så att samtliga statsbidrag till syo förs till förstärkningsresursen. Det ligger helt i linje med de senaste årens skolpolitiska inriktning att medge kommunerna en betydande frihet i dispositionen av resurserna inom de mål och ramar som statsmakterna fastställt. Det förefaller då mindre lämpligt att hålla fast vid den centrala anvisningen att ett lokalt planeringsråd skall finnas i varje kommun. Vi förordar att man låter skolstyrelserna själva välja den form för kontakt skola-arbetsliv som dessa finner mest framgångsrik för att uppnå de fastställda målen. Också i dessa fall och på detta sätt kan man få till stånd ett lokalt utvecklingsarbete. Vi ifrågasätter således inte funktionen men anser att formerna för kontakter bör kunna variera. Vi noterar med tillfredsställelse att föredraganden föreslår att skolstyrelsen omprövar beslut om yrkesintroduktion efter en tio-veckors-period. Vi anser dock att detta bör kombineras med att det i skolförordningen klart anges att det för varje elev i yrkesintroduktion skall upprättas ett skriftligt individuellt åtgärdsprogram, där syftet och innehållet i yrkesintroduktionen klart anges. Det bör också stipuleras ett kontinuerligt uppföljningsansvar som innebär att skolstyrelsen även vid senare tillfällen skall ta upp beslutet om yrkesintroduktion till ny prövning. Intagning på grundval av höstterminsbetyget I propositionen föreslås bl. a. att slutlig intagning till gymnasieskolan på grundval av höstterminsbetyget i årskurs 9 skall bli en reguljär ordning fr. o. m. /84. I förslaget om höstterminsintagning till gymnasieskolan hänvisas till pågående försöksverksamhet. Någon samlad utvärdering av denna har inte genomförts. Då höstterminsintagning till gymnasieskolan är en förändring som kan antas få stora konsekvenser för elever och personal bör försöksverksamheten utvärderas och redovisas för innan ställning tas till sådan intagning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att uttalar att kvaliteten i den praktiska arbetslivsorienteringen skall vara utgångspunkten för praons utformning och omfattning, 2. att beslutar att handlingsprogram skall utformas för den praktiska arbetslivsorienteringen samt att detta skall redovisas i den lokala arbetsplanen, 3. att uttalar att även staten och landstingen har ett ansvar för att prao-platser erbjuds. 4. att uttalar att studie- och yrkesorienteringen skall vara en saklig och objektiv orientering som ges med respekt för den enskilda individen, 5. att avslår regeringens förslag om intagning till gymnasieskolan på grundval av höstterminsbetyget i åk 9 och uttalar att försöksverksamheten bör utvärderas och redovisas för innan beslut fattas, 6. att beslutar avslå propositionens förslag om nya tjänster med enbart syo, 7. att uttalar att syo-tjänsterna konstrueras med stor flexibilitet beträffande kombinationen syo-undervisning, 8. att uttalar att skolstyrelserna själva får välja former för kontakt skola-arbetsliv, 9. att beslutar att det för varje elev i yrkesintroduktionen skall upprättas ett skriftligt individuellt åtgärdsprogram och att skolstyrelsen har ett kontinuerligt uppföljningsansvar. () () HANS NYHAGE (m) () () () () ()