ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021810 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om undanröjande av viss oklarhet rörande medbestämmandelagens tillämpningsområde I lagen om medbestämmande i arbetslivet har 2 § följande lydelse: Arbetsgivares verksamhet som är av religiös, vetenskaplig, konstnärlig eller annan ideell natur eller som har kooperativt, fackligt, politiskt eller annat opinionsbildande ändamål undantages från lagens tillämpningsområde såvitt avser verksamhetens mål och inriktning. Vid behandlingen av regeringens proposition 1975/76:105 om MBL avgav ett yttrande (KU 1975/76:1 y) till inrikesutskottet över vissa delar av propositionen. Angående 2 § MBL heter det följande: Sorn inledningsvis nämnts har från den föreslagna medbestämmandelagens tillämpningsområde undantagits ideell och opinionsbildande verksamhet såvitt gäller verksamhetens mål och inriktning. Mot bakgrund av uppgift att bereda ärenden på tryckfrihetens, opinionsbildningens och massmediernas område vill utskottet avslutningsvis beröra propositionens förslag i detta avseende. Det angivna undantaget får bl. a. avseende på massmedieföretagen. Enligt utskottet är det värdefullt att t. ex. tidningarnas särställning som opinionsbildande organ på detta sätt särskilt uppmärksammats. Som anförs i propositionen är det sålunda enligt utskottet väsentligt att kollektivavtalsreglering inte skall få förekomma beträffande tidningsföretagens riktlinjer och målsättningar. Detta innebär bl. a. att tidningsföretagen själva - i likhet med vad som gällt - utser ansvarig utgivare, chefredaktör och övriga medarbetare som skall tillse att den fastställda målsättningen följes. Enligt TF äger varje svensk medborgare eller svensk juridisk person rätt att själv eller med biträde av andra trycka och sprida tidningar och tidskrifter. Tidningens ägare och dess ansvarige utgivare har rätt att bestämma över tidningens innehåll. gäller oavsett om innehållet i en tryckt skrift framstår som ett egentligt yttrande av den som författar skriften eller som ett meddelande eller fortspridande av en upplysning (tryckfrihetssakkunniga). Oklarhet föreligger om tolkningen av 2 § MBL i förhållande till TF. För att undanröja den oklarhet som föreligger finns behov av en närmare utredning. Mot bakgrund av vad ovan anförts hemställer vi att hos regeringen anhåller om utredning i syfte att undanröja oklarheter i förhållandet mellan TF och 2 § MBL. () ()
mot · G4021813 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1813 av om lokalisering till av ett industricentrum är en av de orter i landet som är hårdast drabbad av arbetslöshet. är därför också i behov av omedelbara och kraftfulla regional- och sysselsättningspolitiska satsningar. kommun har alltid haft en betydande undersysselsättning jämfört med genomsnittet för riket. näringsliv är dessutom mycket ensidigt och helt dominerat av gruvföretagen . av kommunens totala sysselsättning återfinns inom gruvindustrin. Av de industrisysselsatta arbetar nio av tio inom gruvindustrin, varav ensamt svarar för sju av tio. Den extremt ensidiga näringsstrukturen medför att kvinnor och ungdomar har små möjligheter till sysselsättning. Utöver och finns endast fem industriföretag med fler än 25 anställda. Fyra av dessa är legoproducenter till gruvföretagen, och då främst till . Nyetableringstakten av tillverkande företag är låg. Det fåtal företag som etablerats har huvudsakligen inriktat sin verksamhet för den lokala marknaden. Utvecklingen har, främst orsakat av : s problem, lett till en allvarlig försämring av stora sysselsättningsproblem. Effekten av produktionsbegränsningar har medfört en direkt förlust av 350 arbetstillfällen vid Malmbergsgruva. åtgärder har också lett till att den lokala verkstadsindustrin haft stora sysselsättningssvårigheter. har totalt närmare 450 industriarbetstillfällen gått förlorade. Problemen vid har lett till en markant ökning av antalet arbetslösa i kommunen. Den ökade arbetslösheten har till stor del drabbat de nytillträdande på arbetsmarknaden, kvinnor och ungdomar. F. n. är drygt 1 100 personer registrerade som arbetslösa, vilket motsvarar av den aktiva befolkningen. Hälften av de arbetslösa utgörs av ungdomar . Utvecklingen vid har även lett till en betydande befolkningsminskning i kommun. uppgår förlusten till ca 700 personer. Sysselsättningssituationen i kan dess värre ytterligare försämras . Fram till förväntas reducera personalstyrkan med ytterligare drygt 300 personer. Det totala sysselsättningsbortfallet vid skulle därmed uppgå till 700 personer eller av kommunens industrisysselsättning. Med hänsyn till betydelse för näringsliv torde en sådan utveckling leda till ett ytterligare 1 1980181. 3 sami Nr 1813-1818 sysselsättningsbortfall och en fortsatt befolkningsminskning. Som framgått ovan är i behov av nya arbetstillfällen, i behov av en stimulans av den industriella utvecklingen samt i behov av en bredare sammansättning av arbetsmarknaden. En lokalisering av en industricenteranläggning till skulle verksamt bidra till att underlätta möjligheter att knyta till sig industriell verksamhet. Ett industricentrum skulle också vara ett instrument för att stimulera och bredda kommunens ensidiga näringsstruktur. En industricenteranläggning skulle dessutom kunna utgöra en regionalpolitisk insats som motverkar det förväntade sysselsättningsbortfallet vid . Under åberopande av ovanstående anhåller jag att beslutar att hos regeringen hemställa om att erforderliga initiativ tas för att uppföra ett industricentrum i .
mot · G4021820 · 1981-01-27 00:00:00 — Av och om beredskapsarbeten vid jordbruk i övre Jordbrukare i och hotas av konkurs. Det är främst nyetablerade jordbruk - de unga jordbrukarna - som drabbas värst av den ekonomiska krisen. Villkoren var helt andra på den låga räntans tid - för fyra - än . Efter diskontots höjning, först med och sedermera med , kan det röra sig om . mer i räntor, i några fall . Enligt uppgifter från lantbrukets driftbyrå, , står många bönder i inför konkurs. Förhållandet är detsamma i . En fundamental svaghet inom jordbruksnäringen i övre är grundförhållandena och vattenavrinningen. Det beräknas att av åkermarken i och är odränerad. Det innebär stora svårigheter för det tunga maskinjordbruket och för möjligheten att producera högvärdigt foder för mjölkproduktion. och har låg användning av handelsgödsel trots att det vore motiverat med en hög sådan för att höja skördeutfallet. Emellertid förutsätter handelsgödsel dränerade och kalkade åkrar. Jordbrukarna är därför i stort sett tvingade till en förödande ekonomi genom inköp av stora mängder kraftfoder. Skördeutfallet beräknas nämligen till av det optimala. Mjölkproducenterna har så att säga hamnat i en köpfoderskruv, där kostnaderna stiger mer än mjölkintäkterna. 140 jordbruksföretag i hade sådana betalningsproblem att de blev kreditavstängda hos Lantmännen. Produktpriserna är via avtal utformade efter landets medelförhållanden. I de södra och mellersta delarna av landet genomfördes dränering överlag för ett halvt sekel sedan. Först har dessa förhållanden uppmärksammats i övre . En rationell metod och ett rationellt förfaringssätt vore att låta utföra markavvattning och dränering såsom kommunala beredskapsarbeten. Hos kommunerna finns lokalkännedom och det tekniska kunnandet och erfarenheten av planering-utförande av anläggningsarbeten. Kommunernas byggnadskontor har i regel den utförande-organisation och maskinpark som behövs för motsvarande arbeten med hushållsavlopp. Både ur praktisk och ekonomisk synpunkt vore det därför rationellt om kommunerna kunde stå för huvudmannaskap för projekt med markavvattning. En del kommuner, såsom , , , har i skilda ansökningar anhållit att som beredskapsarbete få utföra röjning, rensning och kulvertering av landsbygdsavlopp. Ansökningarna har emellertid avslagits med hänvisning till att lantbruksnämnderna skall stå för huvudmannaskapet. Med hänvisning till åtgärder i decentraliserande syfte, till kommunernas know-how på området och tillgängliga resurser kan det vara lämpligt att utföra markavvattningsprojekt som kommunala beredskapsarbeten. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen angående kommunalt huvudmannaskap för markavvattningsprojekt som beredskapsarbete i och .
mot · G4021824 · 1981-01-22 00:00:00 — 1980/81 1824-1830 av Per m. fl. om ändrad disposition av vissa anslag till regional utveckling Inom industridepartementets verksamhetsområde finns ett anslag C 5. Åtgärder m. m. i anslutning till länsplanering, dets. Anslaget innebär att en länsstyrelse får vissa resurser till att bedriva ett konkret och åtgärdsinriktat arbete i anslutning till länsplaneringen. Anslaget ger möjlighet att göra en prioritering på den regionala nivån som visat sig vara mycket värdefull. Det har med andra ord blivit en mycket god effekt av medlen på C 5. Ansvariga förtroendevalda och tjänstemän inom de två nordligaste länsstyrelserna har omvittnat hur angeläget det är att länsstyrelserna, som har god kännedom om de regionala problemen, disponerar medel för att kunna lösa konkreta problem. Vi delar denna åsikt. I medvetande om de begränsade möjligheterna att öka tillgången på statliga medel men i övertygelsen om att här nämnda anslag utgör ett mycket effektivt regionalpolitisk! stöd föreslår vi att anslaget C 5. enligt proposition 1980/81:100, bil. 17, höjs med 2 milj. kr., varav 1 milj. kr. tilldelas och 1 milj. kr. minskas då medel utgående till nämnda län enligt samma bilaga, anslag C 1. Regionalpolitisk stöd: Bidragsverksamhet, med 2 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs att måtte besluta att omföra 2 milj. kr. från anslaget C 1. till anslaget C 5. i proposition 1980/81:100, bil. () ()
mot · G4021825 · 1981-01-26 00:00:00 — om ett nytt polishus i I tidigare års motioner till har undertecknad hemställt om att det av färdigprojekterade polishusbygget i skulle igångsättas. Så har av olika anledningar ännu ej skett. Med hänvisning till motionerna 1978/79:1187 och 1979/80:1605 vill jag åter aktualisera denna mycket angelägna fråga. Efter denna hänvisning skall jag inte nu upprepa vilken arbetsmiljö som personalen tvingas leva i eller hur situationen är för omhändertagna och anhållna personer, inte heller säkerhetsfrågorna. Men som framgår av tidningen förekommer begreppet skandal i samband med nuvarande polishus i . I budgetpropositionen föreslås inte heller nu några ordinarie medel för att kunna starta det färdigprojekterade huset. Motivet är det svåra budgetläget, som tvingar statsmakterna till återhållsamhet. Det arbetsmarknadspolitiska läget i länet borde trots allt kunna bli ett motiv för en snar start av bygget. Arbetmarknadssituationen i länet är nämligen just nu besvärligare . Arbetslösheten bland byggnadsarbetare är stor och har ökat , då den var betydligt större i jämförelse med . Det året fanns 75 arbetslösa byggnadsarbetare registrerade vid länsarbetsnämnden i . var siffran uppe i 124, och planeringsunderlaget tyder på att arbetslösheten på det här området kommer att fördubblas och hamna på 250-300 (de officiella siffrorna har ännu ej presenterats). Läget ser något ljusare ut . Det kan knappast vara någon tvingande nödvändighet att bara avvakta ordinarie byggnadsanslag över justitiehuvudtiteln för att påbörja polishusbygget i . Det kan inte ha någon större betydelse vad det är för pengar som kommer till användning. Visar det sig nödvändigt att av arbetsmarknadspolitiska skäl stimulera sysselsättningen på byggarbetssidan i länet bör polishusbygget i komma i främsta rummet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar begära att regeringen om möjligt av arbetsmarknadspolitiska skäl startar polishusbygget i .
mot · G4021827 · 1981-01-27 00:00:00 — om förbättrat stöd till rehabiliterade Samhället satsar betydande resurser i insatser för återanpassning av personer som genom alkoholism och annat drogmissbruk slagits ut ur arbetslivet. För de alltför få fall där återanpassningsarbetet leder till framgång finns olika medel att hjälpa arbetsmotiverade till återinträde i arbetslivet. Genom arbetsvärden kan t. ex. en person ges stöd att starta egen verksamhet, som efter utredning anses lämplig för personen i fråga. Härigenom öppnas åter möjligheter för en tidigare utslagen människa till en meningsfull uppgift. Gentemot de stora kostnader i vård och annat som en sådan person kostat samhället utgör startbidrag till ny verksamhet en blygsam insats i förhållande till fortsatt samhällsvård. Tyvärr synes uppföljningen av sådana insatser vara ringa eller alltför dåligt reglerad. Bidragsmottagaren kan sakna fulla insikter i sin nybörjade verksamhet, vilket kan leda till svårigheter i inledningsskedet och slutligen till en svårbemästrad kris. En viss uppföljning från samhällets sida skulle kunna leda till en riktigare utveckling. I annat fall kan ett påbörjat samhällsstöd, som inte fullföljts, leda till en personlig katastrof av nytt slag. Följande verklighetsskildring kan belysa situationen. En person har missbruk av bl. a. alkohol återanpassats till en helnykter tillvaro. utan alkoholbruk återfår han sitt körkort samt erhåller bidrag att starta en affärsrörelse. Verksamheten utvecklas i fråga om omsättningen efter den uppgjorda prognosen. En alltför optimistisk satsning på reklam och ett för stort varulager leder till en likviditetskris. har sjukbidraget indragits. Från samhällets sida lämnas beskedet att något ytterligare stöd inte kan förväntas. Enda utvägen bedöms vara en konkurs med förlust av en stimulerande verksamhet, liten nyinköpt villa och ekonomiska förluster för borgenärer. Det är uppenbart att en sådan situation kan bli omöjlig att bemästra för en rehabiliterad människa. Ett samhällsstöd som inte fullföljs kan således föra personen in i en ny och djupare personlig katastrof. Rehabiliteringsinsatserna från samhällets sida bör sålunda kompletteras med vidgade instruktioner och eventuellt ökade resurser inom arbetsvärd och socialvård i syfte att nå uppföljning för en återanpassads inträde i arbetslivet. Detta gäller i synnerhet när ekonomiska medel satsats för en rörelse av något slag. Härigenom kan onödiga kriser under uppbyggnadsskedet undvikas. Möjligheter bör också finnas att tillskjuta medel för att trygga utvecklingen eller att genom samhällskontakter kunna göra en smidig avveckling om projektet inte anses svara mot prognosen. En bättre samordning i samband med rehabilitering bör även komma till stånd mellan arbetsvärd, socialvård och . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återanpassning av personer som missbrukat alkohol eller droger.
mot · G4021829 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om överförande av vapenfrisektionen till Nuvarande organisation med vapenfrisektionen inordnad inom har visat sig medföra betydande olägenheter. En mycket stor del av de vapenfria kommer i händelse av krig att fullgöra sin tjänst inom civilförsvaret. Denna andel kommer säkerligen att öka - inte minst sedan beväpningen kommer att försvinna. Civilförsvaret har en försöksomgång med helårsutbildning av vapenfria. sker utbildning inom civilförsvaret, och används till utbildning vid ett antal kommunala brandkårer. Denna form av utbildning kan mycket väl utvecklas så att det andra halvårets utbildning och tjänstgöring kommer att ske inom exempelvis socialvård (barn-, ungdoms- och åldringsvård) samt inom som elevassistenter. Kombinationen civilförsvarsutbildning samt de övriga alternativ utan egen möjlighet till krigsplacering som AMS nu har kan mycket väl användas och eventuellt vidareutvecklas. Det bör därför övervägas om inte vapenfrisektionen organisatoriskt bör överföras till . En departementsutredning är nu tillsatt för att se över vapenfriorganisationen. Denna utredning kan lämpligen ges uppdraget att undersöka möjligheterna att låta vapenfrisektionen underställas . Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om överförande av vapenfrisektionen till . () ()
mot · G4021831 · 1981-01-26 00:00:00 — 1980/81 1831-1834 av m. fl. om lokaliseringen av viss AMS-verksamhet uttalade enhälligt, med anledning av proposition 1978/79:73 om lokalisering av , forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen, att man med hänvisning till statsmakternas tidigare uttalanden bör undersöka möjligheterna att förlägga nytillkomna statliga verksamheter utanför . Från denna principiella utgångspunkt föreslog arbetsmarknadsutskottet att lokaliseringsfrågan närmare skulle prövas. Om utredningsarbetet ledde fram till att det är nödvändigt att placera institutet i , ville utskottet att skälen härför skulle anges. Regeringen återkom under samma i propositionen 1978/79:216 med förslag att institutet skulle placeras i . De motiv som då redovisades av regeringen för denna lokalisering underkändes av utskottet, vadan ett enhälligt arbetsmarknadsutskott föreslog att avslå propositionen. En likaledes enhällig riksdag följde utskottet vid sitt beslut . I årets budgetproposition återkommer regeringen till ärendet efter den förnyade utredning som arbetsmarknadsutskottet förordade i betänkandet AU 1978/79:40. Regeringen ifrågasätter nu om ett särskilt institut måste inrättas och anför (prop. 1980/81:100, bil. 15, s. 171): 1 ett läge då statens ekonomi kräver att varje utgift prövas noga och då varje insats måste vägas mot andra angelägna åtgärder, kan det finnas anledning att gå långsammare fram med vissa reformer för att i stället ge utrymme åt sådant som ter sig mera angeläget. För vår del kan vi gärna instämma i den bedömningen med hänsyn till det statsfinansiella läget. Vi anser också att det är värdefullt att en fri resurs tillskapas för att användas till projektverksamhet på de orter och för de grupper, t. ex. invandrare, där behoven är som störst. Däremot är det ytterst förvånande att regeringen något senare i samma proposition återkommer till frågan om att skapa resurser för en verksamhet av motsvarande slag på central nivå i AMS (prop. 1980/81:100, bil. 15, s. 172). En förutsättning för att resurser för det centrala institutet skall kunna omvandlas på detta sätt är att det nuvarande Ami-kansliet kan fortsätta att arbeta. AMS bör därför, i enlighet med utredningsförslaget, tillföras medel motsvarande 15 tjänster för fortsatt handläggning av Ami-frågorna. Därest skulle godta detta förslag innebär det, att en prövning utifrån principiella uttalanden om att nytillkommande verksam1 1980181. het skall förläggas utanför i detta fall omintetgöras. En dylik uppläggning kan med hänvisning till vad som inledningsvis redovisats icke godtas. bör således avslå regeringens förslag i denna del. Enligt vår mening bör det vara möjligt att förlägga de 15 tjnsterna vid det centrala Ami-kansliet utanför t. ex. i anknytning till ett befintligt regionalt . Detta bör kunna ske utan att en ny myndighet bildas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att 1. avslår förslaget om att tillföra AMS medel motsvarande 15 tjänster för fortsatt handläggning av Ami-frågorna, 2. som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering av yrkesinriktade rehabiliteringen. () ()
mot · G4021832 · 1981-01-27 00:00:00 — om rätten till lön som intjänats före arbetskonflikt I en dom mellan och /har arbetsdomstolen fastslagit att en arbetsgivare under en lovlig arbetskonflikt kan uppskjuta utbetalningen av löner och ersättningar som intjänats före konflikten. En sådan möjlighet för arbetsgivaren förefaller strida mot grundläggande avtalsrättsliga principer. Många anställda saknar reserver. De måste kunna lita på att en lön som intjänats i vanlig ordning också utbetalas vid det ordinarie lönetillfället, oavsett om det då utbrutit en konflikt eller inte. Att infoga ett inställande av intjänade löner i arsenalen av arbetsrättsliga stridsmedel är både orimligt från den enskilde löntagarens privatekonomiska synpunkt och oklokt från en samhällsekonomisk synpunkt, efter det lätt kan leda till en upptrappning av konflikter på arbetsmarknaden. En översyn av lagstiftningen bör komma till stånd i syfte att befästa rätten till lön som intjänats före en arbetskonflikt. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen. 1* 1980181.
mot · G4021833 · 1981-01-27 00:00:00 — av Per om Stiftelsen Samhällsföretags regionalpolitiska roll Skyddat arbete bedrivs fr. o. m. inom en ny organisation, som omfattar dels den centrala stiftelsen , med staten som stiftelsebildare, dels 24 regionala stiftelser - en i varje län - med staten och resp. landstingskommun som stiftelsebildare. var huvudmannaskapet för det skyddade arbetet splittrat på över 100 olika huvudmän. Samhällsföretagsgruppens syfte är primärt att bereda sysselsättning för personer som på grund av nedsatt arbetsförmåga inte kan få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. I vissa av gruppens förtag sysselsätts emellertid personer som inte tillhör den kategori av fysiskt, psykiskt eller socialt handikappade som Samhällsföretag är inrättat för, utan som är fullt arbetsföra. Så är fallet med de verkstäder för s. k. industriellt beredskapsarbete som i samband med den nämnda omorganisationen kom att inordnas i sektorn för skyddat arbete. Dessa verkstäder hade inrättats av arbetsmarknadsverket som ett medel för att skapa (i princip) temporära arbetstillfällen på orter - företrädesvis inom stödområdena - med svåra sysselsättningsproblem. Genom införlivandet av de industriella beredskapsarbetena i Samhälisföretagsgruppens verksamhet har dessa permanentats och har således mer fått karaktär av regionalpolitiska satsningar än av arbetsmarknadspolitiska. har från olika håll framförts krav på att Samhällsföretag skall engagera sig i projekt som skulle innebära en ökning av den icke arbetshandikappade arbetskraften inom företagsgruppen antingen genom expansion av befintliga verkstäder eller genom etablering av nya på andra orter med sysselsättningsproblem. Detta kan dock inte anses vara förenligt med huvudsyftet med det skyddade arbetet. Det är därför angeläget med ett klart principiellt ställningstagande från statsmakternas sida, att Samhällsföretag inte skall utnyttjas som ett medel i regionalpolitiken. I linje därmed bör också fastslås, att när man finner produkter som kan tillverkas och marknadsföras med normal företagsekonomisk lönsamhet vid de verkstäder som sysselsätter icke handikappad arbetskraft så skall ansträngningar göras att överlåta dessa till andra företag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande Samhällsföretags regionalpolitiska roll. PER UNCKÉL (m)
mot · G4021837 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om forskares tillträde till arbetsplatser Forskare inom teknik och beteendevetenskap sysselsätts på uppdrag av de privata företagen med att effektivisera arbetsprocessen för att sänka företagens utgifter för löner. Följderna för de arbetande blir ökad arbetshets och utslagning. Den hittillsvarande arbetslivsforskningen har varit helt företagsstyrd, Aktuella försök att bedriva en forskning som tar upp förhållandena från de anställdas synpunkt har effektivt stoppats av företagen. Det visar en undersökning utförd av enligt vilken av forskarna vägrats tillträde till arbetsplatser där de hade velat forska, inte hade fått tillgång till begärda uppgifer och hade fått sina rapporter censurerade. Vpk efterlyser ett lagförslag som garanterar forskare tillträde till arbetsplatserna. En lagändring måste ge arbetslivsforskningen möjlighet att komma in på arbetsplatserna oavsett vad arbetsköparna anser. Den lokala fackliga organisationen bör då ges rätt att ge forskare uppdrag att bearbeta förhållanden på arbetsplatsen även om det sker utan företagsledningens och/eller ägarnas samtycke. Företagen måste åläggas att underlätta sådan forskning. Förslaget om en lag som garanterar forskarna tillträde till arbetsplatserna har tidigare bl. a. lagts fram av arbetsrättskommittén och . Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om ett förslag till en lag, vari forskares tillträde till arbetsplatser garanteras, i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)