mot · G4021430 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om översyn av medbestämmandelagstiftningen i syfte att stärka den politiska demokratin Motiven för medbestämmandelagen (MBL) var vid dess tillkomst många. I rådde en bred uppslutning bakom tanken att ett ökat medbestämmande från de anställdas sida skulle innebära många värdefulla tillskott i beslutsprocessen såväl i näringslivet som i den offentliga sektorn. De anställdas kunnighet och erfarenhet borde få en större betydelse i beslutsprocessen. MBL förutsatte en avtalsmässig reglering och anpassning av förhållandena inom olika branscher. Genom att det varit svårt att få till stånd sådana avtal har lagen inte alltid kommit att innebära ett positivt tillskott. Den har också blivit ett byråkratiskt påhäng. Skilda problem har prövats inom nya arbetsrättskommittén, vilken väntas lämna sitt huvudbetänkande. På den offentliga sektorn förutsågs redan vid lagens tillkomst gränsdragningsproblem mellan vad som kan anses höra till företagsdemokratins beslutsområde och vad som exklusivt hör till den politiska demokratins område. Enligt beslut skall ett avtalsgrundat medbestämmande inte förekomma i frågor som rör den offentliga verksamhetens mål, omfattning, inriktning och kvalitet. Självfallet skall medbestämmandeavtal inte kunna förekomma i myndighetsutövning elle förvaltningsförfarande, dvs. i sådana frågor som hanteras enligt särskilda lagregler. När det gäller det avtalsreglerade medbestämmandet på offentlig sektor har inte någon allvarlig demokratikonflikt uppstått. Däremot har MBL när det gäller reglerna om primär förhandlingsskyldighet och förhandlingsrätt i praxis inneburit en så omfattande förhandlingsapparat att många uppfattar reglerna som en inskränkning i den politiska demokratin. I den demokratiska rättsuppfattning vi har i vårt samhälle förutsätter medborgarna att politiker fattar beslut inte bara om riktlinjer och målsättningar utan också i konkreta vardagsfrågor som budget för en kommun eller för staten, om barnomsorgsplan, om bostadsbyggnadsprogram, om skolskjutsorganisation osv. De anställdas synpunkter skall så långt möjligt finnas med i det slutliga beslutsunderlaget. Om frågan ställs på sin spets skall den förtroendevalda ha sitt ansvar mot väljarna. Av det anförda framgår att vi anser att MBL inom offentlig - främst - sektor fått en från demokratins utgångspunkt otillfredsställande tillämpning. De anställdas kunskapsformer och erfarenheter skall tillgodo göras den offentliga beslutsprocessen i ett beredningsstadium. En primär förhandling kan aldrig leda fram till en bindande överenskommelse - ett avtal - i ett politiskt styrt organ. Principiella riktlinjer bör över huvud taget inte kunna komma in i en förhandlingsprocess enligt MBL. Enligt vår mening bör en särskild utredning skyndsamt tillkallas. Dess uppgift bör vara att pröva den primära förhandlingsskyldigheten, förhandlingsrättens och informationsskyldighetens tillämpning inom offentlig sektor och föreslå regler vilka effektivt skyddar och värnar den politiska demokratin. Man bör i detta sammanhang ta sikte på portalparagrafernas utformning. Utredningen bör arbeta så att förslag kan föreläggas nästa . En rimlig åtgärd vore enligt vår mening att i särskild ordning stadga att frågor som rör den offentliga verksamhetens mål, inriktning, omfattning och kvalitet inte skall omfattas av primär förhandlingsskyldighet eller förhandlingsrätt. Däremot skulle dessa frågor omfattas av informationsskyldigheten enligt MBL och i informationssammanhanget ge de anställdas organisationer en möjlighet att avge ett yttrande. Det borde kunna ankomma på den särskilda nämnd som har att avgöra tvister om kränker den politiska demokratin att också avgöra tvister om huruvida primär förhandlingsskyldighet eller förhandlingsrätt föreligger. Arbetsdomstolen med dess speciella sammansättning får anses mindre lämplig att besluta i sådana gränsdragningsfrågor. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att begära utredning och förslag om ändringar i medbestämmandelagstiftningen i syfte att få en klarare gränsdragning mot den politiska demokratin i förhandlings- och informationsfrågor. () () () ()