mot · G4021454 · 1981-01-23 00:00:00 — av m. fl. I bilaga till budgetpropositionen (bil. 16 s. 18-19) refereras beskrivning av den aktuella situationen inom bostadsförsörjningen. Av beskrivningen framgår bl. a. att bostadskostnaderna och första hälften av 1980 ökat mera än kostnaderna för övrig privat konsumtion. Orsakerna härtill är inte bara att bränslepriserna har ökat utan även att såväl kapitalkostnaderna som drift- och underhållskostnaderna har stigit. Enligt finns det sammantaget stora risker att bostadskostnaderna - vid oförändrade statliga ekonomiska insatser på bostadsområdet - fortsätter att öka mer än för den privata konsumtionen i övrigt. Uppfattningen att priserna på bostäder troligen kommer att öka mera än priserna för annan konsumtion medför enligt bostadsministern bl. 16 s. 32) att efterfrågan på bostäder från grupper som ännu inte kommit in på bostadsmarknaden kommer att dämpas. Bostadsministern anser liksom att de ökade kostnaderna inom bostadsproduktionen är oroande. Som konstaterades i kommunisternas motion om bostadsbidrag (motion 1979/80:1011) är det viktigt att genom kraftigt förbättrade bostadsbidrag ge barnfamiljer, låginkomsttagare och övriga samhällsgrupper med stor försörjningsbörda möjligheter att behålla en god bostad och även efterfråga en bättre. Vi är emellertid medvetna om att skillnader i hushållens bostadsstandard och betalningsförmåga inte kan lösas endast med förbättrade bostadsbidrag utan kanske i första hand genom en förändrad bostadspolitik. Vpk har genom förslag i visat hur en sådan politik skall utformas. Sådana förslag presenteras även i särskilda motioner. Beträffande regeringens förslag i budgetpropositionen måste konstateras att de förordade förändringarna innebär att många hushåll med stor försörjningsbörda och/eller låg inkomst kommer att få försämringar eller så små ökningar av bidragen att dessa inte tillnärmelsevis räcker för att kompensera hushållen för de ökade bostadskostnaderna. För att förhindra att en fortsatt urholkning och försämring av bostadsbidragen för inträffar, föreslår vi nedan en rad förändringar i förhållande till regeringens förslag. I en annan motion lämnas förslag till hur dessa och andra av vpk föreslagna förändringar av bostadspolitiken skall finansieras. Enligt nuvarande regler reduceras bostadsbidraget av inkomsten . för ensamstående med barn och med samma andel för makar med barn vid en inkomst . För hushåll utan barn är reduktionen av inkomster . För samtliga grupper av bidragstagare gäller reduktion . För inkomster därutöver är reduktionen . Förslagen i budgetpropositionen innebär att den nedre inkomstgränsen höjs med . för ensamstående med barn och för makar med barn till 33 000 resp. , att gränsen behålls oförändrad vid . för makar utan barn och att den sänks med . för ensamstående utan barn. Beträffande den övre inkomstgränsen föreslås att denna höjs med . I anslagsframställning för nästa budgetår lämnas viss statistik om antalet hushåll med bostadsbidrag. Av statistiken framgår att antalet hushåll med bostadsbidrag minskat kraftigt fram t. o. m. maj månad Sålunda framgår att antalet hushåll med bidrag minskat från 502 000 till 468 000, dvs. Minskningen berörde inte ensamstående med barn. Tyvärr är det mycket troligt att uppgifter för denna grupp för kommer att visa en stor minskning av antalet hushåll med bostadsbidrag eftersom majoritet (m, c, fp) beslöt att sänka inkomstgränsen för denna grupp med . konstaterar att minskningen av antalet hushåll bl. a. beror på att inkomstgränserna inte höjts i samma grad som inkomstnivån. Utifrån vår syn på bidragsgivningens omfattning och inriktning och mot bakgrund av regeringens oförmåga och ovilja att föra en politik, som gagnar människor med låga inkomster och hög försörjningsbörda, kan vi naturligtvis inte acceptera en fortsatt minskning av antalet hushåll med bostadsbidrag. Inte minst i ett kärvt samhällsekonomiskt läge är det viktigt att föra en fördelningspolitik som bl. a. genom en riktig utformning av bostadsbidragssystemet gör det möjligt för hushållen att täcka de ökade bostadskostnaderna. Som framgått ovan beslöt borgerliga majoritet att godta regeringens förslag om en differentierad nedre inkomstgräns för hushåll med barn. Ovan har beskrivits hur antalet bidagstagare minskat starkt. En förklaring härtill är att inkomstgränsernas höjning endast till en mindre del motsvarar höjningarna av inkomstnivån. Det är som vi tidigare anfört mot denna bakgrund närmast otroligt att ställde sig bakom regeringens förslag att sänka inkomstgränsen för ensamstående med barn med inte , något som i sin tur innebar en minskning med . Riksdagsbeslutet betydde således att denna grupp bidragstagare - som ofta har låga inkomster och stor försörjningsbörda - i betydande och ofta större omfattning än andra grupper får bära följderna av regeringens orättvisa ekonomiska politik. Vi för åter fram vårt förslag om lika nedre inkomstgräns för hushåll med barn oavsett om familjen består av en eller två vuxna. Enligt vår uppfattning bör den nedre inkomstgränsen för hushåll med barn höjas till . En sådan höjning bidrar till att minskningen av antalet hushåll med barn bör kunna hejdas. Vi kan vidare inte heller acceptera att den nedre inkomstgränsen sätts olika för ensamstående och för makar utan barn. Gränserna bör således sättas lika och höjas utöver regeringens förslag. Vi föreslår att de höjs till . Den övre inkomstgränsen bör höjas med . för samtliga grupper i syfte att bl. a. hindra att inflationen i alltför hög grad urholkar bostadsbidragen. Regeringens förslag i årets budgetproposition (bil. 16 s. 62-64) beträffande inkomstreglerna för bidragstagare med studiemedel innebär att studiemedel enligt 4 kap. studiestödslagen räknas in i den inkomst som ligger till grund för bostadsbidrag. Hälften av ett hushålls samlade studiemedel föreslås räknas in i den bidragsgrundande inkomsten för och hela beloppet fr. o. m. . Förslaget om att studiemedel skulle räknas in i den bidragsgrundande inkomsten aviserades av regeringen i besparingspropositionen (1980/81:20). Vi invände redan då mot det kommande förslaget. Det är från principiell synpunkt inte möjligt att försvara regeringens förslag, som ju innebär att återbetalningspliktiga studielån helt plötsligt skall betraktas som en inkomst. Detta är en helt ny och för oss främmande syn på inkomstprövningsbegreppet i bostadsbidragssystemet. Dessutom är det djupt orättvist, och vi tvingas åter konstatera att regeringen låter ekonomiskt redan hårt drabbade grupper bära bördorna av den borgerliga regeringens misslyckade politik. Förslaget betyder bl. a. att de studerande som uppbär studiemedel får lägre bostadsbidrag än de som lånar pengar av föräldrar eller i bank. Vi motsätter oss således regeringens förslag på denna punkt - ett förslag som inte kan accepteras, även om den förda regeringspolitiken innebär att vissa besparingsåtgärder måste genomföras. Det bör också noteras att regeringen inte tycks ha någon verklig uppfattning om besparingens storlek, eftersom bostadsministern anför att den närmare besparingseffekten av det nu diskuterade förslaget kommer att redovisas senast Trots stora brister i underlagsmaterialet anmäler bostadsministern att besparingen beräknas till 70 milj. kr. totalt på helår. Denna besparing, tillsammans med andra av regeringen föreslagna inom bostadsbidragssystemet, används som ett argument för att sänka statens andel av kostnaderna för bostadsbidragen från till . Till frågan om statsbidragsandelen återkommer vi nedan. Våra förslag om förändring av de nedre inkomstgränserna innebär sammanfattningsvis följande. ensamstående utan barn 29 000 makar utan barn 29 000 ensamstående med barn 30 000 makar med barn 38 000 Den övre inkomstgränsen som är . för samtliga grupper föreslås i budgetpropositionen höjas till . och i denna motion till . Statskommunalt bostadsbidrag (SKBB) utgår inom vissa hyresgränser. Den nedre hyresgränsen - f. n. i bostadskostnad - är gemensam för samtliga bidragstagare. Den övre hyresgränsen är beroende av familjens storlek. I budgetpropositionen föreslås att den nedre hyresgränsen höjs med . Det är fjärde gången i rad som borgerliga regeringar på förslag av statsrådet förordat höjningar av denna gräns. liksom varje gång tidigare motsätter vi oss att gränsen höjs. En höjning av gränsen medför minskade bostadsbidrag, framför allt för hushåll med relativt låga hyror, vilket ofta är liktydigt med hushåll med låga inkomster. Vi anser att nuvarande nedre hyresgräns bör bibehållas. En oförändrad nedre hyresgräns innebär ökade bostadsbidrag med . i förhållande till regeringens förslag. Den övre hyresgränsen varierar med familjestorleken. I regeringsförslaget föreslås höjningar av de övre hyresgränserna så att dessa för barnfamiljerna kommer att ligga nivå. Med tanke bl. a. på att nya hyresuppgörelser kommer att träffas, innan de nu föreslagna övre hyresgränserna kan träda i kraft, anser bostadsministern att gränserna bör höjas mer än vad som motsvaras av den senaste hyresuppgörelsen. Till detta konstaterande bör noteras att höjningen av de övre hyresgränserna inte varit tillräcklig. I sammanhanget vill vi återigen föra fram vårt förslag från om differentierade övre hyresgränser för varje barn upp t. o. m. F. n. är de övre hyresgränserna samma för en- och tvåbarnsfamiljer resp. för tre- och fyrabarnsfamiljer. Eftersom hyresanpassningen är sämst för tvåbarnsfamiljerna - av bidragstagarna inom denna grupp har redan nu hyra över nu gällande övre hyresgränser - skulle den nu förordade reformen innebära bättre anpassning mellan utgående bostadsbi drag och faktisk bostadskostnad. Förslag om differentierade hyresgränser för varje barn har tidigare aktualiserats av . Vi föreslår följande övre hyresgränser. Övre hyresgränser kr./månad nuvarande föreslagna förändringar i budget- i denna propositionen motion hushåll med 1 barn hushåll med 2 barn hushåll med 3 barn hushåll med 4 bain hushåll med 5 eller flera barn tillkallades för att utreda bostadsbidragen till barnfamiljer m. fl. Statsrådet framhöll i direktiven till utredningen att en första uppgift för kommittén borde vara att se över de regler som gäller inkomstprövningen. Förutom vad som ovan anförts om det olämpliga att från fördelningspolitisk utgångspunkt förändra inkomstprövningsbegreppet, är det förvånande att behöva notera att regeringen i de två senaste budgetpropositionerna föreslagit sådana förändringar i inkomstprövningsbegreppet som väsentligen försämrar för stora grupper av bidragstagare, bl. a. för ensamstående och för studerande. har vpk fört fram förslag om ändrad åldersgräns för rätt till eget SKBB för hushåll utan barn samt om ändrad och höjd åldersgräns för att barn skall kunna medräknas som bidragsberättigat. Vi har inte ändrat uppfattning i dessa frågor, men i motsats till bostadsministern vill vi inte nu föra fram yrkanden, eftersom dessa frågor behandlas av bostadsbidragskommittén. Statsbidraget till SKBB är f. n.43 %. I syfte att tillföra staten hela dens. k. besparingen (bl. a. sänkt inkomstgräns för ensamstående utan barn och beaktande av studiemedel som inkomst vid prövning av bostadsbidrag) föreslås att statsbidraget sänks till . Vi kan naturligtvis inte godta detta förslag. För det första accepterar vi inte - som ovan framgått - besparingsförslagen, och för det andra är besparingarnas omfattning, även om de skulle godtas, f. n. inte möjlig att fastställa annat än mycket överslagsmässigt. Bostadsministern upplyser nämligen i budgetpropositionen (bil. 16 s. 63) om att besparingseffekterna av regeringens förslag om att i den bidragsgrundan de inkomsten inräkna även studiemedel kommer att detaljerat redovisas senast . Mot bakgrund av osäkerheten om omfattningen av besparingen är det mycket förvånande att regeringen nu föreslår att sänka statsbidragsandelen. Om besparingen nämligen inte blir av den omfattning regeringen beräknat, utan lägre, innebär detta att kommunerna delvis får betala regeringens besparingar inom bostadsbidragssystemet samt inom systemet med kommunalt bostadstillägg till folkpension (KBT). Sammanfattning m. m. Genom våra ovan redovisade förslag kommer de maximala bostadsbidragen att utgå enligt följande fr. o. m. . maximalt utgående bostadsbidrag kr. enligt nu enligt förslag regler i budget- i denna (fr. o. m. propositionen motion hushåll med 1 barn hushåll med 2 barn hushåll med 3 barn hushåll med 4 barn hushåll med 5 barn för varje ytterligare barn Utöver skillnad i maximalt utgående bostadsbidrag mellan förslaget i denna motion och i budgetpropositionen innebär vårt förslag om höjda inkomstgränser att väsentligt flera bidragstagare än i regeringens förslag kommer att erhålla ett bättre bostadsstöd inom bostadsbidragssystemets ram. Hela kostnadsökningen för våra förslag har vi beräknat till 800 milj. kr. Förändringarna bör träda i kraft . För nästa budgetår beräknas statens ökning till 200 milj. kr. skillnaden mellan förslag i denna motion och i budgetpropositionen Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att med avslag på vad i budgetpropositionen föreslagits i motsvarande delar beslutar godkänna vad i denna motion föreslagits a) om ändrade inkomstgränser, b) om att studiemedel inte skall inräknas vid inkomstprövningen, c) om ändrade hyresgränser för statskommunalt bostadsbidrag till barnfamiljer m. fl. samt till vissa folkpensionärer, d) om oförändrad fördelning av kostnadsansvaret mellan staten och kommunerna i fråga om statskommunalt bostadsbidrag till barnfamiljer m. fl. samt till vissa folkpensionärer, 2. att under Bil. 16 B 7 Bostadsbidrag m. m. för /82 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)