ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4022183 · 1981-05-13 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:188 om utformningen av ett ekonomiskt stöd till flerbarnsfamiljer De borgerliga regeringarnas ekonomiska politik har lett till stora påfrestningar för barnfamiljerna. Inkomsttagare med normala inkomster har under de borgerliga regeringsåren förlorat nära nog en månadslön. Därför är det nödvändigt att ge barnfamiljerna ett ökat ekonomiskt stöd. I samband med ett av de sparpaket som den borgerliga trepartiregeringen lagt fram (i proposition 1980/81:118) föreslogs en nykonstruktion inom familjepolitiken, nämligen införande av ett flerbarnsstöd. Därmed övergavs principen om att stödet till barnen skall utgå med lika belopp per barn. Socialdemokratiska riksdagsgruppen har anvisat andra vägar för att förbättra barnfamiljernas situation. Genom ett förbättrat bostadsstöd kan familjer med de största behoven också bland familjer med ett och två barn få förbättringar. Vi instämmer givetvis i den socialdemokratiska kritiken, både mot förslaget i proposition 118 och mot förslaget i den nu aktuella propositionen. Erfarenheten visar dock att möjligheterna att få en ändring i det beslut som fattats torde vara små. Skulle alltså bifalla ändringarna i lagen om allmänna barnbidrag, vill vi som ett andrahandsyrkande - föreslå följande. En klar svårighet med det nya systemet är att avgöra till vilken familj ett barn skall höra, om barnets föräldrar inte längre bor tillsammans och om vårdnadshavaren i stället sammanbor med en annan person. 1 sådana fall skulle enligt förslaget barn från de båda kontrahenterna och deras ev. egna barn räknas samman. Man torde dock kunna räkna med att underhållsbidrag eller bidragsförskott utgår för barnen i tidigare äktenskap. Därigenom är dessa familjer tillförsäkrade ett stöd som inte kommer andra familjer till del. Vi finnér det tveksamt med denna konstruktion och anser att de föreslagna tredje och fjärde styckena i 2 a § i lagen om ändring i lagen om allmänna barnbidrag skall utgå. Det torde få ankomma på utskottet att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med stöd av det anförda hemställs 1. att avslår proposition 1980/81: 188, Motion 1980/81:2183 2. att - om avslagsyrkandet under I. inte vinner bifall i lagen om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag styckena 3 och 4 utesluts i 2 a §.
mot · G4022184 · 1981-05-13 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:188 om utformningen av ett ekonomiskt stöd till flerbarnsfamiljer kommunisterna är motståndare till s.k. flerbarnsbidrag av en rad skäl. De bryter principen att barnbidrag skall knytas till barnen och inte till hushållsstrukturen. Det extra bidraget har inte heller en rätt social fördelningsinriktning. Då nu trots detta med knapp majoritet beslutat införa flerbarnsbidrag, hör utformningen stå i överensstämmelse med bidragets uttalade syfte. Så är knappast fallet. Anmärkningar kan riktas både mot paragraf 2 a och mot paragraf 4 a i de föreslagna lagtexterna. Motivet för flerbarnstillägg bör rimligen vara att ge ett särskilt generellt stöd åt hushåll med stor försörjningsbörda. Paragraf 2 a medger sådant stöd åt kategorierna gifta samboende, frånskilda samboende och ogifta samboende som har eller har haft barn gemensamt. Däremot medges inte flerbarnsbidrag för ogifta samboende som var och en har barn som inte är gemensamt. Denna skillnad är fullständigt omotiverad. Den är desto mer ologisk och stötande som den ju medger att gifta med tre barn får stöd, men ogifta samboende med fyra, fem eller sex barn utestängs i de fall där inget av barnen är gemensamt. Den faktiska samlevnads- och försörjningssituationen bör vara vägledande i stället för att som enligt förslaget viss kategori flerbarnshushåll diskrimineras. 1 paragraf 4 a föreslås att flerbarnsbidraget skall utbetalas till kvinnan, även i de fall barnbidragen har olika bidragsmottagare. Detta stämmer dåligt med modern familjerättslig och familjesociologisk syn. Följden kan ju bli att kvinnan uppbär hela flerbarnsbidraget även för det fall mannen är bidragsmottagare för t. ex. tre barn och kvinnan för ett. Regeln borde vara att flerbarnsbidraget till ett hushåll fördelades på bidragsmottagarna proportionellt. Det kan ju inte vara mer komplicerat att göra detta än att påföra ena mottagaren även den bidragsdel som beror av barn för vilka samlevnadspartnern uppbär allmänt barnbidrag. En uppdelning vore dessutom bättre ägnad att undanröja anledning till orättvisa och tvist, t. ex. för den händelse parterna flyttar isär . Mot bakgrund av det nu sagda föreslås att hos regeringen begär förslag till ny utformning av det till proposition 1980/81: 188 fogade lagförslagets 2 a och 4 a §§ i enlighet med vad som anförs i motionen. INGA (vpk) (vpk)
mot · G4022192 · 1981-05-14 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /82, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i partimotion 1980/81:2191 om omedelbara insatser mot arbetslösheten hemställs 1. att beslutar om ett tillfälligt stimulansbidrag till utbildning inom industri och hantverk i gymnasieskolan i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om särskilda åtgärder för att få flickor att söka till expanderande studievägar i gymnasieskolan, 3. att till anslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m. för /82 beslutar anvisa ett i förhållande till av anvisat anslag med . förhöjt förslagsanslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att som sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om försöksveksamhet med särskilda stödinsatser inom ramen för skolans uppföljningsansvar, 5. att till anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor för /82 beslutar anvisa ett i förhållande till av anvisat anslag med . förhöjt förslagsanslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen. 6. att beslutar öka bidragen för studie- och yrkesorienteringen för invandrarelever i enlighet med vad som anförts i motionen, 7. att beslutar öka bidragen för studie- och yrkesorienteringen i kommuner med fler än 3001 elever i enlighet med vad som anförts i motionen, 8. att till anslaget Studie- och yrkesorientering m. m. för /82 beslutar anvisa ett i förhållande till av anvisat anslag med . (4 250000+12250000) förhöjt förslagsanslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen. () () HANS () () () () () ()
mot · G4022195 · 1981-05-14 00:00:00 — av Per m. fl. med anledning av proposition 1980/81:202 om stimulansåtgärder inom bostadssektorn Regeringen föreslår att ombyggnader av flerbostadshus skall stimuleras genom bidrag som täcker viss del av ombyggnadskostnaden. Bostadsministern anför att bidragsgivningen i princip bör omfatta samtliga län i landet. Regeringens förslag innebär dock att bidrag inte skall lämnas inom med hänsyn till den förväntade utvecklingen där på arbetsmarknaden. Förslaget om stimulanser är motiverat med sysselsättningssynpunkter som anges kunna ge även betydande bostadspolitiska effekter. Det finns underlag för bedömningen att en vikande tendens på ombyggnadssektorn och utvecklingen även i övrigt kommer att medge att ytterligare byggarbetskraft kan behöva sysselsättas i . Detta förhållande i förening med de odiskutabla krav som ställs på en ökad ombyggnad i medför enligt vår mening att inte bör undantas från stödet. att inte godkänner vad i regeringsprotokollet förordats om att undanta från möjligheterna till bidrag vid ombyggnad av flerbostadshus. P. O. () ()
mot · G4022198 · 1981-05-18 00:00:00 — Motion 1980/81:2198 med anledning av proposition 1980/81:202 om stimulansåtgärder inom bostadssektorn 1 proposition 1980/81:202 föreslås bl. a. åtgärder som syftar till att eliminera vissa tekniska brister i byggnader. Statliga bostadslån skall kunna lämnas till detta ändamål. Som exempel på sådana brister som bör omfattas av långivningen anger bostadsministern mögel-, röt- och korrosionsskador. Förslaget är att hälsa med tillfredsställelse. Ändå är exempelvis mögelskadorna i många hus av sådan omfattning att den föreslagna åtgärden måste anses som otillräcklig. I den del av propositionen som behandlar stöd till ombyggnad av flerbostadshus föreslås att ett bidrag av den godkända ombyggnadskostnaden lämnas, dock högst . Det är framför allt relativt nybyggda småhus som drabbas av mögelangrepp, och det måste anses som lika angeläget att återställa dessa i beboeligt skick som att stödja ombyggnader av äldre lägenheter. Ett bidrag liknande det som föreslås till ombyggnad av flerbostadshus bör utgå även till åtgärder som syftar till att eliminera vissa byggnadstekniska brister i småhus. Kostnaderna för den av mig föreslagna åtgärden förutsätts täckas inom ramen för de i propositionen anvisade medlen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar uttala sig för att bidrag till ombyggnad av bostäder med byggnadstekniska brister lämnas i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · G4022201 · 1981-05-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:194 om vissa ändringar i fråga om mark- och konkurrensvillkoren för statliga bostadslån m. m. Regeringens förslag om slopande av markvillkoret för ny- och ombyggnad i saneringsområden innebär att den särskilda markprisprövningen för småhus slopas vid ny- och ombyggnad i saneringsområde, att markvillkoret temporärt upphävs för styckebyggda småhus i exploateringsområden och att övergångstiden för undantag från markvillkoret förlängs. kommunisterna kan inte godta detta. Inte heller regeringsförslagen då det gäller konkurrensvillkoret och produktionskostnadsbelåningen kan accepteras, och vi hänvisar här till innehållet i vpk:s bostadspolitik och de olika förslag vi lagt fram senast under allmänna motionstiden . Vi kan inte finna att en förändring i enlighet med propositionen vare sig skulle förbättra kommunernas möjligheter att utöva inflytande över markanvändningen, öka konkurrensen i bostadsbyggandet eller på något avgörande sätt stimulera till ökat bostadsbyggande. Orsaken till den stora nedgången i bostadsbyggandets omfattning och den våldsamma stegringen av byggnadskostnaderna beror enligt vpk:s mening inte till någon väsentlig del på de nuvarande mark- och konkurrensvillkoren. En förändring i grunderna för markvillkoret och markprisprövningen och ett slopande av konkurrensvillkoren på sätt som regeringen föreslår kommer däremot troligen att få sådana konsekvenser att svårigheterna ökar att snabbt bygga bort bostadsbristen och att bygga till priser som ger rimliga boendekostnader. Däremot skulle vpk-förslagen i motion 1980/81: 1853 om lån till kommunala markförvärv verka stimulerande för bostadsbyggandet och bidra till att förbättra situationen då det gäller kommunernas möjligheter att finansiera erforderliga markförvärv. Vi upprepar därför i detta sammanhang vårt krav om att markförvärvslånemöjligheten skall kvarstå även efter utgången av /81 samt att villkoren skall förbättras. Beträffande medelsbehovet för /82 förutsätter vi att regeringen återkommer med förslag om erforderlig medelsanvisning på tilläggsbudget. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att avslå proposition 1980/81:194 i vad gäller ändring av grunder och villkor för markvillkor, markprisprövning, konkurrensvillkor och produktionskostnadsbelåning, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att markförvärvslånemöjligheten skall kvarstå även efter utgången av /81, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att markförvärvslån bör vara amorteringsfria för att därefter amorteras . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G4022203 · 1981-05-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:198 om reglering av priserna på fisk, m. m. I proposition 1980/81:198 framläggs förslag om reglering av priserna på fisk för /82 med en kontrollstation vid utgången av . Regeringens förslag grundar sig på en överenskommelse mellan parterna av samma typ som vid prissättning för jordbrukets produkter. Den principiella grunden för uppgörelsen påminner också om den som gäller för jordbruket. Man utgår från ett inkomstmål, ett konsumentpolitiskt mål, ett produktionsmål, ett effektivitetskrav och ett regionalpolitisk! Yrkesfiskarna skall tillförsäkras en inkomst som är likvärdig med den som jämförbara grupper uppnår. Vi anser för vår del att den principiella grunden i allt väsentligt är godtagbar och riktig och vi har inga erinringar mot den föreslagna prisregleringen på fisk. Som vi utförligare motiverat i vår motion 1980/81:2196, som väcktes med anledning av förslaget till prisreglering på jordbrukets produkter, har vi också i vad gäller prisregleringen på fisk synpunkter på livsmedelssubventionerna. Vi föreslår att upptrappningsprogram för livsmedelssubventionerna till en nivå där momsen på livsmedel går tillbaka till konsumenterna. Vi vill differentiera subventionerna i förhållande till de olika livsmedlens betydelse från näringssynpunkt. I det sammanhanget vill vi sålunda också förorda subventioner på fisk. Fisk torde från näringssynpunkt vara att föredra framför vissa andra livsmedel och borde sålunda ha en högre subvention än dessa. Fisk är en viktig proteinkälla, och fiskproduktionen förutsätter inte import av fodermedel. Fisk förtjänar sålunda prisstöd för ökad konsumtion från både närings- och samhällsekonomisk synpunkt. Med hänvisning till det ovan anförda och till motiveringen i motion 1980/81:2196 föreslås att hos regeringen hemställer om att livsmedelssubventionerna skall differentieras med utgångspunkt från resp. livsmedels värde ur näringssynpunkt och att fisk och fiskprodukter härvid skall omfattas av subventionerna. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) PER (vpk)
mot · G4022204 · 1981-05-22 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1980/81:200 om i I regeringens proposition 1980/81:200 föreslås att skall bemyndiga regeringen att garantera de ekonomiska förpliktelser som kan följa av att arrangeras i . Den gjorda utredningen som redovisas i propositionen visar att ett eventuellt underskott skulle kunna uppgå till 70 milj. kr. Föredraganden framhåller dock att beräkningarna är omgärdade av viss osäkerhet. Även om det, som redovisas i propositionen, kan finnas många skäl som talar för att skall söka arrangemanget för de 1988, finns det ändå anledning att ifrågasätta våra möjligheter att göra det i den nu rådande ekonomiska situationen. Allt talar för att om den svenska ekonomin skall kunna saneras krävs stor återhållsamhet med statsutgifterna . Noggranna prioriteringar och avvägningar kommer att krävas innan utgifter beslutas. Om eventuella vinterspel 1988 i skulle gå med ett ekonomiskt underskott - vilket mycket talar för eftersom uppvisat större underskott än man kunnat beräkna - skall detta underskott täckas med statsmedel. Regeringen framhåller att de beräknade 70 miljonerna är behäftade med osäkerhet. Det kan således bli ett större belopp. har framhållit värdet av att kan arrangeras i men också slagit fast att detta är under förutsättning att inte idrottsanslagen drabbas av eventuella utgifter för de . Vi delar den uppfattning gett till känna. Men vi är också klara över att i ett besvärligt läge med ett begränsat utrymme för statliga utgifter är risken uppenbar att om staten behöver gå in med pengar för de kommer detta att drabba de vanliga anslagen till den svenska idrotten. Vi vill för vår del slå vakt om idrottsanslagen och dess utveckling. Svensk idrottsrörelse gör så stora insatser för att aktivera svensk ungdom och för att åstadkomma motionsaktiviteter av skilda slag för det svenska folket att det är ett oundgängligt villkor att anslagen till idrotten kan bibehållas och utökas. Vi är emellertid rädda för att denna utveckling kan avstanna och idrottsrörelsen få sämre villkor om pengar i stället måste satsas för att täcka ett underskott för . Av detta skäl är vi inte beredda att stödja regeringens förslag om en garanti för genomförandet av de 1988. 1* 1980181. Med hänvisning till ovanstående hemställs att måtte avslå regeringens förslag i proposition 1980/ 81:200 om ett bemyndigande för regeringen att ikläda staten de ekonomiska förpliktelser som kan följa av att anordnas i . () () () () () () () i Kumla () () ()
mot · G4022205 · 1981-05-25 00:00:00 — av med anledning av proposition 1980/81:200 om i Att anordna i skulle för statens vidkommande kunna innebära ett ekonomiskt risktagande i storleksordningen 70 milj. kr. enligt den särskilda utredaren som tillkallat. Utredaren understryker dock den stora osäkerheten som kalkylen är behäftad med. De totala kostnaderna för spelen uppskattas av den särskilda utredaren till mer än . De löpande driftkostnaderna före och under de beräknas bli 130 milj. kr. ekonomi är kärv. Hårda åtstramningar är nödvändiga för att klara balansproblemen. Dessa åtstramningar drabbar även svaga grupper i samhället. I synnerhet slår åtstramningen hårt för barnens och kvinnornas del på grund av svårigheterna att få kommunerna att fullfölja sina planer för barnomsorgen. Många kvinnors valfrihet blir därmed fiktiv som åtskilliga barn får en stor otrygghet och dåliga, osäkra barnomsorgslösningar. Alltför ofta har dessutom kommunerna prioriterat idrottsanläggningar som långt starkare grupper har tryckt på för att få igenom. Detta har skett på bekostnad av barnomsorgen. I detta läge vore det en utmaning att återigen tränga ut medel för angelägnare samhällsomsorger. Emellertid har olympiader en betydelse för att internationella kontakter skall komma till stånd, och om skall kunna delta i ett internationellt idrottsligt utbyte måste också vara berett att ta på sig kostnaderna för att anordna sådana spel och inte bara förvänta sig att andra länder skall göra det. som neutralt land har också större möjligheter att få bred internationell uppslutning. Men detta får inte betyda att angelägna samhällsomsorger som barnomsorgen kommer i kläm. Av det skälet får inte de extra kostnader som uppstår tas av annat anslag än från medel som vanligtvis anslås till idrotten. Detta betyder att risktagande för arrangemanget av spelen till stor del läggs över på idrottsföreningarna. Det kan bli avbräck i deras ekonomi. Av det skälet är det viktigt att idrottsföreningar anstränger sig för att få in frivilliga medel till det olympiska arrangemanget. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar att kostnaderna för de 1988 enbart får täckas med de medel som vanligtvis anslås till idrotten och att kostnaden för staten därmed inte får bli en totalt ökad kostnad för statens utgifter för idrotten.
mot · G4022215 · 1981-06-09 00:00:00 — med anledning av proposition 1980/81:205 om förenklade statliga regler inom barnomsorgen I proposition 1980/81:205 föreslås ett nytt statsbidragssystem och vissa förenklade regler för barnomsorgen. De föreslagna statsbidragsreglerna föreslås gälla redan fr. o. m. 1982, trots att det kommer att medföra betydande bidragsminskningar till kommuner, som i enlighet med statsmakternas riktlinjer etablerat omfattande institutionell omsorg - utöver omsorg i familjedaghem. Till yttermera visso har propositionen förelagts så sent att riksdagsbeslut och formellt fastställande av de kommunala budgetarna i stort sett sammanfaller i tiden. Trängda kommuner medges sålunda inget rådrum. Ett grundkrav är åtminstone framförhållning. Om de nya statsbidragsreglerna skall gälla fr. o. m. 1982, blir det i åtskilliga fall oundvikligt med betydande höjningar, i varje fall fr. o. m. 1983, av den kommunala utdebiteringen för att täcka bortfallande statsbidrag 1982 och framöver. Det vill vi inte medverka till. Vi anser att ikraftträdandet av den nya metoden för statsbidragsberäkningen bör ske . Föreslagna förenklingar bör emellertid tillämpas så snart det är möjligt. Med stöd av det anförda hemställs att med bifall till förslaget i övrigt beslutar att det nya statsbidragssystemets ikraftträdande skall ske . () ()
mot · G4022216 · 1981-06-09 00:00:00 — Som vi anfört i avsnitt 3 kan vi inte godta regeringsförslaget till nytt statsbidragssystem. De väsentligt försämrade statsbidragen till daghemmen (och även familjedaghemmen) kan få till följd att kommunerna kompenserar sig härför genom mindre personella insatser. Vi har också upprepat vårt förslag att staten, utöver det generella statsbidraget, går in med ett behovsinriktat bidrag, i syfte att stimulera att personalinsatserna också i förskolan görs efter behov och inte efter stela normer. I vår motion 1980/81:1251 har vi bl. a. begärt ett utbyggnadsprogram för barnomsorgen (yrkande 3) samt riktlinjer för förskolans pedagogiska verksamhet (yrkande 5). Dessa har ännu ej behandlats av , varför vi i vad gäller dessa frågor hänvisar härtill. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. a) att avslår förslaget i proposition 1980/81:205 om nytt statsbidragssystem för barnomsorgen, b) att begär förslag från regeringen om nytt statsbidragssystem för barnomsorgen enligt de riktlinjer som redovisas i motionen, 2. att avslår förslaget i proposition 1981:205 om slopande av räntebidrag vid tillfällig uthyrning av bostäder till barnstugc r, 3. att - med avslag på proposition 1980/81:205 i denna del - begär förslag från regeringen om ett program, som innebär mer preciserade mål och riktlinjer och därmed skapar förutsättningar för en fastare, mer planerad och tydligare målinriktad verksamhet i förskolan och den kommunala familjedaghemsverksamheten. tad verksamhet i förskolan och den kommunala familjedaghemsverksamheten. () () HANS () () () () () ()
mot · G50210 · 1981-10-20 00:00:00 — av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:30 om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. Besparingar inom kommundepartementets verksamhetsområde Genom en decentralisering till av vissa uppgifter kan enligt vår mening 1 milj. kr. Det är inte nödvändigt att beslut om bidrag till enskilda vägar eller beslut om uppsättande av vägskyltar fattas av länsstyrelse. Handläggningen av dessa frågor torde utan särskilda kostnader kunna skötas av vägmyndighetema. Ändrade regler för älgjakt kommer att föreslås. Härvid är det enligt vår mening angeläget att administration och rapportering får en sådan utformning att ändamålsenliga rutiner och låga kostnader kan förenas. En i förhållande till nu gällande försöksverksamhets administration förenklad handläggning bör kunna leda till en besparing om 1 milj. kr. Då kommunerna numera byggt ut en väl fungerande konsumentservice som till stora delar kan ersätta den verksamhet som bedrivs av de regionala hemkonsulenterna kan dessa tjänster dras in. Härigenom skulle 4 milj. kr. En samordning av priskontorens (SPK) och SCB:s verksamhet avseende statistik är en ändamålsenlig reform. Priskontorens huvuduppgift skall vara av prisövervakande karaktär. Härav följer att prisregleringsverksamheten kraftigt bör begränsas eller upphöra. En inbesparing om 10 milj. kr. kan då göras. Reglerna för beräkning av pensionsgrundande inkomst är mycket detaljerade och komplicerade. Detta har lett till att vissa lokala skattemyndigheter måst anställa tjänstemän enbart för att kunna hantera beräkningssystemet. Beräkningarna bör förenklas så att pensionsgrundande inkomst fastställs till samma belopp som den skattskyldige påförs i taxerad inkomst av tjänst, rörelse eller jordbruksfastighet. AP-fonden ersätter länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna för deras arbete med beräkningarna av pensionsgrundande inkomst. Ett förenklat beräkningssätt torde leda till väsentligt minskade ersättningskrav. Vi beräknar besparingen till ca 30 milj. kr. De årliga länsrapporterna. länsprogrammen m. m., som belastar länsstyrelsernas lönekostnader, bör enligt vår mening upphöra. Underlag för planering kan utan olägenhet arbetas fram vid de tillfällen då behov föreligger att revidera redan nu tillgängliga data. En inbesparing om 5 milj. kr. kan då göras. Genom att man minskar den kungörelseannonsering som betecknas som stödjande och som inte är reglerad i lag kan enligt vår mening 5 milj. kr. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att med bifall till förslagen i motionen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att anslaget till Länsstyrelserna m. m. under /82 inte får utnyttjas till högre belopp än . () ()