ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G4021323 · 1981-01-27 00:00:00 — 1980/81 1323-1328 av och om sjöfartens roll i trafikpolitiken Sjöfartsnäringen svarar för ett betydande tillskott till den svenska handelsbalansen. Denna närings möjligheter till konkurrens och expansion påverkas av en rad faktorer. En viktig faktor är sjöbefälsutbildningen. Tillgången på behörigt befäl, möjligheterna att vidareutbilda personal och möjligheterna att till utländska intressen erbjuda svenskt utbildningskunnande är avgörande för näringens utvecklingsmöjligheter. Olika representanter för näringen har visat en tilltagande oro för att det i fattade beslutet om sjöbefälsutbildningens lokalisering och dimensionering skall få förödande konsekvenser för svensk handelssjöfart. Dessutom har dessa representanter riktat en allt häftigare kritik mot den beredning ärendet fått. Erbjudandet från IMCO att till och förlägga det internationella för marin vetenskap och teknik måste uppfattas positivt och är ett gott betyg för ställning som sjöfartsnation. Vi förutsätter att regeringen på ett positivt sätt handlägger frågan och utnyttjar detta erbjudande från internationell sjöfartsexpertis och intresserade. Denna och en rad andra i och för sig inte sammanhängande faktorer har radikalt förändrat de eventuella grunder som fanns för tidigare fattade beslut. I det fortsatta arbetet med att få bättre underlag för bedömningen av sjöfartens roll i trafikpolitiken bör ovanstående beaktas, nämligen 1. att den svenska handelssjöfartens och närliggande verksamheters behov av behörigt sjöbefäl utreds 2. att konsekvenserna av sjöbefälsutbildningens dimensionering och lokalisering ur bl. a. rekryterings-, konkurrens- och kostnadssynpunkt utreds 3. att konsekvenserna av internationella erbjudanden och åtaganden inom sjöpersonalutbildningen utreds. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om sjöfartens roll i trafikpolitiken m. m. () ()
mot · G4021325 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. om upprustning av järnvägslinjen När behandlade den trafikpolitiska propositionen hänfördes järnvägslinjen till den grupp bandelar vars framtida trafikering skulle avgöras först efter ytterligare utredningar inom ramen för den fortsatta regionala trafikplaneringen. Departementschefen underströk i propositionen bl. a. att trafiken i denna grupp- i avvaktan på en prövning av den framtida trafiken - bibehålls på ungefär nuvarande nivå. Vidare ansåg han att det kunde finnas skäl att pröva olika åtgärder i syfte att öka resebenägenheten på banorna. I det trafikpolitiska beslutet betonade investeringarnas betydelse för servicen på landets järnvägar. Den borgerliga trepartiregeringen följde emellertid inte upp beslut , att ge SJ ökade resurser för att kunna erbjuda en bättre service. I stället lade regeringen fram ett bantat investeringsprogram för SJ budgetproposition. I årets budgetproposition erinrar departementschefen ånyo om SJ :s ansvar för och behovet av investeringar inom den grupp banor i vilka linjen ingår. Det är mot bakgrund av uteblivna investeringar i bl. a. nya vagnar eller andra initiativ från SJ:s sida i syfte att öka resebenägenheten som vi nu upprepar de krav om upprustning som vi framförde under förra (mot. 1979/80:1729). Enligt vår mening finns det förutsättningar för en ökad trafik på järnvägslinjen. Den är av stor betydelse för de kommuner och företag som berörs i . Dess framtid är ett klart länsintresse. Men då krävs en ordentlig upprustning av banstandard och rullande materiel. Oljekrisen och SJ:s lågprissatsning har ökat allmänhetens intresse för att resa kollektivt. Inte minst från energihushållningssynpunkt är detta en positiv utveckling. För att ytterligare stimulera allmänhetens intresse av att resa på järnvägen bör SJ i enlighet med departementschefens tidigare uttalande ta även andra initiativ. Ett sådant kan vara att pröva att återuppta de förbindelser som tidigare dragits in. Den starkt nedslitna vagnmaterielen måste bytas ut. Som svar på en fråga under höstriksdagen 1979 anförde kommunikationsministern att linjen hör till dem som kommer att tilldelas nya italienska motorvagnar så snart dessa blir färdiga. Dessa motorvagnar har tagits i drift. Vi förutsätter därför att kommunikationsministerns löfte står fast och att linjen tilldelas nya vagnar. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framhållits om behovet av upprustning av järnvägslinjen . () ()
mot · G4021330 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om ett nytt posthus i I regeringens proposition 1980/81:100 bilaga 9, som omfattar verksamhetsområde, behandlas bl. a. anslag till postverket för byggande av posthus m. m. I propositionen föreslås ett anslag för byggande av medelstora posthus vilket belöper sig på 45 milj. kr. hade för sin del äskat ett anslag på 77,4 milj. kr. för detta ändamål. Det finns i propositionen en klar tendens att framför allt satsa på storstadsregionerna, medan posthusbyggandet i övriga delar av landet blir lidande och många färdigprojekterade byggen ute i landet skjuts . Detta belyses bl. a. av det faktum att regeringen föreslår 167 milj. kr. till Tomtebodaterminalen i av den sammanlagda ramen på 218,4 milj. kr. för byggande av posthus. Övriga delar av landet får alltså dela på den återstående delen, 51,4 milj. kr. a. planerat byggande av nytt posthus i till en beräknad kostnad av 35 milj. kr. Kostnaderna skulle fördelas med 12milj. för /82, 17 milj. kr. för /83 och 6,5 milj. kr. för /84. Med den nu föreslagna medelsfördelningen kan det färdigprojekterade i inte byggas som planerat. I detta fall hade man planerat byggstart eller senast . Detta byggprojekt skulle ge sysselsättning åt 35 byggnadsarbetare, vilket får anses ytterst angeläget med tanke på att ca 500 byggnadsarbetare i förväntas bli arbetslösa . Sysselsättningen inom byggmaterialindustrin är också hotad. har som bekant en stor andel av sådan industri lokaliserad till länet. Det är därför mycket angeläget att det planerade posthusbyggandet i kommer till stånd. Med stöd av ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en sådan fördelning av tillgängliga medel för byggande av posthus m. m. bör ske som möjliggör byggstart för nytt posthus i . () ()
mot · G4021334 · 1981-01-27 00:00:00 — om samordnade landsvägs-, järnvägs- och sjötransporter Det är med stor oro vi konstaterar att tunga transporter alltmer flyttas från järnväg till landsväg. Av samtliga godstransporter var transporter via % - en ökning då andelen var . I vad gäller transporter på järnväg är förhållandet det motsatta, nämligen mot . Det är en utveckling som inte är önskvärd från många synpunkter; det gäller t. ex. energiförbrukning, trafiksäkerhet och förslitning av vägar. En naturlig följd av höjda oljepriser är högre transportkostnader, som drabbar konsumenterna med högre konsumtionspriser. Det är viktigt att det över hela byggs upp fungerande transportnät på järnväg och att det efter kusterna sker en samordning med sjötransporter. Det är viktigt att de tunga transporterna på landsväg begränsas och blir så korta som möjligt. Det är utmärkt att SJ utreder möjligheter att samordna godstransporter järnväglandsväg, men det finns ännu ett viktigt transportmedel, nämligen sjötransporter. finns olika system i vad gäller fartyg; en möjlighet är att transportera hela långtradare, s. k. ro-ro-system, eller också containersystem. Det krävs långsiktig planering för att kunna erbjuda bra transporter till rimliga priser. En samordning av transporter i den riktning vi anger i motionen bör också kunna skapa sysselsättning åt de mindre varven. Flottningen är en annan energisnål och miljövänlig transportmöjlighet, som bör vägas in i ett samordnat transportsystem. Med hänvisning till vad som ovan anförts i motionen hemställer vi att begär att regeringen utreder möjligheterna att samordna transporter på landsväg, järnväg och till sjöss.
mot · G4021335 · 1981-01-27 00:00:00 — om avgiftsfri pollettering av handikapphjälpmedel vid tågresa Personer med stora funktionsnedsättningar måste vid resa med tåg till annan ort ofta ta med sig olika slag av hjälpmedel. Elektriska rullstolar, toalettförhöjningar, gåstolar och andra liknande stöd och förflyttningshjälpmedel kan i regel inte tas med i järnvägsvagnen utan måste polletteras. I samband med flygresa får dessa hjälpmedel medräknas som resgods kostnadsfritt utom frivikten. Det är skäligt att samma ordning gäller vid tågresa. Inte minst i samband med riksfärdtjänsten för handikappade bör förutsättningarna för resa med flyg, färdtjänst med specialfordon och tåg vara likvärdiga när det gäller möjligheter att ta med hjälpmedel. Den nuvarande ordningen kan påverka resenären att välja ressätt med hänsyn till villkoren för transport av hjälpmedlen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärd för införande av kostnadsfri pollettering av handikapphjälpmedel vid resa med tåg.
mot · G4021336 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1336 av har i samarbete med och handikapporganisationerna tagit fram underlag för en handikappanpassad järnvägsvagn. Utredningen har skett på begäran av i syfte att få fram underlag för en typ av järnvägsvagn som gör det möjligt för rullstolsburna resenärer att färdas med tåg. I SJ:s utredning som avlämnades föreslås att tre provvagnar anskaffas uppbyggda enligt de principer som anges i materialet. En vidare utbyggnad till 30 resp. 60 vagnar skisseras. Vagnarnas utförande i fortsättningen får baseras på erfarenheter av provdriften. En utveckling och prov av järnvägsvagnar i vilka personer med rullstol kan färdas pågår i och . Det är angeläget att de svenska järnvägarna kan komma i gång med provdrift av sådana vagnar. Inte minst med hänsyn till beslut om lag om handikappanpassad kollektivtrafik bör en modell för vagnens utformning tas fram. I budgetpropositionen har regeringen inte anslagit medel för projektering av de föreslagna provvagnarna. Om SJ inte får möjlighet att ta fram handlingar för produktion av dessa s. k. HN-vagnar kommer tillverkningen inte att kunna startas när det finns ekonomiskt utrymme härför. Det bör vara möjligt för SJ:s trafik- och maskinavdelning att inom ramen för egna personalresurser ta fram fullständiga handlingar för produktion av HN-vagnar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att SJ ges i uppdrag att ta fram fullständiga handlingar till HN-vagnar för produktionsstart när det ekonomiska läget tillåter.
mot · G4021337 · 1981-01-27 00:00:00 — Motion 1980/81:1337 av om taxorna för Gotlandsbolagets färjetrafik Från gotländsk sida har hävdats att färjetrafiken i princip är att betrakta som landsväg eller bro som länkar samman ön med fastlandet. intar på det sättet en särställning i det svenska transportnätet. Det är också denna särställning som motiverar det transportstöd som gäller för Gotlandstrafiken och som gäller såväl godstransporter som persontrafik. gällande prissättning för personbefordran är enligt de principer som fastslagits av relaterade till SJ:s priser för enkel andraklassbiljett för motsvarande färdsträcka. Förutom nämnda prissättning gäller en särskild fordonstaxa med olika avgifter för personbilar, och släpvagnar, personbussar samt motorcyklar. För personbilar tillhörande på mantalsskrivna personer är avgiften nedsatt . När det gäller släpfordon kopplade till personbil eller lätt lastbil utgår inte denna rabatt. Priset för släpvagnar kopplade till personbil är för enkel resa enligt nu gällande taxa . för släp med en längd av högst 6 m och . för släp som är längre. Att exempelvis göra fem överresor innebär således en kostnad av . enbart för släpfordonet. Det är en tung ekonomisk belastning för dem som vid olika idrottstävlingar tar med husvagn, hästtransportkärror eller släpfordon för tävlingsfordon. För många kan denna merkostnad utgöra ett direkt hinder för att över huvud taget företa sådana resor. Jag anser därför att man i kommande förhandlingar gällande taxor för Gotlandstrafiken bör vidta en översyn av nu gällande regler så att släpfordon kopplade till personbil eller lätt lastbil tillhörande på mantalsskrivna personer blir berättigade till samma prisnedsättning som gäller deras fordon. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att man vid kommande förhandlingar mellan staten och Gotlandsbolaget om taxorna för Gotlandstrafiken beaktar vad i motionen anförts om släpfordon. GOTAB 66394 Slockholm 1981
mot · G4021340 · 1981-01-27 00:00:00 — om godshanteringen vid vissa järnvägsstationer i har beslutat om preliminär nedläggning av godshanteringen vid åtta stationer i från . Det gäller stationerna och i kommun. i kommun, och i kommun, i , i och i kommun. Nedläggningen gäller den fortsatta vagnslasttrafiken på här uppräknade stationer utom i där det är fråga om styckegodshanteringen. De nu aktuella indragningarna är närmast en upprepning av den tredjedel som SJ fick bakläxa på vid den förra verksamhetsindragningen 1976. , och kommuner protesterar nu mot SJ:s planer när det gäller indragning av berörd verksamhet vid stationerna inom dessa tre kommuner och hemställer i skrivelser till regeringen om omprövning av SJ:s beslut i denna fråga. Vagnslasttrafiken är av stor betydelse för servicen till näringslivet på dessa fem mindre orter. Nödvändigt är då att SJ också uppträder konkurrenskraftigt när det gäller transportservice och prissättning. Spårbunden godstrafik bör från samhällets synpunkt utvecklas för att stimulera näringslivet att utnyttja detta transportsystem. Då är även de många mindre stationerna nödvändiga länkar i en väl fungerande transportkedja för att kunna hämta och avlämna gods i resp. företags närmiljö. Det är också en viktig glesbygdspolitisk målsättning att kunna upprätthålla en tillfredsställande spårbunden trafikservice. Även från energi-, miljö- och trafiksäkerhetssynpunkt kan spårbunden godstrafik vara att föredra. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna det fortsatta behovet av vagnslasttrafik vid järnvägsstationerna i , , , och i enlighet med motionen.
mot · G4021343 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om anslaget till byggande av statliga vägar I budgetpropositionens bilaga 9 redovisas hur kostnaderna för vägbyggandet föreslås fördela sig . Inom anslagsramen 900 milj. kr. föreslås en omfördelning av medlen så att byggandet av vägar - läns- och riksvägar - får en jämfört med föregående år relativt större andel än den kollektiva trafiken, detta genom att kostnaderna för byggande av tunnelbanor beräknas till . Anslaget var innevarande år 20 milj. kr., och hade för nu aktuella budgetår beräknat 30 milj. kr. Staten har ställt sig bakom en överenskommelse för kollektivtrafikens utbyggnad i . Därvid förutsattes att statsbidrag skulle utgå för byggande av tunnelbanor. Parter i överenskommelsen var då , samt i vissa delar . Denna överenskommelse måste självklart uppfyllas. Det ekonomiska läget påverkar budgeten i sin helhet men innebär inte att fördelningen mellan olika anslag automatiskt berörs. Att nu satsa på vägar framför kollektiv transportförsörjning kan knappast försvaras. Regionen måste också i sin planering kunna lita på de överenskommelser man har träffat. har fattat beslut rörande och transportförsörjningen i nordostsektorn. Härvid förutsattes att beräknat statsbidrag till byggande av tunnelbanan till skulle utgå på det sätt som har överenskommits. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att inom ramen för anslaget till byggande av statliga vägar för /82 anslå medel för byggande av tunnelbana enligt samma principer som har gällt för föregående budgetår. () ()
mot · G4021344 · 1981-01-26 00:00:00 — om förbättrad rullstolsservice på järnvägsstationerna Lagen om handikappanpassad kollektivtrafik säger att handikappades särskilda behov skall beaktas så långt det är möjligt när kollektivtrafik planeras och genomförs. står det också i statens järnvägars instruktion att SJ inom sitt verksamhetsområde skall se till att handikappanpassning sker enligt lagen. SJ har rullstolar på 75 större stationer. Dessa finns angivna i Kommunikationer. En förutsättning för denna service är att en station är bemannad och att det finns personal i tjänst vid tåget. Om man vill försäkra sig om en rullstol bör man förbeställa den. En viktig förutsättning för rörelsehindrade att utnyttja tåg är möjligheterna att förflytta sig på perrongerna. Jag tänker i första hand på personer som inte är beroende av rullstol men som har gångsvårigheter. Framför allt äldre personer kan ha problem att gå långa sträckor. För det mesta är det långt att gå på perrongerna, och ofta är det därtill fråga om korta stationsuppehåll för tågen. Det blir ett extra stressmoment för den som rör sig sakta. SJ:s serviceberedskap vid stationerna borde vara sådan att anhöriga som möter eller vinkar av rörelsehindrade kunde få låna någon enklare form av transportrullstol för att själva skjutsa den resande mellan stationen och tåget och sedan ställa tillbaka stolen igen. Då skulle inte nuvarande krav på stationsbemanning och procedur med förhandsbeställning behövas. Det är viktigt att SJ - vid den fortsatta utbyggnaden av handikappanpassningen av trafiken - vidtar åtgärder för att utöka och förbättra rullstolsservicen på stationerna på för de resande smidigast möjliga sätt. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar uttala att SJ vid den fortsatta utbyggnaden av handikappanpassningen av trafiken utökar och förbättrar rullstolsservicen på stationerna.
mot · G4021345 · 1981-01-27 00:00:00 — av och om projektering av en svenskbyggd rälsbuss har i sin långtidsplan angett ett behov av minst 80 nya motorvagnar (rälsbussar) . Föregående upphandling /77 av 100 motorvagnar hade inte planerats i så god tid att förutsättningar för att projektera en motorvagnstyp anpassad till svenska förhållanden förelåg. Följden blev att beställningen gavs till det italienska . Ett trettiotal av vagnarna tillverkas på licens i . Motorvagnarna som är under successiv leverans har visat uppenbara brister, inte minst i fråga om anpassning till svenska vinterförhållanden. Förseningar i leveranstakten, ombyggnader och brister i driftsäkerheten har kraftigt försenat det välbehövliga tillskottet för persontrafiken. Självfallet har detta medfört att när vagnarna äntligen anpassats till svenska förhållanden, kommer den slutliga kostnaden för projektet att uppgå till väsentligt högre kostnad än vad som förutskickades i samband med upphandlingen. Inför den nya generationen motorvagnar bör statsmakterna medverka till projektering av en modell som från början är anpassad till svenska förhållanden och krav. Härvid kan erfarenheterna från den importerade motorvagnen och de brister som denna uppvisat komma till nytta vid utarbetandet av ett rent svenskt alternativ. Det är självklart att utvecklingsarbetet bör ske i nära samarbete mellan SJ och svenska företag på detta marknadsområde. Eftersom den svenska marknaden är förhållandevis liten för denna typ av transportmedel är det inte möjligt för ett enskilt företag att ensamt bära de stora utvecklingskostnaderna för ett sådant projekt. Normalt kan utvecklingsarbetet fram till en prototyp ta . Det måste också vara i svenskt intresse att utveckla och hävda det tekniska kunnandet inom svensk järnvägsindustri. Projekteringen av en svenskbyggd motorvagn kommer i hög grad att gagna denna industri och trygga sysselsättningen. I perspektivet bör också finnas möjligheterna att hävda sig på exportmarknaden. Med hänvisning till det anförda hemställs att anhåller att regeringen verkar för att projektering av en motorvagn av svensk konstruktion genomförs.
mot · G4021346 · 1981-01-27 00:00:00 — om bevarande av kulturhistoriskt värdefulla järnvägsbyggnader Frågan om bevarande av byggnader av kulturhistoriskt värde har aktualitet i olika sammanhang. Till hembygdsrörelsens arbetsuppgifter räknas bevarande av landskapsbild och miljö. Inom rörelsen har i detta sammanhang frågan om bevarande av stationshus och övriga järnvägsbyggnader uppmärksammats motionsvägen. har kontaktat , varvid företrädare för medverkat. SJ har därvid anfört bl. a. följande: Det händer att någon statlig myndighet vill ta över byggnader och mark. Men om så inte är fallet vänder sig SJ till kommunen och föreslår att man får sälja anläggningen till kommunen eller till någon privatperson. Om byggnaden ligger för nära spår som används kan den knappast säljas för att bevaras på platsen. Det måste bli rivning. De olika behovsundersökningarna tar ofta , och för att byggnaderna inte skall bli vandaliserade måste man sätta upp fönsterluckor m. m. Det inträffar att föreningar förklarar sig intresserade av att ta över byggnader. a. visar järnvägsmuseiföreningar stort intresse. SJ vill emellertid inte överlåta till föreningar vilkas existens inte alltid är så säker. Kommunen tar ibland hand om byggnader och låter föreningar disponera dem. Som ett utmärkt exempel vill jag anföra hur i län har tagit hand om stationshuset i och med frivilligas arbete iståndsatt och upprustat huset. SJ har i samråd med som byggnadsminnesmärken föreslagit och . Om det är så att en kommun eller en förening visar intresse att byggnaden skall bli kvar måste man skaffa garantier för att byggnadskaraktären inte förändras och för att husen används till någonting, annars blir de snabbt nedgångna. Stat, kommun och föreningar bör medverka till bevarande av stationsbyggnader och banvaktsstugor. Allt oftare ser man i den regionala pressen hur befolkningen vill bevara sitt stationshus. Örtoftaborna mister sin gamla station , nu river SJ huset! Stationen försvinner och ersätts med väntkur, i kommun är i farozonen men riksantikvarien säger nej till rivning. blir det kommunen som får behandla frågan vidare. En målsättning är följande: o Stationshus vid indragen station eller nedlagd bana rivs inte. Myndigheter och organisationer medverkar till att byggnaden får en samhällsnyttig användning. o Stationshus bevaras åt framtiden och stationsskyltar får finnas kvar på platsen. o låter uppsätta en skylt e. d. med en kort historik över banan/stationen i transportväsendets tjänst. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att i samråd med och , och berörd kommun eftersträvar bevarandet av så många kulturhistoriskt värdefulla stationshus och andra järnvägsbyggnader som möjligt.
mot · G4021348 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om vissa brobyggen i I det förslag till handlingsprogram för en levande skärgård i som är ute på remiss betonas betydelsen av goda kommunikationer. För att skapa fler sysselsättningstillfällen och för att göra boendet i skärgården attraktivare behövs enligt programmet bl. a. avsevärda förbättringar av nuvarande kommunikationer. Av denna anledning motsatte vi oss de kraftiga försämringar av färjetrafiken som regeringen aviserade i den s. k. besparingspropositionen. Indragning av vissa färjeförbindelser, turlisteändringar. avgiftsbeläggning av viss trafik samt minskat öppethållande för vissa rörliga broar skulle enligt vår mening hårt drabba skärgårdens och kustområdets befolkning, som redan nu har besvärligare kommunikationer än andra. Vi förordade därför att man borde minska driftkostnaderna genom att ersätta vissa färjeleder med broar. I kunde vi peka på två broar med mycket god samhällsekonomisk lönsamhet, och Hamburgsund-Hamburgö. I budgetpropositionen uttalar sig kommunikationsministern positivt om byggande av broar i stället för avvecklande av färjeleder, men han är inte beredd att anvisa erforderliga investeringsmedel. I den socialdemokratiska partimotionen om den ekonomiska politiken föreslås att medel anvisas för vissa broprojekt. Vi upprepar därför våra förslag om byggande av de förut nämnda broarna. Broarna kan delvis utföras i stål, vilket leder till beställningar inom ståloch varvsindustrin. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om broar mellan och samt mellan och Hamburgö i . () ()