mot · G4021120 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om översyn av de periodiska publikationernas utgivningsförhållanden Skillnaderna i ekonomiska villkor för utgivning av olika periodiska publikationer har blivit alltmer iögonfallande. Det stöd i olika former som kommer dagstidningar och organisationstidskrifter till del medför i praktiken en favorisering av det slags som dessa erbjuder framför fackpress och populärpress i allmänhet. Återkommande höjningar av mervärdeskatten, från vilken dagstidningar och organisationstidskrifter är helt eller delvis undantagna, har ökat spännvidden och därmed snedvridningen av konkurrensen med andra pressalster. I motion 1738 till 1978/föreslogs mot denna bakgrund en allsidig översyn av beskattningsreglerna på området, närmast som en utvidgning av mervärdeskatteutredningens uppdrag att se över gällande regler rörande organisationstidskrifter. Medan betraktade förslaget som en rent skatteteknisk fråga, avvisades det av skatteutskottet - som fann att någon tidskriftsdöd inte gjort sig märkbar bl. a. med motiveringen att beskattningsfrågorna borde behandlas i sitt sammanhang med andra insatser på det presspolitiska området. I motion 1052 till 1979/tog man fasta på detta betraktelsesätt och begärde en allsidig översyn av den bristande likställigheten i utvidgningen av periodiska publikationer. Motionsyrkandet avstyrktes av , som ansåg att man inte borde ta initiativ till ytterligare utredningar, innan dagspresskommittén prövat frågan om ett enhetligt dagspressbegrepp och mervärdeskatteutredningen frågan om avveckling av undantagen från mervärdeskatt för organisationstidskrifter. har numera avslutat och redovisat sitt arbete, medan mervärdeskatteutredningen ännu inte torde ha behandlat frågan om undantag för organisationstidskrifter. Man kan lätt förstå obenägenhet att låta utredningens uppdrag utvidgas på ett komplicerande sätt. Å andra sidan kan det med visst fog hävdas att en över hela fältet gripande översyn vore mer ändamålsenlig än en punktinsats för att komma till rätta med ett delproblem. Just den omständigheten att en partiell översyn av organisationstidskrifternas förhållanden redan är initierad ger enligt vår mening särskilt god anledning att på en och samma gång ta även angränsande frågor under övervägande. Det är ingen överdrift att påstå att utgivningen av periodiska publikationer är en sektor som präglas av konkurrens. Tidningar och tidskrifter tävlar naturligtvis med andra konsumtionsbehov om allmänhetens samlade köp kraft, men särskilt livlig är den inbördes konkurrensen om både läsare och annonsörer. Bortser man från den rent dagsaktuella nyhetsförmedlingen, som är en av dagspressens huvuduppgifter, är det påfallande att det redaktionella innehållet i tidningar och tidskrifter i stort sett är ganska likartat. Det typiska fackpressorganet med sin övervägande informativa karaktär ter sig inte annorlunda om det utges av en organisation eller av någon annan och skiljer sig i förekommande fall inte väsentligen från motsvarande fackavdelningar i dagspress. I den mån populärpressen i första hand tillgodoser läsarnas förströelsebehov - en klar utveckling åt det mer informativa hållet har dock med tiden registrerats - är det påfallande hur många dagstidningar också försöker tillgodose samma behov på ungefär samma sätt. Att vissa slags nyhetsmaterial framför allt har underhållningsvärde framgår ibland på ett oförtydbart sätt av den redaktionella behandlingen. har en eller flera speciella eller mer allmäninriktade veckobilagor som, tagna var för sig, egentligen framstår som och ibland även presenteras som fack- eller populärtidskrifter inom dagstidningens ram. T. o. m. den grafiska formgivningen kan i vissa fall vara mer tidskrifts- än dagstidningsbetonad. Sin särställning i fråga om olika statliga stödformer har dags- och organisationspressen förvärvat på olika sätt och med olika motiveringar. Förmedlingen av i ena fallet dagsnyheter, i andra fallet ideella budskap och medlemsinformation är företeelser som statsmakterna har velat gynna. I båda fallen har man dessutom velat slå vakt om en fri, obunden och mångfaldig opinionsbildning. Hur respektabla dessa motiveringar för en särbehandling än är, har dock resultatet blivit att vissa tryckalster framstår som för statsmakterna mer angelägna än andra och behandlas därefter. Det är föga förvånansvärt att det har ifrågasatts om särbehandling av publikationer är förenlig med tryckfrihetens grundsatser. I den förut nämnda fjolårsmotionen 1979/80:1052 åberopades en utredningsrapport som meddelade en dålig prognos i synnerhet för veckopressen. Även om någon omfattande tidskriftsdöd fortfarande inte har kunnat konstateras, har flera uppmärksammade nedläggningar noterats. Det är också känt att flera publikationer ekonomiskt inte står på egna ben utan är beroende av utgivarnas övriga verksamhetsgrenar. Det största populärpressförlaget i landet förhandlar f. n. om betydande personalindragningar. Delvis har det kommit till offentligheten, delvis inte, att framtidsutsikterna för en del tidskrifter är synnerligen ovissa. För den icke organisationsbaserade fackpressen är svårigheterna mindre markanta, även om motsvarande tendenser finns och verksamt motar nyetablering på området. Sammanfattningsvis bevinner sig de problem som bottnar i diskrimineringen på publikationsområdet i oavlåtlig tillväxt. Med hänvisning till det anförda hemställer vi därför att hos regeringen begär en allsidig översyn av den bristande likställigheten i utgivningen av periodiska publikationer. () ()