mot · G4021194 · 1981-01-27 00:00:00 — av m. fl. om en ny bolagslagstiftning Utredningen angående andelsbolag utgick i sitt betänkande från att den nuvarande aktiebolagslagen är mindre väl lämpad för små och medelstora företag. Även om utredningens förslag underkändes av flertalet remissinstanser, delades dock denna grundläggande uppfattning av de flesta som yttrade sig. Speciellt stort har intresset för en speciell småföretagslagstiftning varit från småföretagarnas egna organisationer. Regeringen tycks ha avskrivit frågan om en speciell bolagsform för mindre företag. Detta är enligt vår mening olyckligt. Trots den kritik förslagen om andelsbolag mött, finns det anledning att åter aktualisera tanken på en förenklad lagstiftning för mindre företag. Aktiebolagslagens fördelar - främst det begränsade personliga ansvaret skulle där kunna kombineras med en smidigare bolagsform. Erfarenheterna av den tidigare utredningen tyder dock på att det är en mindre fruktbar väg att försöka skapa en helt ny lagstiftning för mindre företag. Det har skett en betydande nybildning av aktiebolag, och många små och medelstora företag torde finna det besvärande att behöva övergå till att bedriva verksamhet under en ny typ av lagstiftning. En mer konstruktiv möjlighet vore då att se över den nuvarande aktiebolagslagen för att bättre anpassa denna till de små företagens arbetsvillkor. Det säger sig ju också självt att det leder till komplikationer att samma lagstiftning tillämpas för mycket små företag som för de allra största. Avsaknaden av en differentierad lagstiftning mellan små och stora företag kan också ha varit ett hinder för att lätta på bördorna för de små företagen. Det råder en betydande enighet om att samhället inte behöver ställa samma krav på insyn och uppgiftsskyldighet på de små företagen som på de allra största. Enigheten är också betydande kring att den som startar ett företag måste ha ett betydande personligt inflytande över detta. Annars torde motiven för nyföretagande minska. Enigheten är också stor kring att formerna för de anställdas inflytande måste vara annorlunda och mer institutionaliserade på de stora arbetsplatserna och i de riktigt stora företagen. Också detta talar för att lagstiftningen särskiljs för småföretag och för de största företagen. Samhällets krav kan då anpassas till typen av företag och bördorna lättas för småföretagen. som en översyn av aktiebolagslagen görs, för att anpassa denna bättre till de små företagen, bör en särskild storföretagslagstiftning tillskapas. När den nuvarande aktiebolagslagen trädde 1977 var den utsatt för stark kritik. a. från anfördes att lagen var föråldrad och att det måste bli aktuellt att åter överarbeta den. Den största bristen i nu gällande aktiebolagslag är att den inte behandlar de anställdas rätt till inflytande i företagen. Att aktiebolagslagen inte reglerar de anställdas rätt till medbestämmande i företagen innebär t. ex. att styrelsen är ansvarig inför bolagsstämman - där bara ägarrepresentanter sitter medan några styrelsemedlemmar (de anställda) väljs av helt andra än bolagsstämman. Dagens aktiebolagslag reglerar främst frågor om relationer mellan olika grupper av kapitalägare och är därför föga anpassad till företagsdemokratiska krav. Detta kritiserades redan under remissbehandlingen av nu gällande aktiebolagslag. TCO ansåg t. ex. att lagen skulle bidra till att konservera ett ur arbetssynpunkt otillfredsställande förhållande för avsevärd tid framåt. Motsvarande kritik framfördes av LO. har aktualiserat tanken på en utbyggd styrelserepresentation för de anställda i riktning mot en s. k. paritetsrepresentation i de allra största företagen. Detta innebär att arbete och kapital skulle ges en likvärdig ställning och de anställdas avgörande roll för företagen regleras. Självfallet måste en sådan genomgripande förändring i de största företagen föregås av en omfattande utredning. En sådan utredning om en ny storföretagslagstiftning måste också ta hänsyn till att utbyggd styrelserepresentation för de anställda torde vara svårt att förena med centraliserade s. k. fackföreningsfonder. Vidare måste en avvägning ske i förhållande till MBL och annan arbetsrättslig lagstiftning. I en utredning angående en ny storföretagslagstiftning bör också andra frågor med fördel kunna granskas: Ett avskaffande av den graderade rösträtten på aktier; Frågan om rätt för olika intressenter att tillsätta revisorer i de största företagen; Ökade redovisningskrav vad det gäller sociala fakta. Erfarenheter har vunnits av MBL. bolagskommitté har kommit med sitt betänkande och detta har i allt väsentligt avvisats. Utredningen om utländska övertaganden av svenska företag har blivit färdig. har i stort slutfört sitt arbete. Det är därmed naturligt att gå vidare på bolagslagstiftningens område. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att beslutar begära av regeringen en översyn av aktiebolagslagen i syfte att anpassa denna till små och medelstora företags villkor, 2. att beslutar hemställa till regeringen att den tillsätter en parlamentarisk utredning i syfte att åstadkomma en särskild storföretagslagstiftning i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()