mot · G402215 · 1981-01-13 00:00:00 — om kommuns förhandlingsskyldighet enligt medbestämmandelagen Enligt dom av Arbetsdomstolen (Järfällafallet) är kommun skyldig att förhandla om budgeten med personalorganisationerna jämlikt 11 § medbestämmandelagen (MBL) ej endast under tid då budgetärendet behandlas i kommunens olika nämnder och styrelser utan även vid det senare tillfälle då den slutliga beredningen sker inom kommunstyrelsen (KS). En sådan tolkning innebär att det fackliga inflytandet i praktiken utsträcks till att utgöra ett direkt led i beslutsfattandet i det ledande politiska organet inom kommunen. Som framhölls i målet från kommunens sida skulle en sådan dubblering av förhandlingsförfarandet oundvikligen få konsekvenser även för handläggningen av många andra kommunala ärenden. I varje ärende, som behandlas av en facknämnd och som skall avgöras av kommunfullmäktige, ankommer det ju på KS att avge yttrande. Den knäsatta ståndpunkten skulle kunna innebära att MBL-förhandling i sådant fall måste ske ej endast i facknämnden utan även hos KS, om styrelsen i sitt beslut i ett eller annat avseende skulle göra en annan bedömning än facknämnden. En sådan ordning skulle - enligt vad kommunen gjorde gällande i målet - vara praktiskt sett omöjlig. Beslutsfattandet i KS är obestridligen ett uttryck för rent politiska bedömningar från partiernas sida då fråga är om prövning av förslag från de olika facknämnderna, där underlaget för de kommande ställningstagandena förebringats tillsammans med de önskemål som de fackliga organisationerna kan ha framfört. Sådana bedömningar skall enligt konstitutionella principer göras uteslutande av dem som erhållit detta förtroendeuppdrag med anledning av allmänna politiska val. Den omständigheten att beslut av KS kan få återverkningar på de kommunalt anställdas arbetssituation på något sätt innebär ej i sig att ärendet i fråga rör förhållandet mellan kommunen som arbetsgivare och de anställda som arbetstagare. Med hänsyn härtill bör någon primär förhandlingskyldighet icke rättsligen föreligga för KS, åtminstone då sådan förhandling tidigare ägt rum under ärendets beredning. Till stöd för denna ståndpunkt torde också kunna åberopas uppfattningen att varje facknämnd kan betraktas utgöra arbetsgivare inom sitt kompetensområde och att facknämnden därigenom är företrädare för kommunen gentemot de anställda (KOMMUN aktuellt nr 25/1980). MBL-förhandlandet inom den offentliga sektorn drar ej obetydliga kostnader samt leder till ökad byråkrati och administrativt krångel, vilket allt får bäras av skattebetalarna i form av dyrare tjänster och nyttigheter. ju sitt pris. Förhandlandet måste därför ske med urskilning och omdöme samt får ej heller träda den representativa demokratin för när. Ett i annat sammanhang från fackligt håll gjort påstående att regeringen icke hade rätt att bryta de diplomatiska förbindelserna med viss främmande stat utan att ha påkallat förhandling med de fackliga organisationerna kan tjäna som åskådningsexempel på när angivna betingelser klart överskridits (A 58/80). Med min motion åsyftas ej en allmän översyn av medbestämmandelagen, som kan antas ta att genomföra. Motionen inskränker sig av praktiska skäl till utverkande av en förklaring att KS ej skall omfattas av primär förhandlingsskyldighet enligt 11 § MBL åtminstone då sådan förhandling ägt rum under ärendets tidigare beredning. Det får ankomma på utskottet att utarbeta erforderligt tillägg till lagtexten. Med hänvisning härtill hemställer jag att beslutar att göra sådan ändring av 11 § medbestämmandelagen att därav framgår att denna ej omfattar kommunstyrelse åtminstone då förhandling redan ägt rum under ärendets tidigare beredning.