mot · G402971 · 1981-01-26 00:00:00 — av m. fl. om en förbättrad grundskola Orättvisorna på bildningens och uppfostrans område finns fortfarande kvar. Tillgängliga uppgifter visart. o. m. på växande sociala skillnader . Det saknas inte dokumentation av att skolan är en spegel av det klassamhälle som finns runt om. Det saknas inte heller kunskap om de ekonomiska och sociala mekanismer som ligger bakom den stora ojämlikheten i skolan och som gör att t. ex. rika kommuner kan erbjuda bättre skolmiljö än fattiga kommuner kan göra. Boendesegregationen slår igenom i skolan. Målet att ge alla barn, oavsett bostadsort, social bakgrund eller ekonomiska förutsättningar, samma möjligheter till utbildning och start i livet är således fortfarande långt borta. Undersökning på undersökning visar detta. Barn som kommer från arbetarhem har generellt sämre resultat och får sämre utbyte av skolan, vilka mätmetoder man än använder. På många håll finns det en besvärande lärarbrist och framför allt en brist på behöriga, utbildade lärare. Särskilt stor är denna brist ofta i just de kommuner som har störst behov av en stabil och kunnig lärarkår. Av 99 000 lärare 80 var närmare 18 000 obehöriga, och i den tiondel av landet som hade den största lärarbristen var var tredje lärare obehörig. Men det finns, tyvärr, ännu värre siffror på antalet behöriga resp. obehöriga lärare. För att minska kvalitetsskillnaderna i undervisningen krävs bl. a. kraftfulla åtgärder för att utbilda och handleda de obehöriga lärarna. Generellt behövs en ökad lärartäthet i . Särskilda bidrag för ökad lärartäthet borde kunna utgå till de kommuner som har hög andel invandrare, stor andel ensamstående och/eller dubbelarbetande föräldrar med låga inkomster etc. Dessutom borde en särskild meritvärdering gälla för tjänster i svåra rektorsområden. Arbetslagsprincipen bör utvecklas, och för att möjliggöra detta måste också lärartätheten öka. Vpk har tidigare krävt fasta lärarvikarier i både grund- och gymnasieskolan. presenterades en utredning som visade på det riktiga i detta krav. Den s. k. elevvårdskommittén säger: Systemet att vid behov rekrytera korttidsvikarier, ofta dag för dag, är ur elevvårdssynpunkt utomordentligt otillfredsställande och bidrar till att skapa otrygghet och oro i skolan. Som exempel nämns , där 6 000-7 000 korttidsvikarier anställs per termin, vilket motsvarar fyra vikarier i varje rektorsområde. En fast vikariepool är bra för alla som arbetar inom skolan, och det borde vara en självklarhet att sådana pooler finns på varje skola. På mångå håll i landet är skolorna för stora. Själva skolstorleken bidrar till att många elever känner oro och anonymitet i skolvardagen. Dessutom är klasserna, eller rättare sagt undervisningsgrupperna, i sig för stora för att lärarna skall ha en möjlighet att fungera i ett pedagogiskt och socialt förhållande till varje elev. Speciellt märks detta förhållande på högstadiet, då klasserna dels splittras upp och fördelas på nya klasser på olika linjer, dels får olika och nya lärare i de skilda ämnena. Det är inte ovanligt att en lärare på högstadiet undervisar mellan 200 och 300 elever. Det måste vidtas olika åtgärder för att förbättra skolsituationen på framför allt högstadium. För det första bör delningstalet inte överstiga 25 elever. Det skulle kunna innebära sammanhållna klasser genom hela . För det andra behövs en ökad lärartäthet. För det tredje bör varje klass få ett klassrum eller hemrum. En fjärde åtgärd av stor betydelse för både elever och lärare är givetvis betygens borttagande. Det talas ofta om hur viktig den elevvårdande verksamheten är. Det finns många som arbetar med elevvårdande verksamhet i skolan, främst skolpsykologer och skolkuratorer. Men också skolmåltidspersonal och vaktmästare måste ses som en stor resurs i just denna verksamhet. Skolsköterskan har en nyckelroll för många elever, och det är av största vikt att skolsköterskan lokalmässigt arbetar på skolan och inte utanför den. har nya personalkategorier rekryterats till skolorna. Fritidsledare och människor från föreningslivet arbetar bland barnen. När det gäller psykolog- och kuratorstätheten varierar den stort mellan olika orter och landsdelar. SÖ rekommenderar 1 000 elever per tjänst, men det är bara i enstaka rektorsområden som denna rekommendation kan hållas. I vissa rektorsområden är det dessutom befogat med en högre täthet på både psykolog- och kuratorssidan. En tvingande minimistandard för psykolog- och kuratorstjänster borde fastställas, och statsbidrag borde utgå för denna verksamhet. För att utvidga elevdemokratin på skolan måste eleverna beredas verklig möjlighet att ta del i skolverksamheten på ett helt annat sätt än . De borde delta i all planering av skolarbetet - i vilken utsträckning måste givetvis anpassas efter elevernas ålder. Det borde också vara möjligt att engagera eleverna i skolans praktiska skötsel, såsom sker i många socialistiska staters skolsystem. Detta sker i viss utsträckning också i våra skolor, bl. a. vid skolmåltiderna. Men detta ansvar borde kunna omfatta fler verksamheter, t. ex. lättare städning, skötsel av odlingar inom- och utomhus m. m. Denna typ av elevmedverkan och elevinflytande i skolan måste självfallet alltid ske med hjälp av yrkesmässig och ansvarig handledning från olika personalkategorier. SIA-skolan med den samlade skoldagen förskjuts in i brist på medel och på grund av en hel del praktiska svårigheter. a. har det visat sig svårt att rekrytera människor från föreningslivet för de fria aktiviteterna. Regeringen borde ta sitt ansvar för SIA-skolans förverkligande genom att anslå de medel som behövs. Regeringens s. k. sparpaket slår hårt mot skolan, och hårdast drabbas de fattiga kommunerna. Den återbäring som regeringen utfäster täcker inte på långt när kommunernas medelsbehov för skolan. Regeringen bör utarbeta en plan för hur staten successivt skall kunna överta kommunernas skolkostnader. Den kommunala är ett betydelsefullt komplement till skolans musikundervisning. Än större betydelse får om SIA-skolan med den samlade skoldagen genomförs. Då bör kunna ingå som en integrerad del i skoldagen. är en helt angelägenhet, och i tider av hårt ansträngt ekonomiskt läge skärs just denna verksamhet ned. Kommunala borde stödjas och garanteras genom särskilt statsbidrag. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att uttalar att staten successivt bör överta kostnaderna för den kommunala skolverksamheten, 2. att hos regeringen hemställer om förslag om ytterligare medel för att förverkliga SIA-skolan, 3. att hos regeringen hemställer om förslag till finansiering av den kommunala med statligt stöd, 4. att beslutar uttala sig för att alla betyg skall bort inom hela skolsystemet, 5. att uttalar att högstadium bör organiseras enligt de i motionen angivna riktlinjerna beträffande delningstal, hemrumsmodell och elevmedverkan, 6. att hos regeringen hemställer om en undersökning av förutsättningarna för en ökad lärartäthet, dels generellt, dels med tanke på vissa kommuner med särskilda ekonomiska och sociala problem, 7. att uttalar att fasta reservvikariepooler bör finnas på varje skola, 8. att hos regeringen hemställer om förslag till statsbidrag för skolkuratorer och skolpsykologer, varvid delningstalet 1 000 elever per tjänst bör gälla. INGA (vpk) (vpk) (vpk) HANS (vpk) (vpk) (vpk)