mot · G402804 · 1981-01-22 00:00:00 — av och om börsintroduktion av företag i , m. m. Den statliga företagsgruppen har fått sin nuvarande sammansättning utan att företagsköpen har styrts av någon genomtänkt idé. Motiven för att göra företag statliga har skiftat. har staten ägt och . Statens engagemang i , AB Oljetransit, och AB Svensk Torvförädling har styrts av försvars- och beredskapsmotiv. tillkom genom ombildning av det varv marinen haft . Uddevallavarvet övertogs av staten i samband med att företaget råkat i ekonomiska svårigheter. Uddcombs verksamhet har direkt anknytning till vårt lands energipolitik. härrör från det gamla Tobaksmonopolet. Det är däremot betydligt svårare att finna skäl för att andra bolag skall drivas av staten. Hit hör företag som t. ex. , , , , AB Kabi, , , , , och . Riskerna med en stor statlig företagssektor I en fri ekonomi är det statens uppgift att sätta upp ramar för företagens verksamhet. Inom dessa ramar skall företagen få verka fritt och försöka anpassa sig till marknadens krav. I en ekonomi med en stor statlig företagsamhet är risken uppenbar att statens roll som gränsutstakare kommer i konflikt med statens roll som företagare. Risken finns alltid att statliga myndigheter - medvetet eller omedvetet - påverkas av det faktum att vissa företag är statliga. NBC-debatten har dessutom gett uppfattnigen att statliga - helt eller delvis ägda - företag intar en särställning beträffande möjligheterna att gå i konkurs. Detta är självfallet felaktigt och oroande. Den oerhörda maktposition som en stor statlig företagssektor får leder också lätt till en felaktig resursfördelning genom att olika parter i samhället i praktiken tvingas ta speciell hänsyn till det statliga företagskomplexet. Detta kan t. ex. gälla kreditinstituten. När ett statligt företag kräver krediter fordras det mycket för att kreditinstituten skall våga säga nej, även om projektet ser svagt ut. Dessa kan därigenom tvingas svika sin samhällsekonomiska uppgift, nämligen att bistå utvecklingsbara och lönsamma företag med erforderliga krediter. Det är lätt för staten att straffa ett olydigt kreditinstitut. Målen för den ekonomiska politiken - full sysselsättning, stabila priser, balans i de utrikes betalningarna, rättvis inkomstfördelning och regional balans - har varit gemensamma för socialdemokraterna och de borgerliga partierna. Det är inte heller dessa mål som striden om statens engagemang som företagare gäller. Striden handlar i stället om den statliga företagsamheten som ett medel att förverkliga vissa av dessa alla omfattande ekonomiska mål. En stor statlig företagssektor leder till marknadsstörningar och risk för en snedvriden resursfördelning i samhället. Härigenom drabbas främst de mindre och medelstora företagen. Dessutom innebär en omfattande statlig företagsamhet en enorm maktkoncentration och betydande risk för sammanblandningar av statens roll som övervakare och som företagare. Att göra den statliga företagsamheten så liten som möjligt är av dessa skäl en viktig utgångspunkt för en moderat politik. När staten måste vidta åtgärder för att komma till rätta med t. ex. sysselsättningsproblem skall strävan vara att göra insatser av temporär karaktär. Genom stimulans kan generellt en positiv utveckling uppnås utan att villkor dikteras i minsta detalj och . Det finns skäl att överväga om alla de företag som av en eller annan orsak blivit statliga också skall förbli så och om inte en del av de svagheter som vidlåder statlig företagsamhet skulle kunna motverkas genom att dessa företag fick en vidare ägarkrets och en anknytning till den svenska fondbörsen. skulle möjligheten att sälja hela eller delar av dotterbolag underlätta finsnsieringen av investeringarna i den resterande företagsgruppen. En försäljning av vissa delar av ett företag kan också bli starkt motiverad av förändrade tekniska eller ekonomiska förutsättningar. En utförsäljning av aktier i de bolag som är lämpade härför, t. ex. och , skulle underlätta insynen i dessa bolag, och bolagsstämmorna skulle bli mera meningsfulla. Genom noteringen av bolagets aktier på börsen får vi en marknadens bedömning av företagens skötsel till ledning för styrelse och allmänhet. En börsintroduktion öppnar också möjligheten till alternativa finansieringsvägar för företagen. Det blir inte längre nödvändigt att i varje läge vända sig till staten. Den svenska allmänheten, - däri inbegripna också de anställda i företagen i fråga - får en möjlighet att bli delägare i företagen. Det måste vara svårt för eller verkställande direktör att genomföra affärer av detta slag utan att det finns riktlinjer härför utarbetade av regering och riksdag. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till riktlinjer för Statsföretags verksamhet i vad avser börsintroduktion samt försäljning till enskilda av företag eller delar av företag i i enlighet med vad i motionen anförts. PER () ()