bet · G501UbU5 · 1981-12-31 00:00:00 — föreslår utskottet att medavslag på motionerna 1981/82:40 yrkande 2 och 1981/82:42 yrkande 1 i denna delgodkänner vad som i propositionen förordats om möjlighet att inte anlitaersättare vid kortare tjänstledighet för lärare och om användningen av på såsätt inbesparade lärartimmar i gymnasieskolan. Enligt föredragande statsrådet har i ett system medmöjlighet till självstudier bestämmelserna om specialarbete i årskurs 3 spelatut sin roll. Statsrådet föreslår därför att föreskrifterna i fimplanerna förgymnasieskolan om specialarbete i årskurs 3 av de tre- och fyraåriga linjernaupphävs. Specialarbetet bör fr. o. m. /83 ersättas av möjlighetenatt anordna självstudier och av elevernas redovisning av resultaten av dessastudier, enskilt eller i grupp. Specialarbete bör inte heller förekomma ikommunal och statlig vuxenutbildning. Enligtmotionerna 1981/82:32 yrkande 1 i denna del och 1981/82:42 yrkande 1 i dennadel bör specialarbete finnas kvar både i gymnasieskola och vuxenutbildning. Specialarbeteti dess nuvarande form bör enligt utskottets mening inte finnas kvar i de falldå en skolenhet i årskurs 3 tillämpar ett självstudiesystem i enlighet medregeringens förslag. Vid de skolenheter där systematiska självstudier inteförekommer är det nödvändigt att i lämplig form av eleverna kräva ettsjälvständigt arbete som påminner om specialarbetet. I övrigt har utskottetinte något att erinra mot vad som anförts om specialarbete i propositionen. Detsjälvständiga arbetet får inte leda fill en sänkt ambitionsnivå när det gällerkunskaper och färdigheter. Resultaten i självstudierna bör bedömas ochbetygsättas med samma vikt som de övriga studierna i olika ämnen. Välfungerande självstudier fordrar planering och inskolning av eleverna i dettaslag av självständigt arbete. Elevernas förmåga att arbeta självständigt måstetränas genom bl. a. en successiv förändring av deras arbetsuppgifter fråndagläxa, över långläxa till beting. Utskottet utgår från att sådan inskolningkommer till stånd. När tiden för självstudier infaller måste de ha UbU 1981/82:5 11 fåttlära sig att planlägga och genomföra uppgifter på egen hand. Genom ett sådantstudiesätt åstadkoms på ett naturligt sätt en individualisering av skolarbetet.Det bör inte generellt ställas krav på att arbetet under självstudietidenförläggs till skolan. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att med avslag påmotionerna 1981/82:32 yrkande 1 i denna del och 1981/82:42 yrkande 1 i dennadel godkänner förslaget i proposition 1981/82:14 om att avskaffa specialarbeteinom gymnasieskolan och och staflig vuxenutbildning. 4.Små undervisningsgrupper m. m. Om särskilda skäl föreligger, får länsskolnämnd medge undantag från lägsta elevantal för anordnande eller bibehållande avundervisning. Sådana särskilda skäl har ansetts föreligga om ett uteblivetmedgivande skulle innebära att exempelvis en studieväg inte kunnat anordnaseller en redan anordnad inte kunnat bibehållas. Om synnerliga skäl föreligger,får nämnden vidare medge delning av klass eller grupp i andra fall än närdelning är föreskriven. I fråga om gruppstorlekarna 30 och 16 elever fårlänsskolnämnden tillåta undantag med högre elevtal för visst ämne, om särskildaskäl föreligger. Enligtföredragande statsrådets mening bör länsskolnämndernas möjligheter att beviljadispenser i de tre först nämnda fallen upphöra. Däremot bör länsskolnämndernaäven i fortsättningen i fråga om gruppstorlekarna 30 och 16 få medge undantagmed högre elevtal, om särskilda skäl finns. Överväganden om finansiering av försmå grupper i ett ämne samt extra grupper bör liksom överväganden omgruppdelningar enligt propositionen ske vid skolstyrelsernas och skolornasreguljära planering av vad som kan anordnas inom ramen för de totalttillgängliga resurserna (t. ex. förstärkningsresursen). Ifråga om start och bibehållande av studieväg (linje, specialkurs, gren ellervariant) med för få elever bör enligt propositionen i synnerliga fall SÖ kunnafå medge dispens. Imotion 1981/82:32 (yrkande 3) föreslås att länsskolnämnden skall ha kvar rättenatt medge dispens från lägsta antal elever för start och bibehållande av enstudieväg. Enligt motionärerna bör det ankomma på SÖ att utfärda föreskrifterför nämndernas tillämpning. Enligt mofion 1981/82:42 (yrkande 1 i denna del)bör länsskolnämndernas nuvarande dispensrätt inte inskränkas alls. Utskottetdelar uppfattningen i mofion 1981/82:32 att länsskolnämnd bör kunna få medgedispens från kravet på visst antal elever för start och bibehållande avstudieväg, om synnerliga skäl föreligger, t. ex. i glesbygd. Det bör enligtutskottets mening ankomma på SÖ att utfärda restriktiva anvisningar förnämndemas ställningstaganden i dessa avseenden. UbU 1981/82:5 12 utarbetandetav anvisningar bör SÖ särskilt ta hänsyn till situationen för de elever somredan börjat studier i gymnasieskolan med dispens från lägsta elevantal förstart eller bibehållande av undervisning och därvid beakta att den frittdisponibla resursen i enlighet med vad utskottet tidigare anfört harreducerats. Förslaget om inskränkning av länsskolnämndernas dispensrättfillstyrks i övrigt. Utskottetföreslår att med anledning av proposition 1981/ 82:14 och mofion1981/82:32 yrkande 3 samt med avslag på motion 1981/ 82:42 yrkande 1 i dennadel som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört omlänsskolnämnds möjlighet att medge dispens från kravet på visst antal eleverför start och bibehållande av studieväg m.m. Utskottet ansluter sig tilluppfattningen i propositionen att frågor om finansiering av för små grupper iett ämne m. m. bör avgöras lokalt inom ramen för de totalttillgängliga resurserna. Enligt propositionen bör reduktion av timtalen förämnen, i vilka lägsta antal elever för start av och fortsatt undervisning är 8och i vilka gruppen kan uppgå till 30 elever, ske med enligtviss schablon vid gmpper om 8 till 11 elever. För ämnena latin och grekiska, ivilka lägsta antal elever för start av och fortsatt undervisning är 5, börtimreduktioner i konsekvens härmed göras vid grupper om 5 till 8 elever. Imotion 1981/82:42 yrkande 1 i denna del föreslås avslag på förslaget omgenerell reduktion av lärartimtalet för små undervisningsgrupper. Förslagetom lärartimreduktion vid små grupper i latin och grekiska bidrar jämte andraförslag i propositionen enligt motion 1981/82:41 (yrkande 1 i denna del) tilldrastiska minskningar på av nuvarande undervisningsresurser förämnena. Bland språken på gymnasieskolans schema är latin och grekiska ensamma isitt slag i det avseendet att studiet av dem börjar under senare delen av gymnasieskoltiden.Om studiet i latin och grekiska skall leda fram till rimlig färdighetsnivå ochdärmed bli meningsfullt, måste lärarhandledningen ha en viss minsta omfattning.På grund av de särskilda omständigheterna föreslår motionärerna för dessa ämnenundantag från reduktionsregeln. Vadgäller regeringens förslag om lärartimreduktion för små undervis-ningsgmpperutgår utskottet från att timplanens föreskrivna timtal läggs ut på elevernasveckoschema för att markera att det inte är fråga om en reduktion avlärokursen. Skolledningen får från fall till fall avgöra om någon del av defria resurserna skall tas i anspråk för lärarledd undervisning under en ellerflera av ifrågavarande timmar (jfr prop. s. 33). Utskottet utgår från attskolledningen härvid beaktar varje ämnes särskilda situation. Elevunderlagetkan breddas och riskerna för en i förhållande till nuläget drastisktimtalsreduktion för grekiska något minska, om ämnet - som enligt propositionenförläggs till årskurs 3 inte bara kopplas till val av latin i årskurs 2 utanockså får väljas separat som alternativämne av icke latinläsande elever påhumanistisk linje. Enligt uppgift från SÖ tillämpas UbU 1981/82:5 13 ensådan ordning vid pågående försöksverksamhet med grekiska i årskurs 3.Utskottet har inte något emot att så sker även i fortsättningen. Utskottetföreslår att med avslag på motionerna 1981/82:41 yrkande 1 i dennadel och 1981/82:42 yrkande 1 i denna del godkänner vad som i propositionen förordatsom små undervisningsgrupper i gymnasieskolan. Reglema bör fillämpas medutgångspunkt i förhållandena vid läsårets start. Ämnet allmän språkkunskap omfattar bl. a. lafinskalåneord och deras kulturhistoriska bakgrund. I motion 1981/82:41 (yrkande 2)föreslås att man av resursskäl ordnar samläsning mellan latin och allmänspråkkunskap i årskurs 2 på små gymnasieorter, när antalet elever i de bådaämnena var för sig är litet. De båda elevgrupperna avses bli undervisadegemensamt. Förundervisningen i latin och allmän språkkunskap kan det enligt vad utskotteterfarit resursmässigt vara en fördel om de båda ämnenas lärar-veckotimmarutnyttjas gemensamt i årskurs 2, när antingen antalet elever i allmänspråkkunskap är lägre än åtta eller i både latin och allmän språkkunskap sålitet att lärartimtalen för gmpperna reduceras var för sig. Riktlinjer medanvisningar för hel eller partiell samläsning av angivet slag under i förstahand höstterminen i årskurs 2 bör utarbetas av SÖ. Utskottet föreslår attriksdagen med anledning av yrkande 2 i motion 1981/82:41 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 5.Andra förslag till besparingar m. m. I motion 1981/82:32 (yrkande 5) föreslås attregeringen bör vidta åtgärder för att finna former för en rationellsamverkan mellan gymnasieskolan och vuxenutbildning. Förutsättningarnaför att åstadkomma ett bättre resursutnyttjande genom ökad samordning mellande olika slagen av utbildning på gymnasial nivå (gymnasieskola, kommunalvuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning) har varit föremålför regeringens och intresse. 1979 gavregeringen gymnasieutredningen i uppdrag att ta initiativ till enförsöksverksamhet med fördjupad samverkan mellan olika utbildningsanordnare.Gymnasieutredningen har i samråd med utredningen om kommunalvuxenutbildning (U 1978:04) inkommit med förslag till en sådanförsöksverksamhet i kommun. Försöket medgavs av regeringen den 7 maj1981. I de fall intagning av 1819-åringar till arbetsmarknadsutbildningövervägs skall samråd först ske med skolmyndigheterna för att fastslå att enutbildning inom gymnasieskolans ram inte är ett realisfiskt alternativ i detenskilda fallet (prop. 1980/81:126, AU 1980/81:21, rskr 1980/81:404). Dådet gäller möjligheten att åstadkomma besparing genom ökad samordning avkommunal vuxenutbildning och gymnasieskola är det, som UbU 1981/82:5 14 ocksåframhålls i propositionen, självfallet nödvändigt att ta hänsyn till att debåda utbildningarna med kommun som huvudman fått olika organisatoriskutformning med hänsyn till att de vänder sig till i princip skilda målgrupper. uppfattning är det nödvändigt att beakta samordningsfrågor mellangymnasieskolan, vuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning och andraarbetsmarknadsåtgärder för ungdom. Utskottet förutsätter att dessa frågorsnarast behandlas i särskild ordning inom . Vad utskottet häranfört om åtgärder för samordning av viss utbildning på gymnasial nivå m.m. börriksdagen med anledning av motion 1981/82:32 yrkande 5 som sin mening geregeringen till känna. I mofion 1981/82:32 (yrkande 4) föreslås spärr mots.k. Motionärerna anser att den studerande inte utansärskild prövning efter genomgången, minst tvåårig gymnasial utbildning skallfå påbörja en ny sådan utbildning. Påbörjande av nya studier i gymnasieskolanbör enligt motionärerna prövas genom individuell ansökan med hänsyn fill detbehov som föreligger i det enskilda fallet. Den studerande bör i sin ansökanange de särskilda skäl som motiverar varför ytterligare gymnasieutbildning börmedges. Utbildningar i gymnasieskolan som bygger på genomgångengrundutbildning, t. ex. högre specialkurser, bör dock undantas från en sådanprövning. Enligt9 kap. 9 § skolförordningen får inträdessökande som varit elev igymnasieskolan på nytt tas in som elev endast på någon av följande slag avstudievägar, nämligen antingen specialkurs som bygger på elevens tidigareutbildning i gymnasieskolan eller sådan finje eller specialkurs, som till sininriktning avviker väsentligt från linje eller specialkurs som eleven föruttillhört. Beträffandeomfattningen av dubbelutbildning i gymnasieskolan har utskottet inhämtat frånstatistiska centralbyrån att av dem som togs in i gymnasieskolan för läsåret1980/81 hade tidigare gymnasial utbildning i form av minst tvååriglinje eller minst tvåårig specialkurs. Av dem med dubbelutbildning togs ca 1/3in på vårdlinjen. Detta innebär att av de intagna på vårdlinjen hade ca 4%tidigare gymnasial utbildning om minst tvåårig linje eller minst tvåårigspecialkurs. Ensträvan bör vara att undvika dubbelutbildning i gymnasieskolan. I vissa fall ärdetta dock oundvikligt. Att elever med teorefisk utbildning bakom sig genomgåryrkesinriktad utbildning är i många fall önskvärt för samhället och är kanskeför individen det enda alternativet, om han eller hon inte vill gå arbetslös.Med fortsatt ambition från skolmyndigheternas sida att öka denarbetsmarknadsanpassade yrkesutbildningen inom gymnasieskolan kommer sannoliktdenna typ av dubbelutbildning att minska. Utskottet anser att nyssnämndabestämmelser i skolförordningen ger intagningsmyndigheten möjlighet att prövaden inträdessökandes skäl för att genomgå ytterligare en utbildning om två åreller mer. UbU 1981/82:5 15 Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt avslår mofion 1981/82:32 yrkande 4. Enligt motion 1981/82:32 (yrkande 7) är detangeläget att regeringen lägger fram förslag till åtgärder för attfylla vakanta utbildningsplatser i gymnasieskolan och för att inom ramen föranvisade resurser inrätta nya intagningsplatser. SÖhar , alltså efter det att proposifionen lagts fram, i ensärskild rapport (Pl 1981:22) redovisat situafionen i gymnasieskolan hösten1981. gick totalt 280625 elever i gymnasieskolan (exkl.elever i lärlingsutbildning, yrkesintrodukfion och introdukfionsprogram). Dettainnebär en ökning jämfört med med 19600 elever (7,). Antalet eleveri årskurs 1 på linjer och grundskol-anknutna specialkurser om harsedan föregående år ökat från 113298 till 118444, dvs. med 4,. Antalet16-åringar är däremot i stort sett oförändrat, 100 färre än . Påde tvååriga yrkesinriktade linjerna ökade elevantalet med 4429 eller 9%.Samtliga tvååriga teoretiska linjer utom musiklinjen har minskat frånföregående år med totalt 1199 elever eller . De 34-åriga linjerna hartillsammans ökat . Antaletutlagda elevplatser på linjer och grundskolanknutna specialkurser om minst ettår ökade från till med 1,till 124151 elevplatser. Dendisponibla lediga intagningskapaciteten på linjer och grundskolanknutnaspecialkurser uppgick till 3 160 platser varav 2550 platser fannspå linjer. Det innebär en minskning av antalet ej ianspråk-tagna platser mednära jämfört med situationen . , anför SÖavslutningsvis, har den lediga kapaciteten varit så liten. Regeringenhar i proposition 1981/82: 25 med förslag till filläggsbudget I tillstatsbudgeten för /82 lagt fram förslag om sfimulansbi-drag tillkommun, om kommunen i sin gymnasieskola inom sektorn industri och hantverkanordnar ytterligare intagningsplatser på linje eller specialkurs eller inomgymnasial lärlingsutbildning. Utskottet behandlar förslaget i ett senarebetänkande. Attalla i gymnasieskolan utlagda platser skulle kunna tas i anspråk och att alltsådelningstal och klassmedeltal skulle sammanfalla så att det över huvud tagetinte finns vakanta utbildningsplatser, är självfallet ett i praktikenouppnåeligt mål, eftersom gymnasial utbildning också anordnas på mindretätorter och i glesbygd. Utskottet kan av SÖ:s nämnda rapport konstatera attskolmyndighetemas ansträngningar att fylla vakanta utbildningsplatser igymnasieskolan nu börjar ge goda resultat. Utskottet utgår från attskolmyndigheterna ytterligare uppmärksammar problemet med vakanta platser igymnasieskolan. Det nämnda sfimulansbidraget bör också leda till enytterligare ökning av antalet intagningsplatser i gymnasieskolan. Med dengjorda redovisningen och vad som i övrigt anförts anser UbU 1981/82:5 16 utskottetatt motionsyrkandet är fillgodosett, varför mofion 1981/82:32 yrkande 7 böravslås av . Riksinternatskolorna och de privata skolor somomfattas av privatskolförordningen (1967:270) skall enligt gällandeföreskrifter i princip följa gymnasieskolans läroplan. Föreskrifterna omstatsbidrag och vissa andra föreskrifter för skolorna utgår från dennaförutsättning. Vad föredragande statsrådet har föreslagit rörandegymnasieskolan bör enligt propositionen i huvudsak gälla även dessa andraskolor. Det bör, heter det, ankomma på regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer att ta ställning till vilka mindre skillnader som kan visasig påkallade. Bergsskolani följer en särskild läroplan som SÖ fastställer. Läroplanen ochvissa organisatoriska föreskrifter följer delvis samma system som gäller förgymnasieskolan. Detsamma är fallet med föreskrifterna om statsbidrag. FörBergsskolan bör enligt propositionen utgångspunkten vara att nuvarande systembehålls t. v. Det kan emellertid, anför statsrådet, visa sig lämpligt att göravissa förändringar i riktning mot vad som kommer att gälla för gymnasieskolan.Det bör ankomma på regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att taställning fill detta. Förslagenför gymnasieskolan bör enligt föredragande statsrådet inte få någon inverkan påvad som gäller för enskilda yrkesskolor enligt förordningen (1971:342) omenskilda yrkesskolor eller på vad som gäller för enskilda lanthushållsskolorsom omfattas av stadgan för lantbrukets yrkesskolor. Utskottethar inte något att erinra mot vad som i propositionen förordats om förändringarför riksinternatskolorna och andra privata skolor. De samordnade fimplanerna för de tre- och fyraårigalinjerna bör i enlighet med regeringens förslag tillämpas i årskurs 1 fr. o. / 83 och införas successivt med en årskurs i taget. För årskurserna2, 3 och 4 används således /83 de nuvarande timplanerna somsuccessivt avvecklas med en årskurs i taget. Detbör ankomma på regeringen att besluta om de övergångsanordningar som behövs medanledning av vad utskottet förordat. bör vidare bemyndiga regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer att även i övrigt fastställa deändringar som krävs i läroplanen för gymnasieskolan. Riksdagenbör alltså i nu berörda avseenden avslå mofion 1981/82:42 yrkande I i dennadel. UbU 1981/82:5 17 1. att beträffande upphävande av fidigareriksdagsbeslut om besparingar i gymnasieskolan avslår motion 1981/82:42 yr kande 2, 2. att beträffande mersamordnade timplaner för de treåriga ekonomiska, humanistiska,samhällsvetenskapliga och naturvetenskapliga linjerna samt den fyraårigatekniska linjen i gymnasieskolan med anledning av proposition 1981/82:14 samtmotionerna 1981/82:32 yrkande 2, 1981/82:38 och 1981/82:39 och med avslag påmotionerna 1981/82:40 yrkande 1 i denna del och 1981/82:42 yrkande 1 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3. att beträffandesjälvstudietimmar m.m., en särskild handledarresurs och en friareresursanvändning med anledning av proposition 1981/82:14 och mofionerna1981/82:32 yrkande 1 i denna del, 1981/82:40 yrkande 1 i denna del, 1981/82:41yrkande 1 i denna del och 1981/82:42 yrkande 1 i denna del samt med avslag påmotionerna 1981/82: 32 yrkande 6 och 1981/82:40 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört samt beträffande möjlighet att inteanlita ersättare vid kortare tjänstledighet för lärare och användning av på såsätt inbesparade lärartimmar med avslag på motionerna 1981/82:40 yrkande 2 och1981/82:42 yrkande 1 i denna del godkänner vad som förordats i proposition1981/82:14, 4. att beträffandeavskaffande av specialarbete inom gymnasieskolan samt inom och statligvuxenutbildning med avslag på motionerna 1981/82: 32 yrkande 1 i denna del och1981/82:42 yrkande 1 i denna del godkänner vad som förordats i proposition1981/82: 14, 5. att beträffandelänsskolnämnds möjlighet att medge dispens från kravet pä visst antal eleverför start och bibehållande av studieväg m.m. med anledning av proposition1981/ 82:14 och motion 1981/82:32 yrkande 3 samt med avslag på motion1981/82:42 yrkande 1 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 6. att beträffandefimredukfioner vid små undervisningsgrupper i gymnasieskolan med avslag påmotionerna 1981/82:41 yrkande 1 i denna del och 1981/82:42 yrkande 1 i dennadel godkänner vad som förordats i proposifion 1981/82:14, 7. att beträffande riktlinjer församläsning i vissa fall mellan lafin och allmän språkkunskap med anledning av motion 1981/82:41 yrkande 2 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. UbU 1981/82:5 18 8. att beträffandeåtgärder för samordning av viss utbildning på gymnasial nivå m.m. medanledning av motion 1981/ 82:32 yrkande 5 som sin mening ger regeringen fillkänna vad utskottet anfört, 9. att beträffandedubbelutbildning avslår motion 1981/ 82:32 yrkande 4, 10. att beträffandeåtgärder för att bättre fylla vakanta utbildningsplatser i gymnasieskolan m. m.avslår motion 1981/ 82: 32 yrkande 7, 11. att beträff'andeförändringar för riksintematskoloma och andra privata skolor med avslag påmotion 1981/82:42 yrkande 1 i denna del godkänner vad som förordats iproposition 1981/82:14, 12. att beträffandeförändringarnas ikraftträdande med avslag på motion 1981/82:42 yrkande 1 idenna del godkänner vad som förordats i proposition 1981/82:14, 13. att med bifall tillproposition 1981/82:14 och med avslag på motion 1981/82:42 yrkande 1 i dennadel bemyndigar regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att även iövrigt fastställa de ändringar som krävs i läroplanen för gymnasieskolan. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), Hans Nyhage (m), (), (), (), (), (), (), (), (), KerstinGöthberg (c), (), (), () ochGöran Allmér (m). UbU 1981/82:5 19 , , , , , och (alla s) haravgivit följande reservationer. 1.Självstudietimmar och en friare resursanvändning m. m. (mom. 3) dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar "Att eleverna" och på s. 10 slutar "igymnasieskolan" bort ha följande lydelse: Enav de bärande principerna 1964 var att ge störreutrymme åt aktivt, självständigt arbete av de studerande. En ökad arbets- ochstudiefostran i kombination med att hos eleverna utveckla ett självständigt ochkritiskt betraktelsesätt skulle uppnås på flera vägar, självfallet främst genomde olika studievägarnas innehåll och undervisningens utformning. Som ett led isträvandena att utveckla och träna de studerandes förmåga till självständigtarbete och tänkande infördes långläxa, befing och specialarbete. Gemensamt församtliga dessa aktiviteter var att de skulle förberedas, genomföras, utvärderaseller redovisas med hjälp av lärare som handledare. Härigenom blir självstudierpedagogiskt meningsfulla. Med den utformning regeringen föreslagit för s.k.självstudier vilket i själva verket innebär lärarlösa lekfioner går det inteatt hävda att förslaget skulle ha pedagogiska fördelar. Detta har också tydligtframgått av den massiva kritik som riktats mot förslaget från lärare ochelever. Förde s. k. självstudier som föreslås i propositionen har regeringen inte beaktatbehovet av tillräcklig omställningstid för de nya krav som utökat självständigtarbete ställer, kravet på fortbildning av lärare för de nyahandledaruppgiftema, kursplaneförändringar samt läromedel som är anpassadetill den nya situafionen samt riya krav på lokaler och utmstning, t. ex. gmppmmoch studieceller och varierande arbetsmaterial liksom förstärktabiblioteksresurser. Förslaget gmndar sig således inte på pedagogiska motiv.Utgångspunkten i propositionen är i stället att avsevärt minskagymnasieskolans resurser. Mot denna bakgmnd kan utskottet inte ställa sig bakomdet förslag om självstudiefimmar och en särskild handledarresurs som läggsfram. Enligt utskottets mening bör i stället anslaget Bidrag till driften avgymnasieskolor för /83 ökas med 70 milj, kr. jämfört med vadregeringen avsett.