bet · G501UbU17 · 1981-12-31 00:00:00 — om anslag till det obligatoriska skolväsendet m.m. (prop.1981/ 82:100) I detta betänkande behandlasförslag som regeringen förelagt,i proposition 1981/82: 100 bilaga 12() under avsnittet Det obligatoriska skolväsendet m.m.punkterna D 11-D 17 jämte : motioner. Bidrag till driften av grundskolor m.m. Regeringen harunder punkt,D 11 (s. 261-275) 1. berett tillfälle att ta del av vad som ipropositionen hal anförts om statsbidrag till undervisning i hemspråksklasser, 2. godkänna vadsom i propositionen har förordats om bidrag till lokal skolutveckling, 3. godkänna vadsom i proposifionen har förordats om att inte genomföra viss tidigare beslutadökning av förstärkningsresursen, 4. godkänna vadsom i propositionen har förordats om statsbidrag till studie- ochyrkesorientering m. m. inom ramen för förstärkningsresursen, 5. godkänna vadsom i propositionen har förordats i fråga om vikariat och statsbidrag vid lärares tjänstledighet, 6. godkänna vadsom i propositionen har förordats om förskott på filläggsbidraget /83, 7. godkänna vadsom i propositionen har förordats om veckotimpris för hemspråksundervisning, 8. godkänna vadsom i propositionen har förordats om upphörande av statsbidrag tillmerkostnader för särskilda ordinarie tjänster som lärare, 9. godkänna vadsom i propositionen har förordats om inrättande av skolchefstjänster, 10. godkänna vadsom i propositionen har förordats om statsbidrag till kostnader för skolchefsinsatser, 11. godkänna vadsom i propositionen har förordats om statsbidrag till vissa , 12. godkänna vadsom i propositionen har förordats om tillsynslärarnas arbetsuppgifter ochtjänstgöring, 13. godkännavad som i propositionen,har förordats om inrättande av I 1981/82. UbU 1981/82:17 2 arvodestjänstersom tillsynslärare och om nedsättning av tillsynslärarnasundervisningsskyldighet, 14. godkänna vad som i propositionen har förordats omstatsbidrag till kostnader för nedsättning av undervisningsskyldighet förtillsynslärare, 15. till Bidrag till driften av grundskolor m.m. /83 anvisa ett förslagsanslag av 123650000(. 1981/82:312av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att som sin mening uttalar att begreppethemspråksundervisning bör bytas ut mot modersmåisundervisning, varvid äveninnehållet i undervisningen skall utvidgas till att omfatta en bred ochinträngande undervisning i modersmålets kultur och historia, 2. att beslutar att bidrag till kostnaderför undervisning i hemspråk och. för studiehandledning på hemspråk skall utgåmed per deltagande elev, 3. att hos regeringen hemställer om förslagtill ändrade bestämmelser för hemspråksundervisning för invandrarbarn medsyfte: a) att modersmålsundervisning görs obligatorisk ochges samma ställning som övriga obligatoriska ämnen i , b) att även då hemspräksundervisningsgrupp omfattandefyra elever ej kan ordnas, varje elev skall garanteras minst fem veckotimmarhemspråksundervisning och att statsbidrag skall utgå enligt detta, 4. attriksdagen som sin mening uttalar att invandrarbarnen i största möjliga utsträckning bör beredas möilighet till undervisning I enspräkig grupp. 1981/82:414 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller om en snabb utvärdering av hemspråksundervisningeni syfte att dels göra undervisningen mer rationell, dels knyta den närmareinvandrarorganisationerna. 1981/82:774av m. fl. (s) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 3. att riksdagenbeslutar att under anslaget Bidrag till driften av grundskolor m.m. förverksamheten under /83 öka förstärkningsresursen med 20000000kr. att användas för att förstärka den uppföljande studie- ochyrkesorienteringen, 5. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upprättande av plan för uppföljning av enskilda ungdomar, 1981/82: 1001 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller om regler för när förälder skall anses fyllakrav som lärare i hemspråk för eget barn. 1981/82:1003 av m.fl. (m) variyrkas att hos regeringen hemställer att får iuppdrag att lägga fram UbU1981/82:17 3 tolkningsföreskrifter av skolförordningens regler för hemspråksundervisningen. 1981/82: 1340 av m.fl.(s) vari yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om veckotimpriset för hemspråksundervisningsamt om regler för uttag av hemspråksresurs för elever i hemspråksklasser. 1981/82:1375 av m. fl. (vpk) vari, såvitt nuär i fråga, yrkas 8. att riksdagenbeslutar att under anslaget Bidrag till driften av grundskolor m.m. ej ta uppmedel på . till de estniska skolorna, ochHillelskolan, 9. att riksdagenbeslutar att under anslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m. anvisaytterligare . utöver regeringens förslag. 1981/82:1800 av Hans Nyhage m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt reglerna för rätt till hemspråksundervisningen bör tillämpas striktare, 2. att riksdagenuttalar att resurser för hemspråksstöd bör sättas in ,företrädesvis i förskolan och på lågstadiet, 3. att riksdagenbeslutar att anslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m. genom ändring avhemspråksklassernas finansiering minskas med 40 milj. kr. 1981/82:1801 av Hans Nyhage m. fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna behovet av attuppmärksamma skolorna på de olika syften som den samlade skoldagen förutsättsförverkliga, särskilt det pedagogiska syftet, 2. att riksdagenbeslutar att avslå förslaget om bidrag till samlad skoldag om 32,2 milj. kr. 1981/82: 1808 av Hans Nyhage m. (m) vari yrkas att beslutar att även andra skolor än Waldorfskolorskall kunna erhålla särskilt statsbidrag i enlighet med vad som anges imotionen. 1981/82:1814 av . (c) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 2. att hos regeringen begär förslag angående ettförändrat statsbidragssystem inom . 1981/82: 1829 av m. (vpk) vari yrkas att uttalar att den neddragning av anslaget tillhemspråksundervisning med 118 milj. kr. som regeringen behandlar i proposition1981/82: 100 bilaga 12 ej bör komma till stånd på det sätt regeringen föreslår. 1981/82:2011 av Hans Nyhage m. (m) vari - med hänvisning till vad som anförts i den till arbetsmarknadsutskottetremitterade motionen 1981/ 82:2010 - yrkas att beslutar om enminskning av anslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m. med 47 milj. kr. UbU 1981/82:17 4 1981/82:2045 av m. fl. (m) vari - medhänvisning till vad som anförts i den till finansutskottet remitterade motionen1981/82: 2018 -såvitt nu är i fråga yrkas 8. att uttalar att hemspråksundervisning iförsta hand skall ske under tid för fria aktiviteter, 9. att hos regeringen begär en översyn avreglerna för hemspråksundervisning i enlighet med vad som anförts i motion1981/82:2018, 10. att hos regeringen begär en översyn avbestämmelserna för samlad skoldag i enlighet med vad som anges i motion1981/82: 2018, 11. att hos regeringen begär en översyn avresursanvändningen i . Utskottet behandlar i det följande dels förslag somregeringen under punkten Bidrag till driften av grundskolor m. m. underställtriksdagen, dels vissa motioner som väckts under allmänna motionstiden år 1982och som rör . /79 ger staten bidrag till denkommunala enligt förordningen (1978: 345) om statsbidrag till driftkostnaderför , m. m. Det nya statsbidragssystemet innebär att statsbidragettill kostnader för lärarlöner och vissa anordningar inte längre beräknas på defaktiska kostnaderna utan på ett schabloniserat sätt. Bidragtill kostnader för lärarlöner utgår huvusakligen i form av basresurser. Enbasresurs i årskurserna 16 motsvaras av ett bestämt antal veckotimmar perårskurs och elevgrupp om 25/30 elever (för årskurserna 16 f. n. 20, 24, 31,36, 37 resp. enligt visst timpris). På högstadiet varierarantalet veckotimmar per basresurs inom en årskurs beroende på hur mångabasresurser som fastställts för årskursen vid skolenheten. Statsbidraget tillbasresurserna beräknas med utgångspunkt i ett riksgenomsnittligt timpris förlärarlöner per stadium. Bidragtill kostnader som avser olika insatser för undervisning och andra särskildainsatser under skoldagen inom utgår i form av enförstärkningsresurs. Förstärkningsresursen utgår för varje elev i kommunensgrundskola med f. n. till kostnader för insatser förundervisning och till kostnader för andra särskilda insatser.Statsbidraget till förstärkningsresurser beräknas efter ett veckotimpris, somfastställs och är ett enhetligt schablonbelopp, lika för alla stadieroch för alla kommuner. Bidragi form av ett tilläggsbidrag utgår till kostnader för lärarvikarier och vissaövriga anordningar. Utöver bidragen till basresurser och förstärkningsresursersamt tilläggsbidraget utgår ett antal särskilda bidrag (till UbU1981/82:17 5 skoldirektörer och biträdande skoldirektörer, rektorer ochstudierektorer, särskild undervisning, viss stödundervisning, undervisning ihemspråk m.m.). Vid beräkningen av huvuddelen av grundskolanslaget ärprincipen att anslaget för ett budgetår beräknas med utgångspunkt i kostnadernaför de två närmast föregående budgetåren. När det gäller kostnadsberäkningenför /83 bygger den alltså på kostnaderna för skolväsendetbudgetåren 1980/81 och 1981/82. Kostnader som tillkommer efter den 30 juni1982 påverkar inte anslaget för /83. Genom statsbidragetsspeciella konstruktion blir effekten av en för /83 föreslagenbesparing i princip att besparingen inträder först /84 påriksstaten och då får en omfattning som motsvarar något avbesparingen. 1 motion 1981/82:1814 (yrkande 2)hemställs att hos regeringen begär förslag om en förändring avnuvarande system för statsbidrag till . Kommunernas olikaförutsättningar att organisera skolväsendet beroende på tätortsgrad m. m. bör.säger motionärerna, utan alltför stora svårigheter kunna vägas in i ett nyttoch enklare system. Ett elevrela-terat bidrag skulle medföra enavbyråkratisering av basresurstilldelningen och därmed en förenkling av helastatsbidragshanteringen. Motion 1981/82:2045 (yrkande 11) tar också uppbidragsfrågor men uren annan synvinkel. Enligt motionärerna bör man se över hurstatsbidragen till skolan används i syfte att främja effektivitet påskolområdet och motverka slöseri med bl. a. statliga medel. Man bör vidöversynen belysa hur valet av den ena eller andra pedagogiska anordningen föratt bedriva undervisningen påverkar den samlade resursåtgången förskolväsendet. Utskottet vill erinra om att så sent som (prop. 1977/ 78:85, UbU 1977/78:21, rskr 1977/78:338) fattat beslut om ett nyttstatsbidragssystem och att () inom ramen för sitt myndighetsansvarhar att granska effekterna av det nya statsbidragssystemet för stat och kommun.Frågor om användning av statsbidraget har utskottet behandlat i betänkandenaUbU 1975/76:30 (s. 46 ff.) och UbU 1977/78:21 (s. 11 ff.). Med hänvisning tilldet anförda avstyrker utskottet motion 1981/ 82:1814 yrkande 2. Med samma motivering avstyrker utskottet motion1981/82:2045 yrkande 11. beslöt att statsbidraget tillstudie- och yrkesorientering (syo) i i fortsättningen skall knytastill det allmänna statsbidraget till skolformen (prop. 1981/82: 15, UbU1981/82:6, rskr 1981/ 82:115). Detta skall för del ske /83 genom att till den icke undervisningsbundna delen av förstärkningsresursenförs över dels följande delar av det särskilda statsbidraget försyo-verksamhet, nämligen resurserna för syo i , för uppföljande UbU1981/82:17 6 syo efter och för de lokala planeringsråden,dels den del av tilläggsbidraget som beräknas för kostnader för nedsättning avyrkesvalslärarnas undervisningsskyldighet. Föredragande statsrådet beräknar ökningenav den icke undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen med anledninghärav per elev, vilket motsvarar en total statligkostnad på ca 114 milj. kr. (inkl. tilläggsbidrag och bidrag till socialaavgifter samt kostnad för lönekostnadspålägg). Utökningen avförstärkningsresursen bör enligt proposition 1981/82: 100 ange en miniminivåför syo-insatser. Enligt motion 1981/82:774 (yrkandena 3 och 5) börstatsbidraget till syo ökas med 20 milj. kr. Genom att syobidragen numeraberäknas inom ramen för förstärkningsresurs föreslår motionärernaatt förstärk-ningsresursen under anslaget Bidrag till driften av grundskolor m.m. uppräknas med 20 milj., kr. med per elev. Genomdenna resursökning bör det också vara möjligt att förstärka syoinsatserna tillgrupper som har särskilda svårigheter vid övergången till gymnasieskolan. Enplan för det lokala syoarbetet bör enligt motionärerna upprättas. Det statsfinansiella läget gör att det inte är möjligt attöka statsbidraget till syo i utöver det belopp om 114 milj. kr. somanges i budgetpropositionen. Krav på besparingar och omprioriteringar omfattarf. n. alla samhällssektorer. I vad gäller frågan om en plan för det lokalasyo-arbetet hänvisar utskottet till vad utskottet anfört i frågan tidigareunder detta (UbU 1981/82:6 s. 8 och 9). Kommun har ansvaret för attalla elever i så stor utsträckning som möjligt får den hjälp de behöver. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motion1981/82:774 yrkandena 3 och 5. Enligt 5 kap. 3 c §skolförordningen (1971:235) innebär samlad skoldag att eleverna genom särskildaåtgärder skall tas om hand under hela den tid som skoldagen omfattar (högst 5fimmar och för elever i årskurserna 1 och 2 samt högst förelever i årskurserna 3-9). Fria aktiviteter skall därvid anordnas för elevernaunder de delar av skoldagen, som inte utgörs av lektioner, annan verksamhet somskall förekomma enligt skolförordningen eller av behövlig tid för vila ochmåltid. Fria aktiviteter får enligt skolförordningen anordnas även före dagensförsta lektion eller efter dagens sista lektion. Vid utformningen av densamlade skoldagen bör, särskilt för elever på lågstadiet, eftersträvas attvistelsetiden i skolan för en och samma elev inte växlar under veckans olikadagar. Enligt motion 1981/82:1801 (yrkande 1) bör skolenheterna idet allmänna skolväsendet uppmärksammas på det pedagogiska syftet med densamlade skoldagen. Missförstånden beträffande syftet med den samlade skoldagenoch de däri ingående fria aktiviteterna är enligt motionärerna många och UbU1981/82:17 7 har lett till motsättningar mellan hem och skola. I motion1981/82:2045 (yrkande 10) anses det angeläget att undervisningen och de friaaktiviteterna inom den samlade skoldagen bildar en pedagogisk helhet. Om såinte blir fallet bör enligt motionärerna sädana fria aktiviteter som fallerutanför den pedagogiska ramen vara frivilliga. Bestämmelserna för samladskoldag bör kompletteras i detta hänseende. Skoldelegationen (U 1979: 11) har i skrivelse tillregeringen utförligt redovisat syftet med den samladeskoldagen och lagt fram vissa förslag beträffande genomförandet av samladskoldag. Föredragande statsrådet framhåller i budgetpropositionen(s. 210) att den nya läroplanen (Lgr 80) anger en inriktning av de friaaktiviteterna som i väsentliga avseenden är en annan än den som har tillämpatstidigare. Hon fortsätter: "Tre synpunkter är av särskild vikt: att fria aktivitetermåste ge utrymme för elevernas eget ansvar för delar av arbetet inom skolan,att aktiviteterna utgår från frågor som har sitt ursprung i lektionernas arbetsområdeneller i teman och tillvalskurser samt att arbetsenheten är den naturligaenheten för att planera fria aktiviteter. Genom det senare undviker man delsen omfattande och kostnadskrävande administration, dels att aktiviteternaframstår som en verksamhet vid sidan av det övriga skolarbetet." De fria aktiviteterna kan omfatta bl. a. möten för klassråd,stödjande verksamhet för elever som på grund av sjukdom varit borta fränskolan, hemspråksundervisning, hjälp med individuella uppgifter och läxor; enaktiv biblioteksverksamhet samt av förening driven verksamhet med pedagogisktsyfte. Lärare kan räkna in verksamhet under fria aktiviteter i sinundervisningsskyldighet (TFU Avd. A 7 kap., bil. Utskottet vill stryka under vad föredragande statsrådetanfört om att de fria aktiviteterna bör knyta an tillundervisningsverksamheten. De kan bedrivas i lektionsliknande form. Utskottet,som utgår från att regeringen för att öka informafionen Om det pedagogiskasyftet med samlad skoldag uppmärksammar SÖ och länsskolnämnderna på vad somanförts om samlad skoldag i proposition 1981/82:100, föreslår att riksdagenavslår motion 1981/82:1801 yrkande 1. Enligt utskottets mening bör skolförordningensbestämmelser inte kompletteras på det sätt som föreslås i motion 1981/82:2045yrkande 10, varför bör avslå yrkandet. Enligt motion 1981/82: 1801 yrkande2 visar erfarenheterna att ett särskilt statsbidrag till samlad skoldag letttill missuppfattningar beträffande syftet med den samlade skoldagen.Motionärerna yrkar att statsbidraget fill samlad skoldag avskaffas. Statsbidragtill fria aktiviteter med pedagogiskt syfte bör utgå urförstärkningsresursen. Utskottetkan inte biträda yrkandet, varför det bör avslås av . UbU 1981/82:17 8 Rätt till hemspråksträning och hemspråksundervisninghar enligt beslut (prop. 1975/76:118, UbU 1975/76:33, rskr1975/76:391) alla barn och ungdomar för vilka ett annat språk än svenska utgörett levande inslag i hemmiljön. Normalt fömtsätter detta attföräldrar/vårdnadshavare har ett annat språk än svenska som sitt modersmål ochanvänder det språket i sitt umgänge med barnet. Denna rätt tillkommer ocksåbarn som fillhör en urspmnglig, språklig minoritet i landet eller vars familj ien eller flera generationer har bott i landet, förutsatt att barnets språkligamiljö kräver detta. Barnsom helt saknar kunskaper i svenska språket och barn som behärskar svenskaspråket som en genomsnittlig svensk har under nämnda förutsättningar sammarätt till hemspråksundervisning. Imotionerna 1981/82:414 (i denna del), 1981/82:1003, 1981/82:1800 (yrkande 1)och 1981/82: 2045 (yrkande 9 i denna del) begärs att bestämmelserna om rätttill hemspråksundervisning ses över. Motionärerna redovisar exempel då rättentill hemspråksundervisning enligt deras mening utsträckts för långt och hävdaratt nya bestämmelser eller tillämpningsanvisningar till de nuvarande behövsför att förhindra sådant som man anser vara missbruk av bestämmelserna. Kriteriernaför rätt till hemspråksundervisning återfinns i bestämmelserna i 5 kap, 10 a §och 8 kap. 4 a § skolförordningen. Motivet för att anordnahemspråksundervisning är behovet hos eleven. Efter samråd med SÖ harstatistiska centralbyrån (SCB) vid den åriiga kartläggningen av elever medannat hemspråk än svenska i och gymnasieskolan definierat hemspråkpå följande sätt: "Med elevens hemspråk avses ett (eller flera) språk somutgör ett levande inslag i barnets hemmiljö." Enligtvad utskottet erfarit kan det vara svårt för en skolstyrelse att kontrolleraatt alla elever som får hemspråksundervisning verkligen använder detta som ettumgängesspråk i hemmet. Det kan också vara svårt att ta ställning till om enelev vilken som hemspråk har engelska eller ett B-språk (det andra främmandespråket i skolans språkprogram) kan anses få sitt behov avhemspråksundervisning tillgodosett genom den reguljära undervisningen iengelska resp. B-språk. Detbör ankomma på regeringen att vidta de återgärder som på kortare sikt behövs.Vad gäller åtgärder på kan språk- och kulturarvsutredningen (U1981:04) förväntas lägga fram förslag i hithörande frågor. Med hänvisning tilldet anförda föreslår utskottet att avslår motionerna 1981/82:414 idenna del, 1981/82:1003, 1981/82:1800 yrkande 1 och 1981/82:2045 yrkande 9 idenna del. Tre motioner tar upp. frågor om hurhemspråksundervisningen skall förläggas i riden. 1 motionerna 1981/82:1800(yrkande 2) och 1981/82:2045 UbU 1981/82:17 9 (yrkande9 i denna del) anses att samhällets insatser på hemspråksundervisningensområde i högre grad än f. n. bör koncentreras till förskolan och grundskolanslågstadium. Vidare bör hemspråksundervisning, heter det i den sistnämndamotionen (yrkande 8), i så stor utsträckning som möjligt förläggas till tid förfria aktiviteter för att eleverna inte skall gå miste om den övrigaundervisningen i skolan. Det anses vidare enligt samma motion (yrkande 9 idenna del) och motion 1981/82:414 (i denna del) vara mer rafionellt attundervisningen i hemlandets kultur och historia bedrivs avinvandrarorganisationerna än av skolan och då på tid utanför skoldagen. Fråganhuruvida resurserna för hemspråksundervisning i än högre grad än f. n. skallstyras över fill förskola och lågstadium utreds bl. a. av kommittén (S1979:03) om hemspråksträning för förskolan. Kommittén väntas avge sittslutbetänkande . Hemspråksundervisning får enligt 5 kap. 10 a §skolförordningen anordnas på tid för fria aktiviteter. Frågor om hur undervisningav invandrarbarn i hemlandets kultur och historia skall organiseras kan språk-och kulturarvsutredningen förväntas behandla. Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att avslår motionerna 1981/82:414 i denna del,1981/82: 1800 yrkande 2 och 1981/ 82:2045 yrkande 8 samt yrkande 9 i denna del. Det bör enligt motion 1981/82:2045 (yrkande 9 idenna del) vara möjligt att för undervisningen av bl. a. nordiska invandrarbarni bilda hemspråksklasser. Enligt motion 1981/82:312 (yrkande 4) börinvandrarbarn i största möjliga utsträckning få undervisning i hemspråksgrupp. Regeringenhar meddelat bestämmelser om försöksverksamhet med jämkadetimplaner på låg- och mellanstadier för hemspråksundervisning. 1försöksverksamheten ingår dels hemspråksklasser, dels bl. a. sammansattaklasser. var antalet hemspråksklasser 542 med 8 152 elever, vilketinnebär att över en procent av alla elever på låg- ochmellanstadier får sin klassundervisning på ett annat språk än svenska. Trefjärdedelar av dessa elever är finsktalande. Beträffandeden allmänna uppläggningen av undervisningen i hemspråksklass i årskurserna1-6 har utskottet inhämtat följande. Undervisningen genomförs så att barnenförst lär sig att läsa och skriva sitt hemspråk, vilket också används somundervisningsspråk för klassens övriga verksamhet. Undervisning i svenska gesmen till en början sparsamt och i första hand muntligt. När färdigheterna attläsa och skriva hemspråket befästs vidtar läs- och skrivinlärningen av svenskasom främmande språk. Svenska införs därefter gradvis också somundervisningsspråk. Undervisningen i och på svenska ökar genom årskurserna menmed bibehållande av en del av undervisningen i och på hemspråket. Ett av målenför utbildningen i hemspråksklass är att eleverna vid övergången tillhögstadiet med kunskaper och färdigheter i såväl hemspråk som svenska skallkunna tillgodogöra sig fortsatt utbildning där undervisningsspråket är svenska.11 Riksdagen1981/82. UbU 1981/82:17 10 SÖ skall inkomma med enutvärdering av verksamheten med bl. a. hemspråksklasser. Frågan omförsöksverksamhet med hemspråksklasser på högstadiet får fömtsättas bli prövadnär försöksverksamheten på låg- och mellanstadierna utvärderats. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna1981/82: 312 yrkande 4 och 1981/82:2045 yrkande 9 i denna del. För undervisning i hemspråk och förstudiehandledning pä hemspråket utgår enligt gällande statsbidragsbestämmelser1,per elev och läsår. Om särskilda skäl föreligger, fårlänsskolnämnden besluta att bidrag skall utgå för ytterligare högst 0,3veckotimmar per elev. Iproposition 1981/82: 100 föreslås att det särskilda statsbidraget tillhemspråksundervisning ej skall utgå till kommun för elev i hemspråksklass. Enform av dubbelfmansiering anses föreligga, när eleverna i klassen samtidigtingår i skolenhetens basresursunderlag. Föredragande statsrådet avser därföratt senare föreslå regeringen att göra sådana förtydliganden i gällandebestämmelser att sådan dubbelfinansiering fortsättningsvis ej längre kanförekomma. Statsrådet utgår vidare ifrån att SÖ noga kommer att följautvecklingen på denna punkt vid sitt fullgörande av regeringens uppdrag attutvärdera försöksverksamheten med jämkade timplaner på låg- ochmellanstadier för hemspråksundervisning (SÖ-FS 1979:133). Ett sådant förtydligandeberäknas minska kostnaderna för hemspråksundervisning med 73 milj. kr. /84 (i fortvarighets-tillståndet 42 milj. räknar med att kommunerna skall ha möjlighet att anpassaverksamheten efter dessa förändringar.