bet · G501FiU20 · 1981-12-31 00:00:00 — Budgetunderskottet påverkas starkt negativt av stiganderäntesatser. Den uppgång i räntenivån som skett har ett klartsamband med den stigande inflationstakten. Sedan regimskiftet 1976 har den svenska inflationstaktenlegat klart över genomsnittet för . Det är särskilt kombinationenav låg tillväxt och hög inflation som bidragit till att urgröpastatsfinanserna. Dålig kontroll överutgiftsutvecklingen. Med den budgetutveckling som ägt rum skulle det självfallet ha krävts en särskilt noggrann och hård prövning av statsutgifterna. Det huvudsakliga ansvaret för att en sådan granskning kommer till stånd vilar på regeringen, eftersom det är den som i praktiken utformar den ekonomiska politiken. kan inte genomföra en så omfattande och inträngande granskning som regeringen. För detta saknas tid, resurser och beslutsunderlag. har inte heller, till skillnad från regeringen, möjlighet att bedriva förhand lingar med de intressenter som reser anspråk på budgetmedel. kommer in i utgiftsgranskningen i ett väsentligt senare skede, nämligen när det färdiga förhandlingsresultatet föreligger och har förelagts i form av en proposition. De borgerliga regeringarna - detta gäller särskilt de bådaregeringarna - har inte mäktat med dessa uppgifter. Oftahar viktiga beslut skjutits till följd av oenighet inomregeringen. Särskilt på vissa områden - bl. a. försvarspolitiken,näringspolitiken, energipolitiken och jordbrukspolitiken - har det förekommiten rad exempel på direkt slösaktighet. En svag kontroll över utgiftsutvecklingenförenad med bristande administrativ kompetens hos regeringen har lett till förstatsfinanserna förödande resultat. Urholkning av statsinkomsterita.Statsinkomsterna har utvecklats mycket svagt under den borgerliga regeringsperioden. Detta är som nämnts till betydande del en följd av den avtagande ekonomiska tillväxten. Men detta är inte hela förklaringen. Statsinkomsterna har nämligen, som framgår av tabell 12, realt sett minskat /76. Betydande inkomstbortfall har skett på grund av opåkalladeskattelättnader till företagare, skogsägare, bönder, förmögenhetsinnehavareoch aktieägare. De omfattande subventionerna till aktieägarna, främst inomramen för det s. k. skattesparandet, svarar för ett stort och snabbt växandeläckage från statsbudgetens inkomstsida. Det finns även en rad andra faktorer som leder tillbetydande inkomstbortfall. Hit hör de stora och snabbt växande ränte- ochunderskottsavdragen, de stora ränteförluster som staten gör genom olika typerav dröjsmål och underuttag vid skatteuppbörden samt de stigande inkomstbeloppsom varaktigt undandras staten till följd av skattefusk och skatteflykt samtgenom att summan av debiterade men obetalda skatter och avgifter snabbt ökar. FiU1981/82:20 64 Regeringen har med förbluffande precision utformatstabiliseringspolitiken så att denna har förvärrat konjunktursvängningarna istället för att dämpa dem. Detta har i en rad avseenden haft negativaverkningar på ekonomin. Den åtstramning som inleddes i ennedåtgående konjunktur bidrog direkt till att försämra statsfinanserna, trotsatt ett av dess syften i själva verket var det motsatta. Genom attåtstramningen sattes in , försvagades inkomstunderlaget ochdärmed statsinkomsterna kraftigt, som utgifterna sköt i höjden somföljd av hög inflation, stigande räntesatser och en ökning av dekonjunkturberoende utgifterna. I budgetpropositionen anges atthelårseffekten av de besparingsförslag regeringen presenterar uppgår till 13,4miljarder kronor, inberäknat de besparingsåtgärder som beslöt om ihöstas. Några av åtgärderna föreslås träda i kraft först från årsskiftet1982-1983. Effekten för /83 av förslagen uppgår därför till ettmindre belopp, . Härtill kommer vissa ospecificeradebesparingar till följd av att vissa bidrag till skillnad från tidigare interäknats upp med hela den förväntade prisuppgången och att utbetalningsrutinernaför vissa statsbidrag ändras så att statens räntekostnader minskar. Vidarenämns i propositionen vissa besparingar av engångskaraktär för budgetåret1982/83. Det är neddragning av investeringar, indragning avförsäkringskassornas fonder samt påskyndande av inbetalningarna avmervärdeskatt på importvaror. Utskottet har vid en närmare genomgång av dedepartementsvisa besparingsförslagen funnit att vissa av åtgärderna,motsvarande en summa av ca 700 milj. kr., redan beslutats av och inågot fall räknats in i tidigare besparingar. Dessa bör därför inte ingå här. Ibudgetpropositionen aviseras en långrad besparingar, motsvarande 2 260 milj.kr., där regeringen avser att senare i vår lägga fram konkreta förslag tillbesparingar. Dessa förslag presenteras mera översiktligt och någon närmaregranskning av beräkningarna har utskottet inte kunnat göra. De konkreta besparingsåtgärder där förslag läggs fram ibudgetpropositionen uppgår enligt utskottets beräkningar till ca 1 400 milj.kr. Av dessa kan det i fråga om ett mindre antal åtgärder, uppgående till högst200 milj. kr., ifrågasättas huruvida de innebär besparingar eller ej. Det kandiskuteras om inte dessa utgiftsminskningar uppstått av andra orsaker än aktivabesparingsinsatser. Som ett exempel kan anges besparingar avseende det s. k.hemmaiTtatchningssystemet. där överenskommelser inom OECD-området har gjortbehovet av nya stödinsatser betydligt mindre. Likaså kan nämnas att utlokaliseringenav statliga verk och den snart avslutade flyttningen av tillKlara väntas medföra att de statliga byggnadsinvesteringarna blir väsentligtmindre FiU1981/82:20 65 I regeringsförslaget har huvuddelen av dennaförväntade invéste-ringsnedgång räknats som besparing. Det finns vidare åtgärder som är av klarbesparingskaraktär men där det med stor sannolikhet blir svårt att tillgodogörasig effekterna i form av utgiftsminskningar. Som exempel på detta kan nämnas deförändringar i yrkesinspekfionens anvisningsverksamhet som väntas leda fillminskade utgifter för andra stafliga myndigheter. Sammanställning av de departementsvisa besparingarna /83 Moderata samlingspartiet godtar isin partimotion 2018 samtliga besparingsförslag som regeringen lägger fram medundantag för dem som avser försvaret. Utöver regeringens förslag fillbesparingar lämnar man ett flertal egna besparingsförslag. Utskottet uppskattareffekterna av dessa förslag till ca /83 ochnärmare räknat för helår. Det är för /83något mindre än som uppges i partimotionen. Detta beror på att motionärernautgått från att vissa av åtgärderna skulle få ett snabbare genomslag ännuvarande utbetalningsrutiner medger. Motionärerna föreslår större indragningar av medel frånkommunala sektorn än vad regeringen tänkt sig. Totalt föreslås indragningar om3,mot 3 miljarder i regeringsförslaget. Hälften avskillnaden faller på /83. Sammantaget innebär moderata samlingspartiets förslag fillriktlinjer för budgetpolifiken att budgeten förstärks med 5,3 miljarder /83. Därfill kommer att man anser att det borde vara möjligt attminska industristödet i storleksordningen en halv till iförhållande till regeringens preliminära bedömning. Det bör också nämnas 5 Riksdagen1981182. föreslår vissa ändringar i betalningsrutinerna vad gällerimportmoms som kan ge engångseffekt om ca 400 milj. kr. i snabbare inleveransav mervärdeskatt. Exkl. dessa åtgärders engångseffekter blir budgetförbättringen,räknat för helår, i förhållande till regeringensförslag (se tabell 14). Det bör nämnas att moderata samlingspartiets förslag tillreformering av skattesystemet och dess finansiering inte inräknats ikalkylerna. Närmare förslag härom läggs fram först när proposition i ärendetpresenteras för . Sammanställning av budgetmässiga förslag ipartimotioner från m och s i förhållande till förslag i budgetpropositionen (-)innebär budgetförsämring (-I-)innebär budgetförbättring -0,3 -0,2 -2,5 -(-5,4 -1-6,2 -1-0,2 -0,6 - 1,5' -3,0' Utgiftsökningar, reformer, in- -3,1 -3,9 -0,1 -H5,3 -(-6,5 -4,5 -h0,4 -1-5,7 -4,1 Ytterligare åtgärder för indust- + 0,5 ä -F ' De avsättningar till skattereserveringskonto somföreslås i motion 1661 (s) påverkar inte statsbudgeten men minskar statensupplåningsbehov på den öppna kreditmarknaden genom att medlen placeras iriksbanken. I den socialdemokratiskapartimotionen 2016 motsätter man sig redan nu de aviserade begränsningarna avförmånerna inom sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna. Även vissa andra mindrebesparingar anser man sig inte kunna acceptera. Totalt avvisar manbesparingsförslag från regeringen om för budgetåret1982/83. Räknat på helår blir summan . De egna förslagenfill utgiftsbegränsningar inskränker sig fill försvaret, slopande aväktamakeprövningen i studiemedelssystemet samt indragning av medel förpermanent skördeskadeskydd. Totalt beräknas effekterna av dessa förslag uppgåtill 165 milj. kr. FiU 1981/82:20 67 I mofionen motsätter man sig att varaktigt ta ifrånkommunerna skattemedel på det sätt regeringen föreslår. Däremot kan man tänkasig fillfälliga indragningar av medel. Man föreslår att ca 3,5 miljarder kronorav kommunernas överlikviditet "fryses" på räntebärande konton iriksbanken. Därmed bortfaller i besparingar räknat för helåri förhållande till regeringens förslag. Imotionen tas vidare upp några av redan beslutade besparingar.Motionärerna föreslår en återgång till att använda konsumentprisindex somunderlag för beräkning av basbeloppet. Detta beräknas öka utgifterna för statenoch socialförsäkringssektorn med netto 500 milj. kr. för /83.Helårseffekten blir dubbelt så stor. Vidareföreslår man vissa utgiftsökningar. Barnbidragen föreslås höjda med . Det ökar utgifterna på anslaget med 500 milj. kr. Vidare föreslås störreutgifter än i budgetförslaget inom barnomsorgen, utbildningen, kulturen ochforskningen, arbetsmarknadspolifiken och bostadspolitiken. Ett omfattandeinvesteringsprogram föreslås också bli genomfört som leder fill ökade utgifterde närmaste åren. Sammantaget beräknar utskottet dessa utgiftsökningar fill 3,1miljarder kronor /83. Räknat för helår blir effekten större. Utgiftsökningarnaoch de i förhållande till regeringen uteblivna besparingarna förutsätts imofionen bli finansierade med i första hand skattehöjningar. Mervärdeskattenföreslås höjd från till den nivå som gällde . Detger ökade inkomster om räknat . Vidare föreslåsbegränsningar i avdraget för periodiskt understöd, höjd förmögenhetsskatt,höjning av delpensionsavgiften och av vissa uppbördsavgifter. Dessa åtgärderhinner inte ge full effekt /83. En del av regeringensförslag till höjd oljeskatt motsvarande 400 milj. kr. avses filiförasoljeersättningsfonden för energiinvesteringar. Vidare föreslås skatt påvideoutrustning samt att skattereduktionen för aktieutdelning ochskattefondsparande slopas och ersätts av ett ändrat generellt sparavdrag.Effekten av dessa senare förslag har inte beräknats. De torde inte kunnapåverka inkomsterna under /83. beräkningar uppgår förstärkningarna på inkomstsidan till 4,2miljarder kronor för /83. Härvid har inte inräknats de effektersom uppstår om man förkortar kreditfiden för importmoms på det sättsom diskuteras i mofionen. Enligt mofionärerna skulle detta förslag under budgetåret1982/83 ge ökade inkomster med . Av budgetförslaget framgåratt ett förslag avseende ändrade kredittider är under övervägande även inomregeringskansliet. Om man vid en jämförelse med regeringsförslaget lämnar dennaåtgärd åt sidan, resulterar det socialdemokratiska budgetalternativet i enbudgetförsämring /83 med . Räknat för helår,med fullt genomslag av alla åtgärder, uppgår försämringen fill 4,5 miljarderkronor. FiU1981/82:20 68 Det bör slutligen nämnas att i detsocialdemokrafiska alternativet finns förslag om att utöka planeringsramen förantalet beredskapsarbeten liksom att utöka antalet . Utskottetberäknar kostnaden för en genomförd sådan utbyggnad till 1,2 miljarder kronor.I viss utsträckning torde dessa utgifter rymmas inom den ram förkonjunkturberoende insatser som tagits upp i regeringens budgetförslag. Riktlinjer för budgetpolitiken 1982/83 Utskottet ställer sig i en radavseenden kritiskt till regeringens budgetförslag. De utgiftsnedskärningar som där föreslås lägger de tyngstabördorna på svaga och utsatta grupper i samhället- de arbetslösa, de sjuka, deäldre och de handikappade. Denna fördelningsprofil framstår ännu tydligare omhänsyn tas fill de frikostiga subventionerna fill aktieägarna och till deytterligare förmåner som ges till skogsägarna. Enligt utskottets uppfattningbör de bördor som den ekonomiska krisen gjort nödvändiga fördelas på ett heltannat sätt. Det bör också påpekas att huvuddelen av regeringensförslag, liksom tidigare, inte avser nedskärningar av den offentligaverksamheten utan i stället gäller nedskärningar av transfereringar tillhushåll, vilket slår på den privata konsumtionen. Andra s. k. besparingar ärenbart en fråga om omfördelningar inom den offentliga sektorn. Hit hör främstde föreslagna indragningarna av det kommunala skatteunderlaget men åvenförslaget att till staten dra in försäkringskassornas fonder för denobligatoriska sjukförsäkringen. Någon ökning av sparandet i samhället uppnåsinte genom sådana åtgärder. Nedskurna transfereringar till hushållen har i ettavseende samma effekt som skattehöjningar. De reducerar hushållens disponiblainkomster och därmed i princip också den privata konsumtionen. Om det ansesnödvändigt att begränsa hushållens disponibla inkomster måste valet av åtgärderpåverkas av fördelningspolitiska hänsyn. Därvid gäller ofta att nedskurnatransfereringar har fördelningspohtiskt mer negativa konsekvenser, eftersom dei allmänhet drabbar grupper som är starkt beroende av dessa transfereringar föratt hålla uppe sina disponibla inkomster. Skattehöjningar får däremot vanligenpå ett annat sätt bäras även av grupper med en betydligt högre levnadsstandard.Däremot är dessa båda typer av åtgärder likvärdiga i ett annat avseende. Depåverkar nämligen inte omfattningen av den offenfliga verksamheten, dvs.offentlig konsumtion och offentliga investeringar. Regeringens förslag till utgiftsnedskärningar får sinstörsta effekt i ett skede då det är ovisst när nästakonjunkturuppgång kommer. Ur stabiliseringspolitisk synvinkel är detta enolyckligt vald tidpunkt. Risken är att utgiftsbegränsningarna får enytterligare neddragande effekt på den ekonomiska aktiviteten. Det är därvidsärskilt oroande att regeringspolitiken FiU 1981/82:20 69 prakfiskttaget saknar inslag som skulle verka stimulerande på investeringarna, såväl iindustrin som i fråga om byggandet. Tvärtom bedöms investeringarna under 1982sjunka ytterligare från en redan låg nivå. Med en sådan pohfik försämrasförutsättningarna för ekonomisk tillväxt . Den svenska ekonominriskerar att dras in i en nedåtriktad spiral med sjunkande produkfion, som föderkrav på nedskärningar av efterfrågan, som i sin tur leder till ytterligareminskande produktion osv. och allt detta utan att ekonomin någonsin kommer ibalans. Det socialdemokratiska budgetalternafivet så somdet presenteras i motion 2016 har följande huvudinriktning: Dethar en jämfört med regeringens förslag annan fördelningspolitisk profil. Deninnebär att man avvisar vissa av regeringens förslag till utgiftsnedskärningar(bl. a. i fråga om arbetslöshetsförsäkringen och sjukpenningförsäkringen), föreslåratt värdesäkringen av pensionerna återställs och att barnbidragen höjs samtföreslår vissa fördelningspolitiskt motiverade skatteskärpningar, bl. a. påförmögenheter och försenad skatteuppbörd. Imotionen avvisar man vidare regeringens förslag att beröva kommunerna en del avderas skatteunderlag. I stället föreslås att kommunerna 1983 skall göratillfälliga avsättningar av sin överskottslikviditet till en skatteregleringsfond.Samhällsekonomiskt har detta förslag samma verkningar som regeringens genomatt det minskar det statliga upplåningsbehovet på kreditmarknaden. bedömning är förslaget bättre än regeringens anpassat till deenskilda kommunernas finansiella ställning och gör det därmed lättare attundvika skattehöjningar. Dessutom kommer kommunerna enligt motionärernasförslag att återfå sina pengar senare, varigenom skattehöjningar kan undvikasäven . Imotionen föreslår man ett omfattande investeringsprogram som ger ökadproduktion och sysselsättning och skapar förutsättningar för en högre ekonomisktillväxt . Ett stort antal konkreta projekt föreslås på följandeområden; energi, kommunikationer, bostäder, industri, miljövård samt forskningoch utveckling. Deutgiftsförslag som framförs föreslås bli finansierade med vissaskattehöjningar. Hit hör främst förslaget att momsen återställs till sinfidigare nivå. Härutöver föreslås vissa besparingar och avgiftshöjningar samten effekfivare uppbörd av momsen på importerade varor. Genom det sistnämndaförslaget undanröjs den konkurrensnackdel som inhemska företag härvidmomsuppbörden jämfört med importföretagen. Utskottetsgenomgång av de olika budgetförslagens budgetmässiga effekter (se s. 66) visarför den socialdemokrafiska mofionens del en saidoförbättring på ca 1 miljardkronor /83. Därvid har inte medräknats den indragning avkommunsektorns likviditet som föreslås i mofion 1661. Denna innebär att statensupplåningsbehov på kreditmarknaden minskar med 1,75 miljarder /83. FiU 1981/82:20 70 motionensbudgetförslag i förhållande till regeringens blir en minskning avbudgetunderskottets belastning på kreditmarknaden med . Förhelår räknat har utskottet beräknat den budgetmässiga merbelastning-en tillföljd av förslagen i motion 2016 fill . Dettatal framkommer vid en mekanisk jämförelse mellan regeringens och motionärernasbudgetförslag. Den politik motionärerna förordar i sitt förslag medföremellertid en högre produktion och därmed sysselsättning än regeringensförslag. Detta kommer att bidra till att öka statens inkomster och minskastatens utgifter med följd att budgetunderskottet nedbringas. Hur storbetydelse aktivitetsnivån i ekonomin har för statsbudgeten belyses av detfaktum att enbart den nuvarande höga arbetslösheten kostar statsbudgeten 1miljard eller 12 miljarder på helår räknat. Motionens förslag kommergenom sin satsning på en aktiv arbetsmarknadspolifik att medföra en minskningav arbetslösheten. Motionen innebär vidare en högre investeringsnivå i densvenska ekonomin. /83 har dessa investeringar beräknats medförabudgetkostnader på vilka i sin tur initierar investeringsprojektfill en total kostnad av . De ökade investeringarna och denaktiva arbetsmarknadspolitiken kommer att höja akfivitetsnivån i ekonomin.Detta kommer att verksamt bidra till att minska budgetunderskottet. Ettannat vikfigt inslag i den ekonomiska politik, som presenteras i motionen, äratt kraftfulla åtgärder föreslås för att bekämpa inflationen. En mycket stordel av budgetens utgiftssida utvecklas automatiskt som en följd avprisutvecklingen. En lägre inflationstakt skulle därför pä ett påtagligt sättnedbringa budgetunderskottet. Den sammanlagda effekten av att investeringarstimuleras, arbetslösheten motverkas och inflafionen dämpas, är att tillväxteni ekonomin blir högre. Eftersom statsbudgetens inkomstsida i avgörande utsträckningbestäms av den reala tillväxten i ekonomin, kommer denna högre fillväxt attstärka budgetens inkomstsida och därmed också bidra till att minskabudgetunderskottet. Sammanfattningsvis vill utskottet ställa sig bakomden inriktning av budgetpolitiken som föreslås i motion 2016. Motionensbudgetförslag är bättre än regeringens förslag ägnat att lösa de ekonomiskaproblemen i den svenska ekonomin. Fördelningspolifiskt fördelas bördorna av dennödvändiga stramheten i budgetpolitiken på ett mera rättvist sätt. Urstabiliseringssynpunkt leder förslaget till en ökning av det positivasparandet genom att investeringarna ökas jämfört med regeringens budgetförslag.Detta i sin tur kommer att öka kapacitetsutnyttjandet i det svenskanäringslivet från den nuvarande rekordlåga nivån. Det skulle även leda till enhögre sysselsättning. Utskottet finner det naturligt att den inriktning avbudgetpolitiken som förordas i motion 2016 skall vara vägledande vidbehandlingen av förslagen i bilagorna 1-14 fill proposition 1981/82:100. FiU 1981/82:20 71 De invändningar utskottet anfört mot inriktningenav budgetpolitiken i regeringens budgetförslag kan med än större kraft riktasmot den budgetpolitik som moderata samlingspartiet förordar i motion 2018,Liksom i regeringens budgetförslag är huvudmålsättningen att skära ned deoffentliga utgifterna. Man föreslår dock mera omfattande nedskärningar. /83 uppgår dessa till och för helår 6,5miljarder kronor utöver dem, som regeringen föreslagit. Tyngdpunkten i deytterligare nedskärningar förespråkar ligger på transfereringarna:bostadsstödet skärs ned med ; inom sjukförsäkringen skallytterligare sparas. En tredje tung post i det moderatanedskärningsprogrammet är en minskning av u-hjälpen med 800 milj. kr. vilketskulle dra ned u-hjälpens andel av nationalinkomsten från den av riksdagenmälsatta fill . Avdet anförda framgår att den fördelningspolitiskt orättvisa inriktning, somutmärker regeringens förslag, skärps ytterligare i motion. Delöntagargrupper som drabbas av förslaget om återinförande av karensdagarskulle bli ännu mer utsatta vid ett genomförande av det moderata förslaget. Menäven nedskärningsförslaget på bostadspolifikens område har oacceptablafördelningspolitiska konsekvenser. Det innebär nämligen att de 2 miljarderkronor på helår räknat, som man avser spara på räntesubven-fioner, leder fillkostnad.sökningar för hyresgäster, bostadsrättsinnehavare och småhusägare påhela . Mellanskillnaden på förklarasav ökade inkomster hos ett begränsat antal privata fastighetsägare. Vadslutligen gäller nedskärningen av ambitionerna på biståndspolitikens område ärden moderata motionen konsekvent i så måtto, att även här de mest behövandedrabbas - låt vara att det gäller grupper utanför vårt lands gränser. Stabiliseringspolitisktmedför motionens förslag att den inhemska efterfrågan och början av1983 pressas ned ytterligare innan en eventuell ökad utländsk efterfrågan påsvenska varor och tjänster har hunnit påverka produktionen i någon nämnvärdgrad. Följden härav måste med nödvändighet bli att arbetslösheten ökar ytterligare.Likaså skulle det medföra att kapacitetsutnyttjandet i industrin sjunker ännumer med negativa följder för investeringarna. Utskottetvill emellertid framhålla att den bild av den moderata budgetpolifiken somframgår av motion 2018 inte ger en fullständig bild av de budgetmässigaeffekterna av den skattepolitik moderata samlingspartiet förordar. I mofionenbegärs en marginalskattereform med större skattesänkningar förhöginkomsttagare än i det av socialdemokraterna och mittenpartiernaöverenskomna förslaget fill reform av inkomstskatten. Likaså motsätter man sigen begränsning av underskottsavdragens värde. Andra förslag i motionen är ettavskaffande av inkomstskatten för juridiska personer, sänkt arvs- och gåvoskattm. På helår räknat skulle dessa skattesänkningar uppgå fill lågt räknat 20miljarder kronor. FiU 1981/82:20 72 1982/83torde inkomstbortfallet bli i storleksordningen . Eftersommoderaterna inte anvisar någon annan finansiering av sin marginalskattereformän ytterligare nedskärningar av de statliga utgifterna, och dessa redanpreciserats /83, innebär det moderata budgetförslaget sett i ettsammanhang med den åtföljande moderata skattepolifiken, att budgetunderskottetför 1982/83 ökar med jämfört med regeringens förslag.Därtill kommer att den moderata budgetpolifiken skulle försämra konjunkturlägetytterligare under /83. Detta i sin tur skulle leda till en automatiskmerbelastning på budgetens inkomst- och utgiftssidor. Följden härav skulle bliatt saidoförsämringen med all sannolikhet skulle bli ännu större än vad dessasiffror antyder. Att detta skulle bli det sannolika resultatet styrks averfarenheterna av den ensidiga åtstramningspolitik som förts i bl. a.Storbritannien och som haft samma inriktning som det moderatabudgetalternativet. Med det anförda avstyrker utskottet de i motion 2018förordade budgetpolitiska riktlinjerna.