bet · G501SkU60 · 1981-12-31 00:00:00 — omreformerad inkomstbeskattning (prop. 1981/82:197) Regeringen (budgetdeparfementet) föreslår iproposifion 1981/82:197 att antar de vid propositionen fogadeförslagen till 1. lag om ändring i lagen (1947:576) om stafiig inkomstskatt, 2. lag om ikraftträdande av lagen (1982:) om ändring i lagen (1947:576)om statlig inkomstskaft, 3. lag om ändringi lagen (1977:1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen(1947:576) om statlig inkomstskaft, 4. lag om ändring i lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissafall, 5. lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt, 6. lag om ändring i kommunaiskattelagen (1928:370), 7. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 8. lag om allmän löneavgift, 9. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter. Ipropositionen läggs förslag fram om en reformerad inkomstbeskattr ning.Reformen, som i huviidsakbara berör den statliga inkomstskatten för fysiskapersoner, har två väsentliga inslag. Fördet första sänks marginalskatterna kraftigt och skattesatsen i den statiigainkomstskaften föreslås uppgå till högst för huvuddelen av de heltidsarbefandeinkomsttagarna. För det andra begränsas det skattemässiga värdet avunderskoftsavdragen och då också fill vid den statliga beskattningen. Medantagande om skattesats innebär detta att både marginalskattenoch det skattemässiga värdet av underskottsavdrag begränsas till . Förskattskyldiga med inkomster över den s.k. brytpunkten vid 16 basenheter, vilketmotsvarar . innevarande år, skall den särskilda avdragsbegränsningenverka. För att uppnå detta föreslås att den statliga inkomstskatten klyvs itvä delar vilka kallas grundbelopp och filläggs-belopp. Ifråga om grundbeloppet föreslås att det liksom dageiis inkomstskatt tas ut påden beskattningsbara inkomsten, dvs. på inkomsten efter underskottsavdrag. Denhögsta skattesatsen för grundbeloppet blir . Denna skattesats skall gällaäven för inkomstdelar över brytpunkten och utan någon begränsning uppåt. 1Riksdagen 1981/82. SkU 1981/82:60 2 Tilläggsbeloppet skall däremot beräknas i princippå inkomsten före underskottsavdrag. Detta underiag benämns underiag förtilläggsbelopp. Tilläggsbelopp skall bara tas ut om underlaget överstigerbrytpunkten. Skatteskalan för tilläggsbeloppet har därför ett nollskikf upptill brytpunkten. När underlaget för tilläggsbeloppet växer därutöver stigerskattesatserna från till som högst . Progressivitefen i den statligainkomstskatten kommer därmed över brytpunkten att ligga helt i skatteskalanför tilläggsbeloppet. Reglerna om tilläggsbelopp beräknas komma att beröraendast av samtliga inkomsttagare. Reformenmedför ändringar även i fråga om ett antal särskilda regler förskafteberäkningen. a. begränsas sambeskattningen av makars B-in-komster ochvidare förenklas tillämpningen av den s.k. marginalskattespärren. Denya reglerna föreslås träda i kraft och tillämpas första gångenvid taxering. Genomförandet av reformen föreslås ske under entreårsperiod. Såväl marginalskaftesänkningen som avdragsbegränsningen föreslåsalltså ske successivt. Ändringföreslås även i fråga om sjömansskatten för att anpassa denna tillskattereformen. Samtidigtläggs förslag fram om vissa förenklingar i syfte att underlätta taxeringsförfarandet.Ett schablonavdrag om . föreslås för löntagare. Vidare föreslås attavdragsrätten för s. k. frivilliga periodiska understöd samt för påkapitalförsäkringar slopas. Dessa ändringar, som berör även den kommunalabeskattningen, föreslås gälla fr. o. m. Slutligenföreslås att skaftereformens första steg skall finansieras genom införande aven allmän löneavgift om från den . Avgiftenföreslås helt följa de regler som gäller för socialavgifter. SkU1981/82:60 3 Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1947:576) om staUig inkomstskaft' dels att i 20 § 2 mom. angivna 10 § 3 mom. och 11 § I mom.skall bytas ut mot 10b§ respektive 11 § 3 mom., dels att 9§ 1 och 3-5 mom., 10§ 1-3 mom., 10 a§, 11 § 1mom. samt 12 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas nya bestämmelser, 9 a§, 10§ 46 mom., 10 b § och 11 § 3 mom., av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 mom. Skattskyldigs be- 1 mom. Skatfskyldigs beskaft- skattningsbara inkomst ningsbara inkomstskall, med skall,med iakttagande av vad ne- beaktande av bestämmelserna i dan i 11 § stadgas, fastställas enligt 11 §, fastställas enligt de i 2 och 4 de i 2-4 mom. angivna grunder. mom. angivna grunderna. 3 mom.'Ha makar, som under 3 mom. beskattningsåretlevt tillsammans komst eller B-inkomst enligt föl-och under någon del däravvarit bo- jande. satta här i riket, båda haft taxerad inkomst, skallbeskattningsbar A-inkomst och beskattningsbar B-inkomst för dem båda beräknasenligt följande. Med A-inkomst förstås inkomst av tjänst, dock ickeperiodiskt undersföd eller därmed Jämförlig periodisk intäkt som avses i 31 §kommunalskattelagen, samt inkomst av Jordbruksfastighet och rörelse om denskattskyldige varit verksam i förvärvskällan i ej blott ringa omfattning. MedB-inkomst förstås övriga inkomster. Beskattningsbar A-inkomst utgörsav det sammanlagda beloppet av den skattskyldiges A-inkomst minskat medallmänna avdrag, förlustavdrag och sådant avdrag som avses i 2 mom. förstastycket. Beskattningsbar A-inkomst avrundas nedåt till helt hundratal kronor,så att överskjutande belopp, som icke uppgår till helt hundratal kronor,bortfaller. Beskattningsbar B-inkomst utgörs av skillnaden mellan den ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. 2 Senastelydelse 1970:163. 3 Senastelydelse 1979:1156. SkU 1981/82:60 skattskyldigesbeskattningsbara inkomst, beräknad enligt 2 eller 4 mom., och denbeskattningsbara A-inkomsten. 4 mom.'* För annan skaftskyldig än som i 2 mom. avses utgör den taxerade inkomsten tillika beskatt ningsbar inkomst. Denna skall för fysisk person, oskift dödsbo och fa miljestiftelse, varom för/näles i I0§ I mom., angivas i helt hundratal kronor, så att överskjutande be lopp, som icke uppgår till helt hundratal kronor, bortfaller. 1 frå ga om makar, som levt tillsammans men icke varit här i riket bosatta under någon del av beskatt/iings- året och som båda haft taxerad in komst, skall beskattningsbar A-in komst och beskattningsbar B-in komst beräknas för dem båda, var vid 3 /nom. gäller i tillämpliga de lar. Skatteplikt fill statlig inkomstskatt inträder, då beräknad beskattningsbar inkomst/ör skatt skyldig uppgår till minst 100 kro nor. 4 mom. För annan skattskyldig änsom i 2 mom. avses utgör den taxerade inkomsten tillika beskattningsbarinkomst. 5 mo m. Skatteplikt till statlig inkomstskattinträder / fråga om skattskyldiga som avses i 10 a §, då beräknadbeskattningsbar inkomst uppgår till . Statlig inkomstskatt utgår i formav grundbelopp och tilläggsbelopp. Tilläggsbelopp beräknas bara förskattskyldiga som avses i 10 § I mom. Den beskattningsbara inkomsten är underlag förgrundbeloppet. Underlaget för tilläggsbelopp fastställs enligt bestämmelsernai 10 § 3 mom. Nuvarande lydelse 10§ 1 mom.* (första-tredje styckena)Statlig inkomstskatt utgår för fysiska personer, dödsbon och familjestiftelsermed viss i särskild ordning bestämd procent av nedan angivna grundbelopp. 5 Senastelydelse 1970:163. 6 Senastelydelse 1981:1000. när beskattningsbar inkomst icke överstiger 4 basenheterenligt lagen (1977: I07I) om basenhet enligt 10§ 1 mom. lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt: av den del av den beskattningsbara inkomsten somöverstiger I basenhet; när beskattningsbar inkomst översfiger grundbeloppetför 4 basenheter och av återstoden 7" 8" 9" 10" 12" 13" 14 " 15" 16" 17" 20" 30" " " " 26%>" "" " " " 48%> " " " Ändå att statlig inkomstskatt skalluttagas med av grundbeloppet, må likväl icke den å någon delav den beskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp änsom motsvarar av denna inkomstdel. 1 mom. För fysiska personer,dödsbon och familjestiftelser beräknas grundbelopp och tilläggsbelopp enligtföljande skalor. när beskattningsbar inkomst inte överstiger 4 basenheterenligt lagen (1977; 1071) om basenhet; av den del av den beskattningsbara inkomsten somöverstiger 1 basenhet; när beskattningsbar inkomst översfiger 4 meninte 9 basenheter. 9" " 10" 10 basenheter grundbeloppetför 4 basenheter och 4%> av återstoden " 9" " I5%" " " 10" " 20%o" " närunderlaget för tilläggsbelopp enligt 3 mom. inte överstiger 19 basenheter: 5procent av den del av underlaget som överstiger 16 basenheter; när underlagetöverstiger SkU 1981/82:60 19 men inte 21 basenheter 21 " " 23" 23" " 26" 26" " 45" 45basenheter tilläggsbeloppet för 19 basenheter och av återstoden " 21 " " " ' 23 " " 20%>" " 26" 25%>" " " 45 " " 30%> " " 1 mom. (Qärde stycket) avses idenna lag stiftelse, som enligt de för densamma gällande stadgar har tillhuvudsakligt ändamål att tillgodose viss familjs, vissa familjers ellerbestämda personers ekonomiska intressen. 2 mom. avses i denna lag stiftelse,som enligt de för densamma gällande stadgar har till huvudsakligt ändamål atttillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiskaintressen. Underlaget för tilläggsbelopputgörs av den skattskyldiges beskattningsbara inkomst 1. ökadmed belopp varmed av drag har medgetts enligt 4§ 1 mom. för eget underskott i förvärvskälla, om inte annat följer av 4 mom., eller enligt 11 § 1 mom. för makes underskott i förvärvskälla 2. ökad medförlust för vilken avdrag har medgetts enligt 4 a § 3. minskadmed underskott som skall avräknas enligt 5 mom. 4. ökadmed räntetillägg enligt 6 mom. Har summan av skattskyldigs underskottsavdrag och övrigaallmänna avdrag överstigit det sammanlagda beloppet av inkomsterna från olikaförvärvskällor, skall den skattskyldige anses ha fått avdrag för underskottförst sedan övriga allmänna avdrag har utnyttjats. Motsvarande gäller för detfall att, sedan den skattskyldiges egna allmänna avdrag har utnyttjats, avräkninghar skett av andra makens icke utnyttjade avdrag. Underlaget för tilläggsbelopp avrundas nedåt kro- 4 mom. Vid tillämpning av 3 mom.första stycket I skall den skattskyldiges underskott av fastighet som avses i 24§ 2mom. kommunalskattelagen (1928:370) minskas med den vid taxeringen fastställdainkomsten av kapital, dock högst . Vidare skall -om denskattskyldige yrkar det -den skattskyldiges underskott av kapital minskas medden vid taxeringen fastställda inkomsten a v tjänst: i den mån underskottet hänför sig till räntapå skuld avseende förvärv av den skattskyldige vid beskattningsårets utgångtillhöriga aktier eller andelar i fåmansföretag som är aktiebolag ellerekonomisk förening, dock att underskottet inte får minskas med större belopp änvad den skattskyldige under beskattningsåret har uppburit i kontant lön frånföretaget, av jordbruksfastighet, annan fastighet som avses i 24§ 1mom. kommunalskattelagen eller rörelse: i den mån underskottet hänför sig till a) ränta påskuld för arvsskatt eller gåvoskatt avseende fastigheten eller rörelsen eller b) ränta påden skattskyldiges skuld avseende förvärv av andelar i handelsbolag som innehareller bedriver fastigheten eller rörelsen. Underskott av jordbruksfastighet, annan fastighetsom avses i24 §4 mom. kommunalskattelagen (1928:370) eller rörelse får omden skattskyldige yrkar det - avräknas vid beräkning av underlag förtilläggsbelopp vid en senare taxering, dock högst med belopp motsvarande denvid taxeringen fastställda inkomsten av samma förvärvskälla. Avräkning får skesenast vid den taxering som sker sjätte året efter det då taxering förunderskottsåret har ägt rum. Avräkningen får fördelas på två eller flera år.Avräkning får ske bara för underskott som har uppkommit under beskattningsår för vilket den skattskyldige enhgt 22§ I mom. första stycket 1, 2 eller 3 eller tredje stycket taxeringslagen(1956:623) har varit skyldig att avlämna självdeklaration och även harfullgjort deklarationsskyldigheten under laxeringsåret. Den skattskyldige skallvisa i vad mån rätt till avräkning föreligger. 6 mom. Skall den skattskyldige ta upp värde avbostadsförmån som intäkt av jordbruksfastighet skall vid beräkning av underlagjör tilläggsbelopp tillägg göras med ett belopp motsvarande den del avräntekostnaderna på låneskulderna i förvärvskällan som belöper på den egnabostaden. På bostadsbyggnaden och därtill hörande tomtmark skall anses belöpaså stor del av dessa räntekostnader som byggnadens och tomtmarkens taxeringsvärdeutgör av värdet av samtliga tillgångar i förvärvskällan. Vid tillämpning av första stycket skall räntetilläggetminskas med dels underskott som har uppkommit i den ifrågavarande förvärvskällan, dels den vid taxeringen fastställda inkomsten av kapital,dock högst , till den del denna inkomst inte har avräknats enligt 4mom. Har den skattskyldige vid beräkning av inkomst avfastighet eller rörelse yrkat avdrag för kost/iader för en i räkenskapernaupptagen bil, båt eller liknande tillgång skall tillägg göras med ett beloppmotsvarande en beräknad ränta på tillgångens värde i den mån denna haranvänts för privat bruk. Har den skattskyldige erhållit lån från arbetsgivare elleruppdragsgivare och understiger den faktiskt erlagda räntan på lånet sedvanligränta skall tillägg göras med ett belopp motsvarande skillnaden. Sådanttillägg skall göras även om SkU 1981/82:60 10 § 2 mom. Den statliga inkomstskatten utgör: a) för svenska aktiebolag, spar banker, sparbankernas säkerhets kassa, ekonomiska föreningar som ingå i jordbrukskasserörelsen, svenska aktiefonder, svenska för säkringsanstalter som icke äro ak tiebolag samt sådana utländska ju ridiska personer som ej beskattas enligt I /nom. av den beskattningsbara inkomsten, i denmån skatten icke skall beräknas enligt c) här nedan; b) för andra svenska cko/iomis- ka föreningar än sådana, som ingå i jordbrukskasserörelsen, och sam bruksföreningar ävensom för ges allmänna hypotcksbank. Ko nungariket stadshypoteks- kassa, hypoteksföreningar samt så dana juridiska personer som enligt författning eller på därmed jämför ligt sätt bildats för att förvalta sa//i- fällighet och som skola erlägga skatt för inkomst: av den beskattningsbara inkomsten; c) för livförsäkringsanstalter så vitt angår försäkringsrörelsen: av den beskattningsbara inkomsten; samt d) för andra skattskyldiga än dem som avses i I mom. eller under a), b) eller c) här ovan: lånet har lämnats till sådan den skattskyldige närståe/ide person som avses i 35 § 1 a mom. nionde stycket ko/nmunalskattelagen (1928:370).Med lån från arbetsgivare eller uppdragsgivare likställs annat lån om detfinns anledning anta att denne har förmedlat lånet. Bestämmelserna i dettastycke till-lämpas inte ifall som avses i fjärde stycket av nyssnätn/ida/noment. För nedan angivna skattskyldiga utgör grundbeloppet: a) för svenska aktiebolag, spar banker, sparbankernas säkerhets kassa, ekonomiska föreningar som ingår i jordbrukskasserörelsen, svenska aktiefonder, svenska för säkringsanstalter so/n inte är aktie bolag sa/nt sådana ullä/idska juri diska personer som ej beskattas en ligt 10 § I mom.: av den beskattningsbara inkomsten, i denmån skatten inte skall beräknas enligt c) här nedan; b) för andra svenska ekonomis ka föreningar än sådana, som ingår i jordbrukskasserörelsen, och sa/n- bruksföreningar ävensom för ges allmä/ina hypotcksbank. Ko nungariket stadshypoteks- kassa, hypoteksföreningar samt så dana juridiska personer som enligt jo/fattning eller på därmed jämför ligt sätt bildats för att förvalla sam fällighet och som skall erlägga skatt för inkomst: av den beskattningsbara inkomsten; c) för livförsäkringsanstalter så vitt angår försäkringsrörelsen: av den beskattningsbara inko/nsten; samt d) för andra skattskyldiga än dem som avses i 10 § I mom. eller under a), b) eller c) här ovan: femton procent av den beskattningsbarainko/nsten. 10 § 3 mom.'* Statlig inkomstskatt skall utgå i helt antal kro/ior,därvid iakttages att skattebeloppet vid öretal över femtio avrundas uppåt ochvid annat öretal avrundas nedåt till närmaste hela kro/ital. femlon procent av den beskattningsbarainko/nsten. Statlig inkomstskatt skall utgå i helt antal kronor,varvid skattebeloppet vid öretal över femtio skall avrundas uppåt och vidannat öretal nedåt till närmaste hela krontal. 1 mom.' Äkta makar, som under beskattningsåret levttillsammans, taxeras en var för sin inkomst, varvid anvisningarna till 52 §kommunalskattelagen (1928: 370) äga motsvarande tillämpning. Har vid dylik taxering avdrag, varom i 4 § I mom.förmäles, helt eller delvis ej kun/iat utnyttjas å den ena makens inkomst, måbristen avräknas å den andra makens inkomst. I mom. Äkta makar, som under beskattningsåret levttillsammans, taxeras e/tvar för sin inkomst, varvid anvisningarna till 52 §kommunalskattelagen (1928: 370) tillämpas. Har ena maken helt eller delvis inte kunnat utnyttjasådant avdrag som avses i 4 § I mom., avräknas bristen från andra makensinkomst. Avdrag, som i 9 § 2 mom. första stycket sägs, beräknas för varderamaken för sig, varvid bestämmelserna i 52 § 1 mom. Qärde och femte styckenakommunalskattelagen (1928: 370) tillämpas. / fall då endast ena maken har beskattningsbar inkomst,beräknas skatten på hans beskattningsbara inko/nst utan uppdel/iing i beskattningsbarA-inkomst och beskattningsbar B-inkomst. Har båda makarna beskattningsbar inkomst, beräk/iasskatten enligt sjätteåttonde styckena. Skatt på beskattningsbar A-inkomst beräknas för varderamaken för sig. Beskattningsbar B-inkomst hos make, som har den lägstabeskattningsbara A-inkomsten, sammanläggs med andra makens beskattningsbarainkomst. Därefter beräknas skatt med tillämpning av 10 § I mom. på summan avnämnda B-inkomst och andra makens beskatt- 3 mom. Vid beräkning av till-läggsbelopp för makar, so/nunder beskattningsåret levt tillsammans, gäller följande.. Har makarna som sammanlagt överstiger 5000 kronorskall A-underlag och B-under-lag beräknas för var och en av dem enligtföljande. B-underlag utgörs av den skattskyldiges B-inko/nst. AvB-inko/ns-ten beha/idlas dock som A-inkomst ett belopp om 2500 kro/tor samt - iförekommande fall det belopp varmed a/idra /nakens B-inkomst understiger 2500kro/ior. B-under-laget, som avrundas nedåt till helt hundratal kronor, får inteöverstiga underlaget för tilläggsbelopp. ' Senaste lydelse 1953:275. ** Senaste lydelse 1979: 1156. Skatten på makarnas B-inkomster utgör skillnaden mellan den sålundaberäknade skatten och den skatt som belöper på den i nä/nnda summa ingåendebeskattningsbara A-inkomsten. Skatten på B-inkomst fördelas på makarna efterförhållandet mellan deras beskattningsbara B-inkomster. Bestämmelser/ia i 10 §3 mom. skall därvid iakttas. Vid tillämpning av detta moment skall, om det sammanlagdabeloppet av makars B-inkomster inte överstiger , dessa inkomsteranses som A-inkomst. Vidare skall av vardera markensbeskattningsbara inkomst anses so/n beskattningsbar A-inkomst. Sammanlagda beloppet av skatt på makes beskatt/iingsbaraA-inkomst och B-inkomst utgör makes statliga inkomstskatt. 10 a §'» Vid beräkning av statlig inkomstskatt gäller följande ifråga o/n fysisk person, som varit bosatt här i riket under hela eller någondel av beskattningsåret, och för oskiftat dödsbo efter den som vid sin död varbosatt här. Statlig inkomstskatt tas inte ut i den mån den tillsammansmed inkomstskatt överstiger av någon del av den beskattningsbarainkomsten upp till 30 basenheter och av någon del av denbeskattningsbara nkomsten därutöver. Har skattskyldig inkomst som enligt kommunalskattelagen(1928: 370) beskattas i annan kommun än he/nortskommunen anses inkomst ihetnortskommunen utgöra den högsta delen av den sammanlagda inkomsten. Harskattskyldig inkomst i två eller fiera kommuner utom hemortskommunen skall denstörsta av dessa inkomster anses '" Senaste lydelse 1979:11.56. mellanundertaget för tilläggsbelopp och B-underlaget. Tilläggsbelopp på A-underlag beräknas för vardera makenJör sig. B-underlag hos make, som har det lägsta A-underlaget,sa/nman-läggs med andra makens underlag för tilläggsbelopp, varefter tilläggsbeloppberäk/ias på summan. Skillnaden mellan del sålunda beräknade tilläggsbeloppetoch tilläggsbeloppet på det i nä/nnda summa ingående A-underlaget fördelas på//lakarna efter förhållandet /nellan deras B-underlag. Vad so/n belöper påvardera maken utgör, avrundat enligt bestä/nmelserna i 10 b §, till-läggsbelopppå makens B-underlag. Sammanlagda beloppet av sålunda beräknade tilläggsbelopppå makes A-underlag och B-underlag utgör makens tilläggsbelopp. Vid beräkning av tilläggsbelopp gäller följande i fråga omfysisk person, som har varit bosatt här i riket under hela eller någon del avbeskattningsåret, samt för dödsbo efter den som vid sin död var bosatt här. Tilläggsbelopp tas inte ut i den mån det på någon del avunderlaget överstiger vad som /notsvarar minskal med denkom-/nunala skattesatsen. Med den kommunala skattesatsenavses skattesatsen i den kommun, där den skattskyldiges till kommunalinkomstskatt beskattningsbara inkomst är störst. Är därvid inkomsterna likastora i två eller flera kommuner, avses den högsta av skattesatserna i dessakommuner. Om inkomsten i den kommun, vars skattesats enligt vad nu sagis skallligga till grund för beräkningen, skall beskattas ijlera församlingar, gällermotsvarande i utgöraden högsta delen av den samma/dagda inkomsten i nämnda ko/nmuner. Uppgårinkomst i två eller flera kommuner till samma belopp skall inkomst i denkommun som har den högsta skattesatsen, a/ises utgöra den högsta delen av densammanlagda inkomsten. Motsvarande skall gälla vid sådan fördelning som avsesi 60 § kommu-/lalskattelagen. Skall makars inkomster läggas sam/nan enligt II § I mom. beräknas statliginkomstskatt med ut-gå/tgspunkt i de regler som enligt tredje stycket ovangäller för make som har den högsta beskattningsbara A-inkomsten. Bestämmelsernatillämpas därvid som om denne make var skattskyldig även för andra makensbeskattningsbara B-inkomst. Har makarna skilda hemortskommuner anseshemortskommunen för maken med den högsta beskattningsbara A-inkomsten varamakar/ias gemensamma. Är makarnas beskattningsbara A-inkomster lika storaskall den kommun där skattesatsen är högst anses som hemortsko/nmun. frågaom skattesatserna i de olika församlingarna. Vid beräkning av tilläggsbelopp på underlag, somsammanläggs enligt II § 3 mom., tillämpas den kommunala skattesats som enligt tredje stycketgäller för den make som har det högsta A-underlaget eller om makarnasA-underlag är lika stora den högsta kommunala skattesats so//i enligt tredjestycket gäller för någon av makarna. bestäm/nes /ned vilka procenttal av de i 10 § I/nom. om-förmälda grundbelopp statlig inkomstskatt skall ingå i preliminärskatt dels för nästkommande budgetårsförra hälft dels ock för detta budgetårssenare hälft; därvid iakttages att procenttalet för nästko/n-mande budgetårsförra hälft skall vara lika med procenttalet för det löpande budgetårets senarehälft. Slutlig skatt på grund av taxering visst år skall utgå efter det procenttalav grundbeloppen, som bestämts med avseende å preliminär skatt för året nästföre taxeringsåret. Föreskrifter om ikraftträdandet avdenna lag meddelas i lagen (1982:000) om ikraftträdande av lagen (1982:000) omändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. SkU 1981/82:60 Lagom ikraftträdande av lagen (1982: (1947:576) om statlig inkomstskatt )om ändring i lagen 1 § Lagen (1982:000) om ändring i lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt träder i kraft och tillämpas förstagängen vid 1984 ärs taxering om inte annat följer av 2-13 §§ nedan. Denna lagträder i kraft den 1Juh 1982. 2 § Vid taxering utgör grundbeloppet istället för vad som anges i I0§ I mom. lagen (1947:576) om statliginkomstskatt: närbeskattningsbar inkomst inte överstiger 4 basenheter enligt lagen (1977:1071)om basenhet: 3procent av den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger I basenhet; 4 men inte 7 basenheter: grundbeloppet för 4 basenheter och av återstoden 7" " 8" : 8" " 9" : 9" " 10" 10" " 12" : 12" " 13" : 13" " 14" : 14" " 15" ,4,, 15" " 17" ; 17" " 19" 19" " 20" : 20" " 26" ; 26" " 30"