bet · G501TU15 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:15 om anslag till Telekommunikationer (prop. 1981/82:100) Teleanläggningar m. m. Regeringen har i proposition1981/82:100 bilaga 9 () under avsnitt H.Telekommunikationer (s. 141-147) föreslagit att 1. medge attaktiekapitalet i höjs för överföring av larmdivisiontill bolagsform i enlighet med vad som angetts i propositionen, 2. godkänna attteleverkets rörliga kredit i minskas med 60milj. 3. godkänna attöverföringen av till bolagsform sker den 1 juli1983, 4. tillTeleanläggningar m. m. för /83 anvisas ett reserva-fionsanslagpå 1 . 1 motion 1981/82:783 av Wivi-AnneCederqvist m. fl. (s) yrkas att beträffande telverkets riktnummerområdenuttalar att inom en kommun bör finnas endast ett riktnummerområde. I motion 1981/82:1011 av TorstenBengtson och (båda c) yrkas att hos regeringen begäröversyn av taxor i syfte att nå enhetlig taxa för alla telefonsamtal. I motion 1981/82:1396 av Nils-OlofGustafsson m.fl. (s) yrkas att beslutar begära att regeringen vidtaråtgärder i syfte att införa postnummer i telefonkatalogen. I mofion 1981/82:1835 av m. fl. (m) yrkas 1. att begär förslag av regeringen om enmonopolavgränsning på teleområdet som innebär att i fortsättningen endast ansvarar för telenätet, 2. att riksdagenbegär förslag av regeringen om att tekniska provning av apparaturoch utrustningar överförs till annan myndighet, 3. att riksdagenbegär förslag av regeringen om att monopolet på modemet avskaffas. TU1981/82:15 2 I motion 1981/82:1865 av JohanOlsson och (båda c) yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsbeträffande monopolavgränsningen inom teleområdet i syfte att öka företagensmöjligheter att långtidsplanera in i nya marknadsområden, 2. att riksdagenbeslutar hos regeringen begära en kontinuerlig utvärdering av nuvarandeprovningsverksamhet på teleområdet från konkurrensneutralitetssynpunkt, 3. att riksdagenbeslutar hos regeringen begära förslag att monopol på modemerupphör. 1 motion 1981/82:1870 av GabrielRomanus m. fl. (fp) yrkas att hos regeringen begär en översyn avteleverkets ansvarsområde i enlighet med de riktlinjer som angivits i mofionen. I motion 1981/82:1890 av BertilZachrisson m. fl. (s) yrkas att beslutar avslå regeringens förslagatt skall överföras till bolagsform den 1 juli1983. Ramen för investeringarunder innevarande budgetår uppgår till 1 474 milj. kr. vilket är 99 milj. kr.mer än vad som beräknades budgetproposition. Skillnaden förklaras avregeringsbeslut om investeringar i sysselsättningsfrämjande syfte och omutjämning av medelsförbrukningen mellan budgetåren. För nästa budgetår har i sinanslagsframställning föreslagit en medelsförbrukning av 1493,1 milj. kr. (inkl.54 milj. kr. avseende kapitalinsats vid överföring av larmdivisionen tillbolagsform). Enligt styrs investeringsutvecklingen i storutsträckning av ökningen av antalet abonnenter och den ökande teletrafiken inomlandet och med utlandet. Den successiva övergången till ny teknik itelefonnätet är en annan viktig faktor som påverkar investeringsvolymen. Av dei anslagsframställningen beräknade investeringarna för nästa budgetår avsersålunda ca 250 milj. kr. modernisering med AXE-materiel. framhållervidare att moderniseringen av telexnätet avslutas och attdatanätet kommer att byggas ut med hänsyn till beräknad efterfrågan. Föredragande departementschefen anser att televerketsbedömning av investeringsbehovet för nästa budgetår präglas av storrestriktivitet både i fråga om nätinvesteringar och övriga projekt. Ensenareläggning av enstaka byggnadsprojekt bör dock enligt propositionen varamöjlig. förslag till investeringar har därför reducerats med ca 10milj. till 1 483 milj. kr. (inkl. kapitalinsatsen vid larmbolagetstillkomst). Medianspråktagande av tillgängliga reservationsmedel samt med hänsyn TU1981/82:15 3 till att anslaget bör beräknas med viss marginal krävsenligt föredraganden en medelsanvisning av 1 438,4 milj. kr. Utskottet kan för sin del godta den av föredraganden förordademedelsförbrukningen för nästa budgetår. Utskottet tillstyrker vidare denföreslagna inriktningen av investeringarna liksom anslagsberäkningen. fattade i december 1980beslut om vissa åtgärder på teleområdet (prop. 1980/81:66, /81:9, rskr1980/81:132). Beslutet innebar bl. a. en klarare avgränsning av televerketsmonopolområde, att får disponera en rörlig kredit iriksgäldskontoret för finansiering av vissa abonnentutrustningar, att ettholdingbolag - - inrättades som ett helägt dotterbolag tillteleverket samt att larmverksamheten och industridivisionen skall överförastill bolag resp. . Föredraganden anser att riksdagsbeslutet innebär att engod grund lagts för en fortsatt gynnsam utveckling av vårt landstelekommunikationer och att erfarenheter av beslutet bör avvaktas innanytterligare åtgärder på teleområdet övervägs. I tre motioner tas frågor om avgränsningen av televerketsmonopolområde upp. I mofion 1981/82:1835 (m) begärs förslag av regeringen omen monopolavgränsning som innebär att i fortsättningen endastansvarar för telenätet. I motion 1981/82:1865 (c) framhålls att det finns skäl attpröva andra möjligheter till monopolavgränsning än den nu gällande i syfte attöka företagens möjligheter att långtidsplanera för nya marknadsområden. I motion 1981/82:1870 (fp) framhålls att om televerketsexpansionsaptit ej bromsas åstadkommes en maktkoncentration som på siktkan få svåra konsekvenser för många kontaktsystem i samhället. Enligtmotionärerna är det därför nödvändigt med ett klarläggande av gränserna förverkets aktiviteter. I motionerna ges exempel på områden där en översyn avteleverkets ansvar anses särskilt angelägen. Alla tre nu aktuella motionerbegär sålunda att monopol på modemer avskaffas. I motion1981/82:1870 (fp) framhålls dessutom att beträffande teletex ochteledata bör avgränsa sin verksamhet till att erbjuda renodlade nättjänster. Som utskottet framhållit i det föregående innebarriksdagsbeslutet bl. a. att monopolområdeavgränsades på ett tydligare sätt. monopol på abonnentplaceradutrustning ansluten till det allmänna telefonnätet begränsades till att avseutrustning för talkommunikation över det publika nätet och vissa modemer.Väsentligt fler utrustningstyper än tidigare ligger numera utanförmonopolområdet, och det utgör en betydande marknad för privata leverantörerattkonkurrera på. Den tekniska utvecklingen kan nödvändiggöra att avgränsningen avteleverkets 1* 1981182. monopolområde måste förändras. I likhet med föredragandenanser dock utskottet att erfarenheter av riksdagsbeslutet bör avvaktas innanett eventuellt nytt beslut fattas. Beträffande monopol på modemersom särskilt tagits upp i de tre motionerna framhölls i proposition 1980/81:66att särskilt noga borde följa utvecklingen inom detta område. Enligtvad utskottet erfarit överväger f. n. monopolavgränsningen med deninriktning som angivits i motionerna. Dessa överväganden bör avvaktas. Utskottet vill i sammanhanget upprepa sitt tidigareuttalande att det inte kan vara godtagbart att roll skullebegränsas till att i första hand svara för att ett väl fungerande telenät finnsi vårt land. En sådan nollambition skulle vara till nackdel för både de svenskakonsumenterna och den svenska teleindustrin. ställning som ett av världensledande telekommunikationsländer kan inte heller motivera en sådan inriktningav landets telepolitik (/81:9). Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna / 82:1835 (m), 1981/82:1865 (c) och 1981/82:1870 (fp) i berördadelar. I mofion 1981/82:1835 (m) och1981/82:1870 (fp) yrkas att provning av abonnentutrustningarförläggs till en instans utanför . I motion 1981/82:1865 (c) begärsatt en kontinuerlig utvärdering görs av den nuvarande provningsverksamheten påteleområdet. Riksdagsbeslutet om vissa åtgärder påteleområdet innebar att den tekniska provningen bibehölls inom televerket.Detta motiverades bl. a. av att provningen kräver en ingående kunskap om nätetsom knappast är möjlig att upprätthålla utanför utan en dubbleringav funktion i dessa avseenden. I proposition 1980/81:66 angavs enny handläggningsordning för provningen för att säkerställa en opartiskbedömning. Den nya ordningen innebär att chefen för provningsenheten inte skalllyda under generaldirektören och att avslagsbeslut skall kunna överklagas hosen särskild nämnd som skall bestå av två televerksrepresentanter och tre andraledamöter som regeringen utser. Vid sin behandling av propositionen ansågutskottet att den föreslagna handläggningsordningen borgade för att provningenskulle komma att bedrivas oparfiskt (/81:9). Den särskilda nämnden som kallas förteleanslutningsnämnden har påbörjat sin verksamhet. Det är därförenligt utskottets mening för tidigt att uttala sig om hur den nyahandläggningsordningen kommer att fungera. Det är självfallet väsentligt attdet hos berörda företag skapas förtroende för provningsverksamheten. framhöll i sitt betänkande /81:14 är det därför angeläget attregeringen noga följer hur den nya handläggningsordningen fungerar i praktiken. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna / 82:1835 (m) och 1981/82:1870 (fp) i denna del. Då utskoUetredan uttalat att TU1981/82:15 5 regeringen bör följa verksamheten synes syftet med motion1981/82:1865 (c) i denna del vara fillgodosett varför den inte bör föranledanågon åtgärd. Det nya larmbolaget som skallbildas kommer att inordnas under . Med hänvisningtill att verksamheten bör ges tillfredsställande finansiella förutsättningarnär den förs över till bolag anser föredraganden att kapitalbehovet i sinhelhet bör tillgodoses med eget bundet kapital. Kapitalbehovet beräknas till 54milj. Enligt propositionen bör kapitalinsatsen göras genom attaktiekapitalet i ökas med 36 milj. kr. och reservfonden med 18milj. kr., dvs. aktierna bör tecknas till . föreslås att ramenför rörliga kredit i minskas med 60 milj. kr. Utskottet har ingen erinran mot vad föredraganden anförtom höjning av aktiekapitalet i vid bildandet av det nya larmbolaget. 1 likhet med och desspersonalorganisationer föreslår föredraganden att överföringen av televerketsindustridivision () till bolagsform sker i ett steg . I motion 1981/82:1890 (s) yrkas avslag på regeringensförslag att nu skall lägga fast ett datum för bolagsbildningen.Enligt motionärerna förestår ett omfattande utrednings-, utvecklings- ochförhandlingsarbete om skall ges en chans att utvecklas till ett moderntoch konkurrenskraftigt elektronikbolag. Det finns därför, framhålls det imotionen, ingen som helst grund för att nu fatta ett beslut attbolagsbildningen skall ske . Riksdagsbeslutet innebar att överföringenav till bolag skulle ske och definitivt vara avslutadsenast . och dess personalorganisationer har iförhandlingar kommit överens om att bolagsbildningen bör ske den 1 juli 1983och att förberedelserna skall påbörjas omgående och drivas i konstruktiv anda. Utskottet vill för sin del framhålla det angelägna i attett datum för bolagsbildningen nu läggs fast. Därmed klargörs deförutsättningar som har att arbeta efter vilket är nödvändigt om Teliskall kunna stärka sin ställning som ett effektivt och konkurrenskraftigtelektronikföretag. Utskottet hälsar därför med tillfredsställelse attteleverket och personalorganisationerna enats om en lämplig tidpunkt och attparterna är överens om att förberedelserna skall påbörjas omgående och drivas ikonstruktiv anda. Den föreslagna tidpunkten har enligt propositionen avpersonalorganisationerna bedömts ge tillräckligt god tid för det erforderligaförberedelsearbetet. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetföredragandens förslag att boiagsbildningen sker och avstyrkermotion 1981/82:1890 (s). TU1981/82:15 6 1 motion 1981/82:783 (s) yrkas attriksdagen uttalar att det inom en kommun endast bör finnas ettriktnummerområde. Enligt motionärerna medförde kommunreformen att delar av denya storkommunerna kom att hamna inom olika riktnummerområden med skildatelefontaxor för kommunens invånare, vilket särskilt drabbade dem som borlängst ifrån centralorten. De framhåller också att ett rimligt krav är attkontakten mellan invånarna och de kommunala instanserna sker på så lika villkorsom möjligt. Indelningen av landet i riktnummerområden är baserad påden utformning och uppbyggnad som telefonnätet fick i samband med resp. områdesautomatisering. Målet var därvid att få ett telenät som var optimalt urekonomisk synvinkel. Antalet kommuner är f. n. ungefär lika .stort som antaletriktnummerområden. Eftersom kommunindelningen geriomfördes betydligt senare änautomatiseringen av telefonnätet har ett stort antal kommuner kommit attomfatta ett eller flera riktnummerområden, eller delar av riktnummerområden. har beräknat att investeringskostnaderna skulleuppgå till ca (prisnivå) om varje kommun i landetskulle bilda ett eget riktnummerområde. Härtill kommer ökade driftkostnader. Ensådan ombyggnad av telenätet är enligt inte ekonomiskt försvarbar.Utskottet som delar denna uppfattning vill dock framhålla att det, medbeaktande av tekniska och ekonomiska förhållanden, i och för sig är önskvärtatt gränserna för riktnummerområdena så långt som möjligt anpassas tillkommungränserna. Utskottet vill vidare erinra om att en rad åtgärder harvidtagits som inneburit att teletaxorna utjämnats mellan olikadelar av landet. a. har en sänkt taxa för samtal med kommunens centralortinförts. Regeringen har vidare fattat beslut om att en enhetlig taxa skallinföras för alla kortväga samtal. Det innebär bl. a. att samma avgifter, 6eller 12 minuters markeringsintervall beroende på om samtalet utförs påtrafikstark tid eller ej, skall tillämpas på landsbygden och i alla tätorterför samtal med centralort i egen kommun. har i en skrivelse tillregeringen begärt att erforderliga ändringar av telefonreglementet genomförs såatt det nya taxesystemet kan genomföras . Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen. 1 motion 1981/82:1011 (c) yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av taxor i syfte att nåenhetlig taxa för alla telefonsamtal. Enligt motionärerna medför samtal mellantvå avlägsna orter och samtal inom en ort nära nog samma kostnader förteleverket. Teletaxorna bör därför, framhålls det, vara lika oavsett på vilketavstånd inom landet samtalen utväxlas. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatmotioner med krav om enhetlig teletaxa. Senaste skedde det (TU1980/81:32). framhöll då i ett remissvar att en enhetstaxa skulleinnebära att abonnenter som huvudsakligen ringer kortväga samtal skulle fåväsentligt högre telefonkostnader. För skulle en enhetstaxa medföraen kraftig ökning av rikstrafiken, vilket kräver investeringar som grovtberäknats till någon eller några miljarder kronor. framhöll vidareatt kostnaderna för att överföra samtal är klart avståndsberoendeoch att förutsättningar att införa enhetstaxa föreligger först när det intefinns någon väsentlig skillnad i kostnad att överföra samtal på korta och långaavstånd. Utskottet har tidigare uttalat sig för att teletaxorna börutjämnas så långt möjligt mellan olika delar av landet. Utskottet som alltjämtär av denna uppfattning har i det föregående redovisat att en rad åtgärder harvidtagits som verkat i denna riktning. Inom pågårarbete med förslag till ytterligare förändringar av taxesystemet som syftartill en fortsatt utjämning av avgifterna mellan kortväga och långväga samtal.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att förutsättningar f. n. saknasför att införa enhetstaxa och avstyrker därför motionen. I motion 1981/82:1396 (s) yrkas attriksdagen beslutar begära att regeringen vidtar åtgärder i syfte att införapostnummer i telefonkatalogen. Om postnummer införs för alla abonnenter itelefonkatalogen måste uppgifterna kompletteras med ortsadressen i de fall denär utelämnad. Antalet sidor i telefonkatalogen skulle därmed enligt vad utskotteterfarit öka och produktionskostnaderna stiga med 45 milj. kr. måste finansiera kostnadsökningen antingen genomhöjda abonnemangsavgifter eller höjda avgifter för uppgifter itelefonkatalogen. som har diskuterat frågan med anserinte att kostnaderna för den i och för sig positiva åtgärden att föra inpostnummeruppgiften i telefonkatalogen motiverar en sådan åtgärd. är därför andra informationsåtgärder lämpligare, t. ex. enfrikostigare spridning av postnummerkatalogen. Utskottet anser sig, främst mot bakgrund av de betydandemerkostnaderna som ett införande av postnummer i telefonkatalogen skullemedföra, inte kunna biträda motionärernas yrkande och avstyrker därför motioneni fråga. 1. att m. m. för / 83 anvisar ett reservationsanslagpå 1 . TU1981/82:15 8 2. beträffande monopolontråde attriksdagen avslår motionerna 1981/82:1835 (m) yrkandena 1 och 3,1981/82:1865 (c)yrkandena 1 och 3 och 1981/82:1870 (fp) i denna del, 3. beträffande televerketsprovningsverksamhet att a. avslårmotionerna 1981/82:1835 (m) yrkande 2 och 1981/ 82:1870 (fp) i denna del, b. lämnarmotion 1981/82:1865 (c) yrkande 2 utan åtgärd, 4. att riksdagenmedger att aktiekapitalet i höjs för överföring av televerketslarmdivision till bolagsform i enlighet med vad som föreslås i propositionen, 5. att riksdagengodtar att röriiga kredit i minskas med 60 milj.kr., 6. beträffandeteleverkets industridivision attriksdagen med avslag på motion 1981/82:1890 (s) godtar regeringens förslag attöverföringen av till bolagsform sker den 1 juli1983, 7. beträffandeteleverkets riktnummerområden att avslår motion 1981/82:783 (s), 8. beträffandeenhetlig telefontaxa attriksdagen avslår motion 1981/82:1011 (c), 9. beträffande postnummer itelefonkatalogen an avslår motion 1981/82:1396 (s). Närvarande: (), (),(). (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), Per Stenmarck(m) och (). monopolområde (mom. 2) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjar med "Som TU1981/82:15 9 utskottet" och på s. 4 slutar med "berördadelar." bort ha följande lydelse: Riksdagsbeslutet innebar att televerketsmonopolområde begränsades och att marknaden för privata leverantörer vidgades.Beslutet innebar emellertid inte någon slutgiltig avgränsning av monopolet. 1proposition 1980/81:66 uttalades att det nu är svårt att fastställa vilkaregler som på bör gälla i fråga om monopolgränserna för nyaprodukter och tjänster och att en fortlöpande anpassning av policyter sig nödvändig. Enligt utskottets mening måste såsom framhålls i motion1981/82:1835 (m) en långsiktig avgränsning av monopolet göras så attteleverkets konkurrenter kan planera sin verksamhet på ett bättre sätt änhittills. Utskottet delar också den uppfattning som framförs i den sistnämndamotionen att faktiska monopol endast bör omfatta telenätet.Ett förslag till en sådan monopolavgränsning bör utarbetas av regeringen. Atthålla hemmamarknaden öppen för fri konkurrens är nödvändigt om den svenska industrinsfortsatta utveckling på exportmarknaden inte skall hämmas. monopol på modemer har tagits upp i alla detre nu aktuella motionerna. Utskottet instämmer i att detta monopol har medförtbetydande problem för konkurrenter. Detta beror bl. a. på att modemutomlands byggs in som standard i terminaler och att sådana terminaler ej kanimporteras till då de ej godkänns av . På grund avkapacitetsproblem hos har också många privata företag åsamkats problemmed långa leveranstider. Enligt utskottets mening bör monopol påmodemer avskaffas. Vad utskottet nu anfört vilket innebär att i berörda delarmotion 1981/82:1835 (m) fillstyrks samt yrkandena i motionerna 1981/82:1865 (c)och 1981/82:1870 (fp) i allt väsentligt tillgodoses bör av gesregeringen känna. dels att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande monopolområde attriksdagen med bifall till motion 1981/82:1835 (m) yrkandena 1 och 3 och medanledning av motionerna 1981/82:1865 (c) yrkandena 1 och 3 och 1981/82:1870(fp) i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet häromanfört, provningsverksamhet (mom. 3) , och (alla m)anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 4 börjar med "Riksdagsbeslutet i" och på s. 5slutar med "åtgärd." bort ha följande lydelse: TU1981/82:15 10 Riksdagsbeslutet omvissa åtgärder på teleområdet innebar att en ny handläggningsordning infördesför provning av abonnentutrustningar. Provningsverksamhetenbibehölls dock inom verket. Som framhålls i motionerna kan tvekan därmed uppståom provningen sköts på ett objektivt sätt. Enligt utskottets mening är detväsentligt att berörda företag har fullt förtroende för att provningen skeroparfiskt och med vederbörlig sekretess rörande utrustningar. Utskottettillstyrker förslagen i mofionerna 1981/82:1835 (m) och 1981/82:1870 (fp) attprovningen bör förläggas till en instans utanför . Vad utskottet nu anfört vilket innebär att syftet medmotion 1981/82:1865 (c) torde vara tillgodosett bör av ges regeringenfill känna. dels att utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande televerketsprovningsverksamhet attriksdagen med bifall fill mofionerna 1981/82:1835 (m) yrkande 2 och1981/82:1870 (fp) i denna del samt med anledning av motion 1981/82:1865 (c)yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, (mom. 6) , ,, , , och (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 5 som börjar med "I likhet" och slutar med"motion 1981/82:1890 (s)." bort ha följande lydelse: Föredraganden föreslår att överföringen av televerketsindustridivision () till bolagsform sker i ett steg . I motion 1981/82:1890 (s) yrkas avslag på regeringensförslag att nu skall lägga fast ett datum för bolagsbildningen.Enligt motionärerna förestår ett omfattande utrednings-, utvecklings- ochförhandlingsarbete om skall ges en chans att utvecklas till ett moderntoch konkurrenskraftigt elektronikbolag. Det finns därför, framhålls det imotionen, ingen som helst grund för att nu fatta ett beslut attbolagsbildningen skall ske . Den snabba övergången till elektronik medför en uppenbarrisk för att sysselsättningen i verkstäder kommer att minskaeftersom sysselsättningsinnehållet i elektroniktillverkningen är mycket mindreän i produktionen av elektronikmekanisk utrustning. Om skall kunna stärkasin ställning som ett effektivt och konkurrenskraftigt elektronikföretag är detsom motionärerna påtalar nödvändigt att överföringen av till bolagsformplaneras på ett noggrant sätt och sker i konstruktivt samarbete mellan Telisledning och företrädare för personalorganisationer. Utskottet delar motionärernas uppfattning att åtskilligafrågor behöver klarläggas innan bolagsbildningen kan äga rum. Det gäller bl. TU1981/82:15 11 tion, produktutveckling, marknadsföring, internavräkning,utvecklingskostnader, prissättning och sysselsättning för anställda som villvara kvar inom . I likhet med motionärerna anser utskottet att detsålunda inte nu finns någon grund för att fatta beslut om attbolagsbildningen skall ske och avstyrker därför föredragandensförslag i denna del. nu anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande attriksdagen med bifall till motion 1981/82:1890 (s) avslår regeringens förslagatt skall överföras till bolagsform den 1 juli1983,