bet · G501FiU34 · 1981-12-31 00:00:00 — Temporärt anses dock ett sådant organ som föreslås ipropositionen kunna spela en viktig roll, i första hand genom all inventeraaktuella projekt inom det statliga, kommunala resp. landstingskommunalaområdet. Encentral uppgift vid en sådan genomgång bör vara att säkerställa attteknikupphandlingen organiseras på ett sådant sätt att de anställda fårmöjlighet att påverka utformningen av de tekniska och organisatoriskalösningarna. Detsärskilda organet bör i sin bedömning av vilka projekt som skall stödjas iförsta hand prioritera sådan upphandhng som kan få en bred betydelse föranvändningen inom svenskt näringsliv och förvaltning. Motionärerna anser attteknikupphandlingen måste ses ur ett bredare FiU 1981/82:34 20 perspektivän det som anläggs i den datapolitiska propositionen. En erfarenhet av delarbete med teknikupphandling, som bedrivits under senare är, är alt deintressantaste nya datatekniska tillämpningarna ofta är en kombination avdatateknik och andra teknikområden. Undersenare är har intresset för teknikupphandling ökat. Olika samhällsorgan harbyggts upp - främst på socialdemokratiska initiativ, anför motionärerna.Splittring präglar emellertid teknikupphandlingsområdet. I motionenföreslås därför av regeringen begära en översyn av samhälletsorganisation på teknikupphandlingens område. Syftet med översynen bör vara attutarbeta förslag som leder lill en mer lällöverskåd-lig struktur på detstatliga stödet, en klarare ansvarsfördelning mellan olika organ och eneffektiv resursanvändning. En särskild uppgift inom ramen för översynen börvara att utarbeta förslag om hur teknikupphandling mellan svenskaindustriföretag skall stimuleras. Iavvaktan på resultatet av den begärda översynen av samhällets organisation ser motionärerna det som positivt all man inomregeringskansliet avsätter resurser för en översyn av den offentligaupphandlingen. Självfallet kommer därvid data- och elektronik-frågorna all intaen framskjuten plats. Datadelegalionen bör kunna spela en viktig roll isammanhanget. I motion 2409 (vpk) åberopas vad som anförs ipropositionen, nämligen alt en samordnad datapolitik bör relateras till ochvara underordnad övergripande samhällsmål såsom demokrati, ekonomisk tillväxt,full sysselsättning, ekonomisk, social och kulturell jämlikhet, regionalbalans, god arbetsmiljö, medbestämmande i arbetslivet samt jämställdhet mellankvinnor och män. Imotionen konstaleras att det mest övergripande målet inte nämns i dennauppräkning, nämligen det mål som är avhängigt av vilket ekonomisktsamhällssystem som skall vara rådande. Del innebär enligt motionärerna attpropositionen brister i klarhet och analys. Alla dessa vackra samhällsmål, somär uppräknade ovan, är villkorliga och måste underordna sig kapitalismensekonomiska lagar. Deövergripande samhällsmål propositionen nämner är visserligen viktiga. För altde skall kunna genomföras lill fullo fordras dock en radikalt annoriunda politikän den regeringen slår för. En poluik som syftar lill all bryta storfinansensmakt, som ersätter kapitalismens anarkiska hushållning med en socialistiskplanhushållning och som i verklig mening sätter de nu nämnda samhällsmålen iförsta rummet. Motionärernariktar en allmän kritik gentemot propositionen. Den är rörig ochsvåröverskådlig. Vissa frågeställningar kommer igen på flera ställen och det ärsvårt all få klarhet i vad som är förslag och vad som enbart är tankegångar. I anslutning lill ett imotionen framfört krav att en ny utredning tillsätts. FiU 1981/82:34 21 somskaU ha till uppgift att lägga fram förslag som skall främja en utveckUng aven inhemsk nationell dataindustri, understryks vikten av attupp-handlingsbestämmelsema för stat, landsting och kommun ändras så att denoffentliga sektorn ges möjligheter att styra sina beställningar till den svenskaindustrin. Ifråga om propositionens förslag om teknikupphandling på dataområdet konstaterasi motionen att förslaget utgår från de regler som gäller på området ochalltså tar hänsyn till upphandlingsförordningen, GATT-över-enskommelse etc, ochden snäva tolkning dessa regler getts av statsmaktema. Eftersom det ekonomiskastödet är avsett att gå till kommuner och landsting motsätter sig intemotionärerna förslaget. De anser dock att förslaget är alltför begränsat.Teknikupphandlingen bör i än högre grad sättas in i ett industripolitisktsammanhang. Motionäremaanger att de delar uppfattningen i propositionen att datateknikens effekter påsysselsättningen är underordnade den ekonomiska politiken. Införandet avdatateknik innebär emellertid att de negativa sys-selsättningseffektema av denrådande ekonomiska politiken förstärks. Imotionen förordas en helt annan inriktning av den ekonomiska politiken.Viktiga ingredienser i en sådan sysselsättningsskapande politik är: - program för 100000 nyasamhällsnyttiga arbeten inom framför allt offentliga sektom under entreårsperiod - program för 100000 nyaindustriarbeten - inrättande av samhällsfonderför att finansiera ovanstående program - genomförande av sextimmarsdagenunder åttiotalet - nej tillmarginalskattereformen. Utredning och övergång till produk tionsskatt där möjligheter att beskatta datorerna också bör undersökas. Särskilt framhålls i motionen skattepolitikens betydelse för sysselsätt ningen. Det är orimligt att som den mänskliga arbetskraften beskattas hårt, medan däremot industrirobotar inte beskattas. bör därför i detta sammanhang uttala sig för en övergång till produklionsbeskattning. Ocksåförslaget om att genomföra sextimmarsdagen vill motionärernalyfta fram i detta sammanhang. De rationaliseringsvinster som kan göras meddatateknikens hjälp bör delvis användas för att genomföra en allmänarbetstidsförkortning. bör därför i detta sammanhang uttala sig förett genomförande av sextimmarsdagen med bibehållen lönenivå . Principeroch riktlinjer för datateknikens utveckling i samhället samt uppläggningen avdet datapolitiska arbetet Utvecklingen inom området datateknik har gåttmyckel snabbt . Datastyrda system och processer har i mycketstor utsträckning redan införts i svensk industri och handel. FiU 1981/82:34 22 förändringarförutses till följd av datateknikens genomslagskraft. Också ihemmen kan man vänta en rad tillämpningar. Somunderstryks såväl i propositionen som i flera av de väckta motionema är detinte fråga om att säga ja eller nej tiU den nya tekniken. De mångatillämpningsområden sorn dalatekniken har gör att många företag, myndigheteroch enskilda redan nu och än mer ställs inför åtskilliga konkretabeslut om och hur datatekniken skall användas. Datapolitikens främsta syftekan sägas vara alt ge vägledning inför sådana valsituationer och beslut. Iproposhionen konstateras - i nära anslutning tUl vad datadelegationen anfört att en samordnad datapolitik bör relateras till och vara underordnad deövergripande samhäUsmålen. Inom ramen för en samordnad datapolitik kan och börden datapolitiska styrningen utföras av många organisationer, grupper ochenskilda i samhället. En av statsmakternas uppgifter vid utformningen avdatapolitiken är att lägga fast datapoliliska mål och ange principer ochrikthnjer. På vissa områden kan sedan slatsmaktemas styrning ta sig meradirekta former. Utskottetdelar detta synsätt. Begreppet samordnad datapolitik kan inte ges en alltförkonkret innebörd. Som datadelegationen understrukit finns det godafömtsättningar att forma en svensk modell för datateknikens positiva utvecklingsom utmärks av att man försöker tillämpa en helhetssyn på datafrågorna, attmånga parter, gmpper och enskilda ges möjlighet att påverka utveckling ochanvändning av datatekniken, alt aktuella problem löses i samverkan mellanberörda parter, grupper och enskilda samt att det är ett gemensamt intresse föralla att en bred utbildning med en för dessa syften lämplig inriktninggenomförs. Inledningsvis bör tyngdpunkten i politiken ligga på utbildningensområde, forskningsområdet, frågor som gäller medbestämmande ochanvändarinflylande samt frågor som gäller teknikupphandling. Utskottet anser sig, med ledning avdatadelegationens rapport och utifrån en bedömning av vad som anförs i deväckta partimotionerna, kunna konstatera att betydande enighet råder om attbegreppet samordnad datapolitik bör ha denna avgränsade innebörd. Självfalletkan det inte komma i fråga att statsmakterna sätter upp mål för den tekniskautvecklingen och i förväg anger ramar för hur den skall gestalta sig.Farhågorna i motion 2396 (m) att vad som anförs i propositionen skulle kunnatolkas på det sättet anser utskottet vara ogmndade. Att sådana mål inte börsättas upp finner utskottet så självklart att något särskilt uttalande häromknappast erfordras. Yrkande 1 i motion 2396 samt yrkande 2 i motion 2405 bördärför anses besvarade med vad utskottet här har anfört. 1 propositionen återges de förslag till principeroch riktiinjer i 50 rekommendationer som presenterats i r.ipporten Samordnaddatapolitik. Rekommendationerna behandlas i propositionen på det sättet attvissa utmynnar i FiU 1981/82:34 23 förslagtill åtgärder som redovisas i en samlad ålgärdsplan för den kommandetreårsperioden. Andra rekommendationer föreslås bilda utgångspunkt förutredningsarbete . En tredje kategori rekommendationerhänskjuts till det dalapolitiska arbetet i tiden efter /86. Enligt samtliga partimotioner samt några av deenskilda motionerna föreligger det svårigheter att tolka i vilken utsträckningdet i propositionen görs uttalanden i anslutning till de redovisaderekommendationerna som kan anses bindande för statsmakterna. I motion 2396 alt ger till känna att rekommendationerna i ett flertal fall ärså allmänt hållna eUer självklara att de knappast kan vara vägledande i delpraktiska politiska arbetet. Att genom ett riksdagsbeslut stadfästa eller göranågot uttalande med anledning av rekommendationerna anser motionärerna intekunna komma i fråga. Inteheller utskottet anser det möjligt att i ett sammanhang som detta ta ställningtill en hel mängd rekommendationer på hela dataområdet. Detta synes heUer intevara föredragandens avsikt. har beretts tillfälle att ta del av vadsom anförs i propositionen om principer och riktlinjer för dalateknikensutveckling och användning i samhäUet saml om uppläggningen av det datapoUtiskaarbetet. Föredraganden konstaterar i propositionen att datadelegationen harställt sig bakom den allmänna inriktningen i rekommendationerna och ansett attde anvisar väsentliga utgångspunkter för det fortsatta datapolitiska arbetet.För egen del är han inte nu beredd att förorda att rekommendationerna får någonannan innebörd än vad delegationen framhåUit. Han anger att det datapoliliskaarbetet avses fortsätta och att flera avrekommendationerna kan komma att behöva preciseras. Utskottetkonstaterar mot bakgrund av det anförda att del för del inte nu ärfråga om något ställningstagande till innehållet i de redovisaderekommendationerna. De utgör enligt utskottets mening emellertid sammantagna engod utgångspunkt för fortsalt utredningsarbete och för överväganden om i vilkenutsträckning konkreta åtgärder frän statsmakternas sida kan komma i fråga.Något särskilt tillkännagivande från sida av den art som begärs imotionerna 2396 (yrkande 2) och 2405 (yrkande 1) torde mot bakgrund av vadutskottet här har anfört inte erfordras. Också i motionerna tas målfrägor upp tilldiskussion. I den socialdemokratiska partimotionen 2408 anges sjuutgångspunkter för åtgärder som behövs för att främja och styra datateknikensoch elektronikens användning i vårt samhälle. De sju punkterna är; - Datoranvändning för enlångsiktig förstärkning av samhäUets resurser - Datateknik för arbete åt alla - Datoranvändning med urskillning FiU 1981/82:34 24 - Förhindra utslagning,underlätta anpassning - Faror och risker i arbetsmiljönskall undanröjas - UtveckUng av yrkeskunnande - Demokratisk arbetsorganisationmed datorer som hjälpmedel Imotion 2395 (yrkande 1) anges fyra övergripande mål för datapolitiken: - att statens datorer skallfungera så alt de är medborgarna liU hjälp och inte till onödigt obehag, - att datorerna påarbetsplatserna skall göra livet lättare, inte svårare, för de arbetande, - att datatekniken skall användaslill all ge mer sysselsättning (antagligen av nytt slag), inte att minskasysselsättningen totalt, - att datakommunikationerna skallvara mångmedier, inte monopoliserade massmedier. Enligt utskottels bedömning slår de återgivnamålformuleringarna i samklang med de utgångspunkter och mål som återfinns ipropositionen. I motion 2408 finns inget yrkande på denna punkt. Någon särskildåtgärd från sida med anledning av yrkande 1 i motion 2395 är enligtutskottets mening heller inte erforderiig. I motion 2409 (yrkande II) begärsalt uttalar alt de anställda inte bör ges försämrade arbetsuppgiftersom en följd av införande och utnyttjande av datasystem. Utskottetnoterar att det föreslagna uttalandet överensstämmer med en av derekommendationer som tagits upp i betänkandet Samordnad datapolitik (punkt41). Utskottet har beträffande det stora antalet rekommendationer somredovisas i propositionen ansett att inte i detta sammanhang bör takonkret ställning till dessa. Del bör gälla också den rekommendation som tasupp särskilt i motion 2409. Ett ledmotiv i såväl betänkandet som i denframlagda propositionen är emellertid att de omställningar som aktualiseras isamband med införande av ny teknik skall ske i socialt acceptabla former ochall de anställda bör ges möjlighet att påverka förändringarna genommedbestämmande. Det kan i sammanhanget noteras alt det medbestämmandeavtal pådet privata avtalsområdet som träffats - liksom tidigare träffade avtalpå bl. a. den statliga sektorn - innefattar bestämmelser som reglerar formernaför de anställdas möjligheter till inflytande i dessa shualioner. Yrkandet omett uttalande från sida avstyrks. I motion 1665 (yrkande 3) - som väcktes under denallmänna motionstiden begärs att vissa i motionen behandladefrågeställningar om hur ADB-system påverkar näringsliv, företag och enskildamedborgare utreds. Yrkandet torde vara tillgodosett med vad som redovisats avdatadelegationen i dess rapport och med vad som presenterats i propositionen ifråga om fortsatt utredningsarbete. FiU 1981/82:34 25 Vad särskilt gäller uppläggningen av detdalapolitiska arbetet anser inte utskottet att det finns anledning göra någotsärskUt uttalande från sida härom. Det får ankomma på regeringenatt göra de närmare bedömningarna om hur och i vilken takt arbetet skallbedrivas. Den på initiativ särskilt tillskapade datadelegalionen börsom spela en viktig roll i dessa bedömningar. Bland de frågor som anmäls i propositionenåterfinns dataflödet över gränsema. En särskild utredare avses bli tillkalladmed uppgift att presentera ett brett utredningsmaterial om dataflödet över desvenska gränserna, vilken betydelse del har samt underlag förbedömningen av utvecklingen . I motion 2396 (yrkande 6) föreslås allriksdagen gör ett tiUkännagivande av innebörd att en strävan bör vara attåstadkomma en samordnad nordisk hållning i de internationella organ där fråganom det internationella dataflödet behandlas. Utskottetnoterar att man i tagit upp datafrågorna till behandling och attministerrådet tUlsatt en särskild arbetsgrupp för i första hand frågor omnordisk samverkan kring utbildning och forskning. Inom bedrivssålunda ett arbete som medverkar tiU en gemensam nordisk syn på viktigadatapolitiska områden. Utskottet fömtsätler all en gemensam nordisk hållningrörande det internationella dataflödet eftersträvas i de sammanhang därförutsättningar härför föreligger. Yrkande 6 i motion 2396 ger därför enligtutskottels mening inte anledning till något särskilt initiativ från riksdagenssida. I motion 2398 (m), yrkande 2, begärs att riksdagenför information om datalagen och skyddet för den enskildes integritet anvisar 2milj. En sådan medelsanvisning anses i motionen utgöra en bättreprioritering än det föreslagna anslaget till bred utbildning i datafrågor därstudieförbunden och vissa andra organ avses medverka. Utskottetdelar inte denna uppfattning. En huvudtanke bakom förslaget i propositionen äralt föra ut kunskaper om datateknikens effekter i vid mening och inte enbartintegritelsaspekierna. Motionärernas förslag har en mer begränsad målsättning. Utbildningsutskottethar tillstyrkt att medel anvisas i enlighet med förslaget i propositionen (UbU1981/82:28). Med hänvisning härtill och till att särskilda medel finns-upptagna under anslag för information om lagstiftning m.m. avstyrks förslaget i motion 2398 (yrkande 2) om ett särskih anslag förinformation om datalagen och skyddet för den enskildes integritet. Denfortsatta användningen av ADB i statsförvaltningen m. m. I propositionen tas också upp vissa frågor omanvändningen av datateknik i den statiiga förvaltningen. En redovisning görsav erfarenheter från tillämpningen av de principer och riktlinjer föranvändningen av ADB i FiU 1981/82:34 26 Uppdrag lill olika myndigheter aviseras medsyfte att skapa ökad effektivitet, ökat användarinflylande och förbättradinformation resp. service till allmänheten. Blandde frågor som särskilt tas upp i propositionen är behovet av långsiktigbedömning av tidpunkten då större förändringar av ADB-system måste genomförasoch tidpunkten då detta förändringsarbete måste initieras. En särskildredovisning för de myndigheter som har mer omfattande ADB-verksamhet aviseras.En sammanställning och analys av systemförändringsbehoven kommer att görasgenom budgetdepartementets försorg. Föredraganden understryker i sammanhanget att storbetydelse måste tiUmälas kostnads- och besparingsaspekterna. En viktigutgångspunkt måste vara att del är verksamhetens totalkostnader som skallminskas. Härvid bör beaktas att kostnaden för själva elektroniken inte längreär den trånga sektorn i investeringen ulan att intresset bör fokuseras mot dentotala investeringskostnaden. Ipropositionen understryks vikten av att metoderna för koslnadsbe-dömning avsysteminvesteringar utvecklas vidare. Initiativ kommer att tas till ett vidgatmetodutvecklingsarbete som skall kunna leda fram till rekommendationer ombeslutsunderlag, kalkylmetoder m. m. som bättre motsvarar de krav som måsteställas när del gäller rationaliseringsprojekt av besparingskaraktär. Ifråga om utveckling och införande av ADB-system understryks i propositionenatt man i fortsättningen bör eftersträva en projektorganisation som medger attden personal som skall använda ADB-stödet får ett ökat inflytande på ledningenav det direkta projektarbetet. a. för all möjUggöra detta bör utvecklingoch införande av ett syslem ske i flera etapper. Av stor betydelse är det attde olika medverkande i en sysleminveslering ges möjUghet att utarbeta enkravspecifikation och att det inför varje beslut görs en bedömning av hur måloch krav uppfylls, s.k. konsekvensbedömningar. Utskottet behandlade utförligt beslutsprocessen vidsysleminvesleringar i samband med att riktlinjer för användning av ADB istatsförvaltningen lades fast av statsmakterna år »79 (prop. 1978/79:121, FiU1978/79:34). Utskottet underströk i det av godkända betänkandetnödvändigheten av att förbättra statsmakternas insyn i användningen av ADB ochatt ge dessa bättre möjligheter att påverka inriktningen av ADB-användningen.Detta kräver, anförde utskottet, all statsmakterna kommer in redan i ett tidigtskede av beslutsprocessen för större och viktigare projekt och att ett lämpUglutformat beslutsunderlag tas fram vid flera olika tillfällen. Vidare krävs attmyndigheterna i sin planering tar hänsyn till att statsmaktema kan komma attförändra förutsättningarna för ADB-projektel. Utskottetbetonade vidare vikten av all den tilltänkta ordningen för beslut rörandeADB-projekt i statsförvaltningen utformas med hänsyn FiU 1981/82:34 27 tagentill särskilda behov. borde ges tillfälle att ta ställningtiU större och viktigare sysleminvesleringar innan mer kostnadskrävandeaktiviteter, som skulle riskera alt inskränka handlingsfrihet,inleddes i ett ADB-projekt. I normalfallet borde ställningstagandefölja när resultatet av en s.k. huvudstudie föreligger, men innansystemkonstmktion påbörjats. Givelvis borde underställas ärendet pånytt för den händelse det fortsatta arbetet visade att huvudstudiensfömtsättningar förändrats i viktiga hänseenden. Utskottet underströk också detangelägna i alt arbetet planeras så att beslutstidpunkterna i så storutsträckning som möjligt anpassas lill budgetprocessen och tillbeslutsordningen i . Vissaytterligare synpunkter rörande beslutsformerna och handläggningsordningen idataärenden har framförts av på grundval av finansutskottelsbetänkande /80:26 med anledning av proposition 1979/80:124 om den centralaorganisationen för rationalisering och ADB i statsförvaUningen. Utskottethar noterat att de framförda önskemålen i lillämpUga delar har tillgodosetts iden förordning om investeringar i statliga ADB-system som sedermera utfärdats(SFS 1981:266). Desynpunkter som förs fram i den nu aktuella propositionen ligger i linje med denormer för beslutsfattande som lagts fast för statliga investeringar iADB-system. De bearbetningar och översikter rörande investeringsbehovet somaviseras bör enligt utskottets mening förbättra möjligheterna alt överblicka destörre ADB-system som finns i statsförvaltningen och därmed möjligheterna attpåverka och förändra dem. Utskottetanser det vara mycket angeläget med väl utvecklade metoder förkostnadsbedömningar av sysleminvesleringar och att beslutsunderlag,kalkylmetoder m. m. så långt möjligt förfinas och motsvarar de krav som måsteställas när det gäller rationaliseringsprojekl av besparingskaraktär. Kostnads-och besparingsaspeklerna kan inte nog betonas. Särskilt viktigt är del enligtutskottets mening att avstämningar löpande görs av de ekonomiska vinster somett system bedömdes medföra när beslutet all införa systemet fattades. Det ärviktigt att rationaliseringsvinsterna tas till vara och kommer till uttryckockså i direkta besparingar. Vad utskottet i det föregående har anfört ombetydelsen av att kostnads-och besparingsaspekterna beaktas vid ADB-användningi den statliga sektom torde utgöra svar också på det i motion 1170 (yrkande 1)framförda kravet alt skall uttala att ADB-användningen i statligverksamhet främst skall syfta till att minska statensadministrationskostnader. Det är enligt utskottets uppfattning självklart attADB-verksamheten bör syfta till att effektivisera och rationaliseraverksamheten så all administrationskostnaderna begränsas. Något uttalandehärom, utöver vad utskoltel anfört i det föregående, är enligt utskottetsmening inte erforderligt. FiU 1981/82:34 28 Vad slutiigen gäller utveckling och införande avADB-system har också utskottet den uppfattningen att dalakunnandel nu har ensådan bredd alt man systematiskt kan eftersträva en projektorganisation sommedger att den personal som skall använda ADB-stödet får ett ökat inflytande påledningen av det direkta projektarbetet. En sådan ordning ligger i linje med och torde i själva verket fömtsätta den vidgade roll som myndigheterna avsesfå vid anskaffning av ADB-utrustning. I motion 2404 önskas en meningsyttringav innebörd att fortsatt spridning av datakraft, kunnande och ansvar pådataområdet eftersträvas. Motionärerna vill att datadelegationen i samverkanmed kommun-och landstingsförbunden skall kartlägga möjligheterna lill spridningav datakraft till olika delar av landet. kan finna innebär motionärernas önskemål ett understrykande av deriktiinjer för spridning m. m. av ADB i statsförvaltningen som lades fast avstatsmakterna och som följs upp genom uttalanden av föredraganden iden nu aktuella propositionen. Den tekniska utveckling som sker på dalaområdetmöjliggör i allt högre grad spridning av datordriften, som aUt störrevikt läggs vid decentraliseringsaspekten när det gäller möjligheterna föranvändarna av ADB all utöva inflytande över systemens tillämpning. Utskottetnoterar att decentraliseringsutredningen avses få visst uppdrag på deltaområde.