bet · G501FiU1 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:1 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. (prop.1981/82:30) I proposition 1981/82:30 om vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m., har regeringen (ekonomidepartementet) dels föreslagit att godkänna de allmännariktlinjer för den ekonomiska politiken som förordats i propositionen-, dels framlagt förslag till vissa ekonomisk-politiska åtgärderinom försvars-, social-, kommunikations-, budget-, jordbruks-, handels-,arbetsmarknads-, bostads- och industridepartementens verksamhetsområden(bilagorna 1-9). Bilagorna 1-5 och 7-9 harremitterats till berörda fackutskott, bilaga 6 ochpropositionen i övrigt till finansutskottet. Utskottet behandlar i dettabetänkande de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Bilaga 6Handelsdepartementet behandlas i betänkande FiU 1981/82:2. Med anledning av propositionen har motionerna1981/82:5, 7-18, 33, 34 och 44-65 väckts. Motionerna 8 yrkande 1, 46 och 57 harremitterats till finansutskottet och övriga motioner till berörda fackutskott. I detta sammanhang behandlar utskottet följande motioner: 1981/82:8 av m. (m) vari såvitt nu är i fråga hemställs 1. att bifaller vad i motionen anförts ominriktningen av den ekonomiska politiken, 1981/82:46 av m. fl. (s) vari hemställs 1. att godkänner de allmännariktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om en översyn avvalutapolitikens utformning, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om villkoren förkontokreditgivning, 4. att hos regeringenhemställer att förhandlingar tas upp med kommunförbunden omkompensation för ränteförluster till följd av de nya rutinerna för utbetalningav kommunalskattemedel. 1 1981/82. FiU1981/82:1 2 1981/82:57 av m. (vpk) vari såvitt nu är i fråga hemställs 1. att beslutar att avslå de i proposition1981/82:30 förordade allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken ochgodkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas imotionen. I propositionen har regeringenefter föredragning av statsrådet föreslagit att godkännade allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordats ipropositionen. Efter en genomgång av den ekonomiska utvecklingen undersenare år och motiven till fullmäktiges i beslut den 14 september1981 att devalvera kronan anger ekonomi- och budgetministern följande i frågaom den ekonomiska politikens inriktning: Devalveringen innebär attvärldsmarknadspriserna på varor i internationell handel höjs räknat isvenska kronor. För att devalveringen skall bli framgångsrik krävs att dennaprisökning endast i mycket begränsad utsträckning får slå igenom i vår inhemskapris- och lönenivå. Det är endast genom att hålla tillbaka våra inhemska priseroch löner som devalveringen ger den åsyftade sänkningen av de svenska relativprisernaoch relativkostnaderna. Den sålunda förbättrade konkurrenskraften skall möjliggöraen expansion i den konkurrensutsatta sektorn. Denna expansionsprocess inledsmed en ökad efterfrågan på svenska produkter som vi kommer att kunna avläsa iökad export och minskad importpenetration på den svenska marknaden. Detta ledertill en viss lageruttömning, men det ger också ökad produktion och ett bättresysselsättningsläge än vi annars skulle haft i den konkurrensutsatta sektorn.Dessa effekter gör sig märkbara efterdevalveringen. För att uppgången skall bli bestående krävs emellertid attinvesteringarna kommer igång inom industrin. I annat fall kommer uppgången attbromsas på grund av kapacitetsbrist i den mest expansiva delen av industrin.Man måste också i ett relativt tidigt skede förvänta sig en lageruppbyggnad.Denna fas kan vi väntas komma in i . Uppgången får dåockså ytterligare näring av den internationella återhämtning som då förefallersannolik. I detta skede med en samtidig efterfrågeökning frånexport, investeringar och lager blir de krav uppgången ställer på den svenskaekonomin betydande. Det är då av yttersta vikt att efterfrågan från andra delarav ekonomin hälls tillbaka. I annat fall kan vi närma oss kapacitetstaket försnabbt med efterfrågeinflation som följd. Förutom genom ökade investeringar måste också utrymme föruppgången skapas på kapacitetssidan genom en flexibel arbetsmarknad. 1 annatfall är risken stor att inflationsdrivande flaskhalsar uppstår vilka bl, a.leder till ökad löneglidning. Under 1983kommer de angivna kraven ytterligare att skärpas, alltefter- FiU1981/82:1 3 som kapacitetsutnyttjandet i ekonomin ökar. Självfallet ärdärmed en lugn avtalsrörelse 1983 en viktig förutsättning för en fortsattåtergång mot balans. Under hela uppgångsfasen kommer inflationsfaran ochflaskhalsproblemen att vara ett latent hot mot en återgång till balans. Föratt devalveringen skall lyckas krävs att dessa faror så långt som möjligtundanröjs. Den ekonomiska politiken måste därför utformas så att - inflation ochinflationsförväntningar dämpas, - kapacitetstillväxteni den konkurrensutsatta sektorn främjas genom en förbättrad produktionsförmåga, - efterfråganfrån offentlig och privat konsumtion hålls tillbaka. Under rubriken kamp mot inflationenanges i propositionen att devalveringen kommer att leda till en engångshöjningav prisnivån med . Reallönerna minskar i motsvarande mån. I syfte attmotverka detta och att förhindra att avtalens prisklausuler utlöses föreslåsdärför att mervärdeskatten sänks från . Den nyaskattesatsen blir räknat som påslag på varans pris exkl. skatt att jämföramed f. n. Beräknat på varans pris inkl. skatt blir skattesatsen 16 2/mot nuvarande . Ekonomi- och budgetministern framhåller att löntagarnaredan tidigare har accepterat en betydande nedgång i sin reala standard underavtalsperioden. I det läge vi nu befinner oss är det därför naturligt att denbörda som devalveringen medför fördelas också på övriga grupper i ekonomin. Detär detta som åstadkoms genom kombinationen av sänkt mervärdeskatt ochtidigarelagda besparingar. Devalveringen i kombination med övriga åtgärder somnu föreslås eller planeras inför /83 ger alltså en åtstramandeeffekt på den inhemska efterfrågan för sammantaget. Är 1982 kommer den inhemska efterfrågan enligtpropositionens bedömning att utvecklas mycket svagt. Exkl. lager kommer denatt minska med 0,. Därtill kommer ett positivt lageromslag som motsvarar 1,av BNP. Av lageromslaget ligger emellertid en betydande del på olja, varförresurskravet på den inhemska ekonomin blir mer begränsat än vad siffranantyder. Sammantaget bör en inhemsk efterfrågeökning strax över noll år 1982vara väl förenlig med de krav på inhemsk åtstramning som devalveringenställer, anför statsrådet. De föreslagna åtgärderna kompletteras med ett prisstopptill årets slut. Som stoppriser gäller de priser som rådde den 11 september1981. När mervärdeskatten sänks avses stoppriserna att sänkas i motsvarandegrad. Åtgärderna medför enligt propositionens bedömning attavtalsklausulen inte torde behöva utlösas . Totalt räknas med attprisstegringarna under loppet av 1981 blir inemot . De priser som ingår iavtalsklausulen och som bl. a. exkluderar stigande energipriser ökar dockväsentligt långsammare. I förlängningen av regeringens ekonomiska politik liggeratt inte heller avtalens prisklausul skall behöva utlösas.Löneökningen på FiU1981/82:1 4 kan nämUgen, kombinerat med en viss ökning avproduktiviteten, väntas medföra att kostnadsökningen per producerad enhetungefärligen ökar . Den strama inriktning som den ekonomiskapolitiken ges med bl. a. en påtaglig uppbromsning av de offentliga utgifternakommer också att verka dämpande på inflationstendenserna, framhåller ekonomi-och budgetministern. I detta sammanhang har växelkurspolitiken en viktig rollatt spela. har möjlighet att ändra riktmärket för valutaindex så attkronan apprecieras för den händelse detta skulle behövas. I syfte att motverka den budgetförsvagning som följer avden sänkta mervärdeskatten och devalveringen bör enligt regeringens uppfattningandra åtgärder vidtas/ör all stärka slaisbudgelen. Därför föreslås att ca 4miljarder kronor av de i proposition 1980/81:150 aviserade besparingarna om 12miljarder kronor tidigareläggs. I propositionen framhålls att en högre vinstnivå iföretagen är en önskvärd effekt av devalveringen. I syfte att skapa incitamentför företagen att utnyttja det förbättrade vinstläget till ökade investeringarföreslås att av vinster över 1 milj. kr. betalas in påtillfälliga vinstkonton i . Vidare föreslås eller aviseras åtgärder i propositionen isyfte att förbättra näringslivets produktionsförmåga. Den av regeringspartiernaoch socialdemokraterna träffade överenskommelsen om en inkomstskattereform hardetta syfte. Åtgärderföreslås för att stimulera utbudet av virke. Tidsperioden för det nuvarande 10-procentigainvesteringsavdraget för näringslivets byggnadsinvesteringar föreslås förlängdmed . Vad gäller det nuvarande investeringsavdraget för maskiner ochinventarier föreslås en omläggning syftande till att ge de investerandeföretagen ett snabbare likviditetstillskott än vad nuvarande system innebär. Åtgärder föreslås också för att stimulera industrinsforsknings- och utvecklingsverksamhet. I propositionen föreslås vissabesparingar som skall kunna träda i kraft redan tidigt under kalenderåret 1982.Förslagen presenteras i bilagor till propositionen. Den huvudsakliga inriktningenav åtgärderna framgår av följande sammanfattning. Inom områdeavses lagrådets yttrande inhämtas över vissa förändringar av rättshjälpen sommedför minskade statsutgifter. a. bör avgifterna ses över och möjligheternaatt få rättshjälp i vissa fall begränsas och i andra fall helt tas bort. Vidarebör en skärpning ske i reglerna om prövning av arvoden till biträden enligträttshjälpslagen och till offentliga försvarare. Den årliga besparingenberäknas uppgå till ca 25 milj. kr. Inom försvarsdepartementets område begränsas det realaplaneringsutrymmet under /82 med ytterligare 200 milj. kr. Inom område föreslås åtgärder sommedför en besparing om ca 2 150 milj. kr. Av detta belopp avser en mindre del FiU1981/82:1 5 socialförsäkringssektorn utanför statsbudgeten. Som kommeratt redovisas i det följande föreslås ändrade regler för vilka tidsintervallersom skall tillämpas vid omräkning av basbeloppsanknutna förmåner m. m. Dettainnebär att indexuppräkning i fortsättningen skall göras endast en gång omåret, nämligen . Denna förändring som görs i lagen om allmänförsäkring inom område påverkar en rad författningar inomandra departements områden. Lagrådets yttrande kommer att inhämtas. I systemetför kommunalt bostadstillägg för folkpensionärer föreslås införande av enundre hyresgräns om . för såväl ensamstående som gifta pensionärer. Inomkort kommer vidare att föreslås att pensionstillskotten byggs ut samt vissaförbättringar av handikappersättning m. m. Slutligen föreslås att de statligabosättningslånen avskaffas . Inom område föreslåsregeländringar i transportstödet för m. m. Regeringen har vidarebeslutat om ändringar i statens järnvägars rabatter för pensionärer ochstuderande. Sammanlagt beräknas besparingarna uppgå till ca 110 milj. kr. Inom område uppnås en besparingpä studiestödsområdet till följd av det nya sättet att fastställa basbeloppet.Därutöver bör vissa anpassningar av regelsystemet genomföras. Lagrådetsyttrande kommer att inhämtas. Besparingen beräknas ge ca 130 milj. kr. Inom område kommer attföreslås besparingar uppgående till sammanlagt ca 140 milj. kr. sänks från till av lönekostnaden.Vidare avskaffas såväl detaljplaneringsbidraget som vissa former av lönebidrag. Inom område kommer att föreslåsändrade regler för fastställande av låneunderlag vid ombyggnad av småhus.Regeländringarna innebär att arbetskostnader får ingå i låneunderlaget endastom arbetena utförs av annan än lånesökanden. Den möjlighet till räntebidrag förfastighetslån till garage som nuvarande regler medger kommer att avskaffas.Vidare föreslås en avveckling av det statskommunala bostadsbidraget tillpensionärer m. fl. Stödet, som utgår som ett utfyllnadsbidrag till KBT, står numerainte i rimlig proportion till administrationskostnaderna. Besparingen kanberäknas till 10 milj. kr, för staten varav 7 milj. kr. avser administration.Den fastighetsekonomiska lönsamheten för energisparåtgärder som vidtas ikommunala och landstingskommunala byggnader och anläggningar har bedömts varahög. Med hänsyn härtill föreslås att det statliga stödet till sådana åtgärderavskaffas. Slutligen föreslås ändrade regler för de s. k. tomträttslånen.Sammantaget beräknas besparingarna uppgå till 475 milj. kr. Inom industridepartementets område kommer att föreslås attreglerna för det regionalpolitiska stödet ändras. Lokaliseringslånen begränsastill maximalt av stödunderlaget som möjligheterna att beviljasådana lån slopas för bl. a. ändamålen marknadsföring och produktutveckling.Vidare föreslås att möjligheten att ge lokaliseringslån till rörelsekapitalavskaffas i stödområdena 1-3. Dessutom föreslås att bidrag och lån ej skallkunna ges för kostnadsfördyringar och tilläggsinvesteringar. Vidare slopasbidragen till investeringar i maskiner och inventarier i stödområdena 1-3.Sammantaget beräknas besparingarna uppgå till ca 300 milj. kr. Den sammanlagda omfattningen av deredovisade besparingarna framgår av tabell 1. FiU1981/82:1 7 kommunerna ser det ut som om man skulle kunna lyckas medatt hålla ökningen vid , Även om en kraftig neddragning iökningstakt synes ske också för landstingskommunerna tyder dock uppgifterna härpå en volymökning på . När det gäller skattesatserna görs den bedömningen attökningarna torde bli mycket begränsade. Det är enligt föredraganden angeläget att delandstingskommuner som uppvisar en alltför hög expansion ytterligare begränsarvolymökningen innan budgetarna för fastställs. Vissa ytterligareåtgärder kan behöva vidtas för att få ned volymökningen om det skulle visa sigatt resultaten av de ansträngningar som görs i det kommunala budgetarbetet blirotillräckliga. När det gäller de nu aktuella ekonomisk-politiskaåtgärderna kan konstateras att det är meningen att alla samhällssektorer måsteberöras av effekten från devalveringen. För kommunsektorns del finns detanledning att särskilt uppmärksamma möjligheterna till att ersätta importeradevaror med inhemska varor. Sänkningen av mervärdeskatten leder till betydandekostnadssänkningar för kommunsektorn. Det är därför i den situation som haruppkommit rimligt att det inte utgår någon kompensation från staten för deuteblivna ränteintäkter som har uppstått i samband med attutbetalningsrutinerna för kommunalskattemedel har lagts om fr. o. m. den 1 juli1981. Det är också nödvändigt med vissa andra besparingar. Förkommunsektornsdelinnebärde tidigare nämnda förslagen bl. a. att fr. o. m. den 1januari 1982 kommer statliga lån inte längre att beviljas till kommuner ochlandstingskommuner för energibesparande åtgärder. Vidare kommer den statligalåneandelen för tomträttslån att sänkas från till från samma datum.Finansieringen av sådana åtgärder får således i fortsättningen till stor delske på kreditmarknaden. Detaljplaneringsbidraget som utgår till kommuner förtidigareläggning av vissa projekteringsarbeten föreslås slopat fr. o. m. den 1januari 1982. Den ändring som föreslås i fråga om KBT blir kostnadsneutral förkommunerna genom en sänkning av statsbidragsprocentsatsen. De förslag som rörinkomstskatten kommer att beröra kommunsektorn först fr. o. m. . Motion 8 av m. fl. (m)har följande huvudsakUga innehåll, - En sänkning avinkomstskatten som ett led i strävan att nedbringa marginalskatternatill högst för den helt dominerande delen av de heltidsarbetandeinkomsttagarna. Förslaget om en sänkning av mervärdeskatten avvisas ianslutning därtill. - Regeringensföreslagna besparingsåtgärder godtas och därutöver föreslåsytterligare besparingar. föreslås besparingar på totalt ca 4,3miljarder kronor. Vidare redovisas hur sparmålet på 12 miljarder FiU1981/82:1 ( Sammanfattning av iproposition 30 redovisade besparingsförslag Milj. kr. Summa 3 530' ' Av detta belopp avser en mindre delsocialförsäkringssektorn utanför statsbudgeten Härutöver föreslås enbudgetförstärkning komma till stånd genom att pensionärernas extra avdrag vidinkomstbeskattning avtrappas snabbare än enligt gällande regler. Effektenberäknas uppgå till ca 600 milj. kr. Summan av nu föreslagna besparingar m. m. beräknas i propositionentill ca i helårseffekt. Det omedelbara genomslaget kalenderåret1982 är inte möjligt att mer exakt uppskatta men uppgår till ett lägre belopp. För att uppnå det av fastställda besparingsmåletom bör således ytterligare besparingar om. ca 8miljarder kronor genomföras. Avsikten är att budgetpropositionföreslå åtgärder som uppgår till detta belopp. Utöver de redovisade förslagen till besparingar föreslåsvissa ändringar av inkomstskatten för fysiska personer bl. a. avskaffande avden särskilda skattereduktionen. Dessa ytterligare ändringar kan beräknas ge enbudgetförstärkning om ca . I motsatt riktning verkar förslagenom investeringsstimulanser. I propositionen berörs något effekterna på budgetsaldot avsamtliga nu aktuella förslag. Tidigareläggningen av besparingar, liksom vissaav de föreslagna åtgärderna avseende inkomstskatten, leder till en successivbudgetförstärkning. har åtgärderna inom andra områden en motsattbudgeteffekt. Detta,gäller främst sänkningen av mervärdeskatten, men även andraförändringar som berör budgetens inkomstsida. Det kan inte heller uteslutas attvissa andra särskilda insatser kan bli aktuella som försämrar budgetsaldotnågot. Sammantaget finns det enligt föredraganden anledning förmoda attbudgetunderskottet kommer att bli något större innevarande och nästa budgetårän vad som tidigare beräknats. De uppgifter som f. n. föreliggerom den budgeterade volymökningen i kommunsektorn pekar på att det kommer attske en kraftig begränsning i volymökningstakt för jämfört med tidigareår. FiU1981/82:1 8 kronor - utöver vad som krävs för att finansiera sänktamarginalskatter - kan uppnås /83. - Regeringens förslag till utbudsstimulerande åtgärdergodtas. Förslaget om vinstavsättning till särskilt investeringskonto i avvisas. En sänkning av arbetsgivaravgiften i det inre stödområdet förordas. - I motionen utvecklas kritiken mot en skattereforminnebärande begränsad indexreglering och inskränkt rätt till underskottsavdrag. Efter en redovisning av bakgrundentill nuvarande ekonomiska läge och de krav som en politik föråterställd balans ställer anger motionärerna motiveringarna för sinaställningstaganden till förslagen i regeringens stabiliseringspaket. Motionärerna finner det anmärkningsvärt att, på sätt somregeringen gjort, presentera en devalvering som en konjunkturpolitisk åtgärd.Det är enligt deras mening betänkligt att statsmakterna återigen går in ochkorrigerar resultatet av träffade avtal på arbetsmarknaden och det kanifrågasättas om man inte därmed starkt försvårar tillräckligt återhållsamma avtalför framtiden. Inte desto mindre görs bedömningen att en devalvering, när andralösningar avvisats, blev det enda realistiska sättet att tillräckligt snabbtåstadkomma den kostnadsanpassning som är en förutsättning för återvunnenekonomisk balans. Det noteras att uppskrivningen av D-marken bidragittill att ytterligare förbättra det svenska konkurrensläget. Ett centralt inslag i det avregeringen föreslagna stabiliseringspolitiska paketet är en sänkning avtnervärdeskatten från 23.46 till 20 % från . Klokskapen bakom den föreslagna mervärdeskattesänkningenkan enligt motionärerna ifrågasättas från en rad synpunkter: - För det förstasäger beprövad nationalekonomisk erfarenhet att en devalvering för att bliframgångsrik bör åtföljas av en åtstramning av den ekonomiska politiken. Riskenär uppenbar att den ekonomiska politiken - i likhet med vad som skedde 1979efter devalveringarna 1976-1977- blir alltför expansiv. - Det angivnasyftet att förhindra en utlösning av avtalets indexklausul får åtgärden attframstå snarare som ett slags manipulation med index än som en real åtgärd motinflationen. Den innebär ju bl. a. att en skatt byts mot en annan som interegistreras i prisindex. En mer direkt åtgärd hade varit att t. ex. kombineraprisstoppet med ett lönestopp som förhindrade utlösning. - I regeringensproposition sägs att om avtalets prisklausul genombryts, leder detta till ettextra lönepåslag på inte fullt och att denna snabbare löneökning skulle geen stimulans till en - icke önskvärd - ökad efterfrågan. Med hänsyn tilllönepåslagets förmodade storlek blir emellertid dess effekt relativt litenjämfört med de direkta stimulanseffekter som den föreslagnamervärdeskattesänkningen måste få. FiU1981/82:1 9 - Sänkningen avmervärdeskatten framstår också som märklig mot bakgrund av devalveringensorsaker, d. v. s. valutakorgens konstruktion och de i det långsiktigaperspektivet alltför stora löneökningarna. Om den svenska kronan under 1981hade varit knuten till det europeiska monetära samarbetet, skulle dess uppgångi förhållande till de centraleuropeiska valutorna inte ha kommit till stånd.Inte heller som reaktion på devalveringens andra orsak - de för storalöneökningarna - framstår sänkningen av mervärdeskatten som en adekvatreaktion. - En direkteffekt av en sänkning av mervärdeskatten blir att inte någon som helst åtgärdkommer att vidtagas i syfte att mildra de orimliga marginalskatterna under1982. Med hänsyn till att det är marginalskatterna -inte mervärdeskatten - somrepresenterar vårt allvarligaste skattepolitiska problem, framstår enförskjutning av beskattningen från indirekt skatt -moms - till direkt statliginkomstskatt som direkt orimlig. De utbudsstimulerande effekterna av enmomssänkning torde vara blygsamma i förhållande till sänkta marginalskatter. Mot denna bakgrund kan motionärerna inte tillstyrkaregeringens förslag om en sänkning av mervärdeskatten. Bland olika åtgärder för att kommatill rätta med inflationen föreslår regeringen att av företagens vinsteröver 1 milj. kr. skall avsättas till särskilda investeringskonton iriksbanken. Avsikten skulle vara att säkerställa att ett förbättrat vinstlägeslår ut i ökade investeringar och inte ger upphov till inflatoriskalönestegringar. lönsamhet har, påpekar motionärerna, emellertidunder legat på en alltför låg nivå. Risken för en frånsamhällsekonomisk synpunkt osunt hög vinstnivå är försumbar. Också pådenna punkt anser motionärerna att regeringens förslag bör avslås. Trots den kritik som riktas motdelar av regeringens stabiliseringspaket ställer sig motionärerna positiva tillflertalet av de i paketet upptagna åtgärderna. - Förändringar ilagen om anställningsskydd innebärande lagfäst rätt till provanställning upptill samt rätt till extraanställning vid arbetstoppar. - Införande avett system med ökad självrisk i sjukförsäkringen. Det bör emellertid varamöjligt att börja tillämpa ett sådant system . - Åtgärder föratt stimulera utbudet av virke. De föreslagna åtgärderna är emellertidotillräckliga, särskilt på kort sikt. Den viktigaste åtgärden för attåstadkomma det avsedda ökade virkesutbudet torde vara sänkta marginalskatter.Åtgärder för att därutöver stimulera ytterligare virkesutbud behandlas närmarei särskild motion. - Åtgärder föratt påverka näringslivets investeringar, d. v. s. en förlängning av detnuvarande investeringsavdraget för byggnader samt ersättande av FiU1981/82:1 10 det nuvarande investeringsavdraget för inventarier med ettnytt system, där av ingående mervärdeskatt på investeringar får dras avmot utgående mervärdeskatt. - Förslag omsärskilt forskningsavdrag för att stimulera industrin till ökade insatser förforskning och utveckling. - Tillskapande avsärskilda uppfinnarkonton. 1 fråga om regeringens beslut attanslå ytterligare 600 milj. kr. till arbetsmarknadspolitiska åtgärder harmotionärerna inga erinringar häremot till den del medlen avser direkta insatserför arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten, osv. Till den del medlen avsertidigarelagda offentliga investeringar i byggnader är de enligt motionärernasmening emellertid diskutabla.