bet · G501JuU7 · 1981-12-31 00:00:00 — om säkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar (prop.1980/81:114 jämte motioner) Propositionen m. m. I proposition 1980/81:114 harregeringen () efter hörande av lagrådet föreslagitriksdagen att anta i propositionen framlagda förslag till 1. lag om säkerhetskontroll viddomstolsförhandlingar, 2. lag om ändring i , 3. lagom ändring ilagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 4. lagom ändring i lagen (1976:839) om statens va-nämnd. Rörande propositionens huvudsakliga innehåll hänvisar utskottet till vad som anförsi det följande under rubriken på s. 6. I samband med propositionen behandlar utskottet de medanledning av propositionen väckta motionerna 1980/81:2036 av () och 1980/81:2037 av m. fl. (vpk). har avgett yttrande i ärendetsåvitt gäller frågan huruvida 2 kap. 12 § regeringsformen påkallar annanavgränsning av tillämpningsområdet för säkerhetskontroll än den som harföreslagits i propositionen. Yttrandet (KU 1981/82:2 y) fogas som bilaga tilldetta betänkande. De vidpropositionen fogade lagförslagen har följande lydelse. 1 1981/82. Lag om säkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar Härigenom föreskrivs följande. 1 § Säkerhetskontroll enligt dennalag får äga rum, om det till följd av särskilda omständigheter finns risk föratt det i samband med en domstolsförhandling kan komma att förövas brott sominnebär en allvarlig fara för någons liv, hälsa eller frihet eller föromfattande förstörelse av egendom. 2 § Beslut om säkerhetskontrollmeddelas av domstolen efter samråd med polismyndigheten och, i brottmål,åklagaren. När fråga om säkerhetskontroll skall prövas före förhandlingen,fattas domstolens beslut av den tillämnade ordföranden vid förhandlingen. 3 § Säkerhetskontroll omfattaråhörare och dem som har kallats att närvara vid förhandlingen. Kontrollen avserdock inte rättens ledamöter och andra som skall närvara vid förhandlingen pågrund av utövning av allmän tjänst och inte heller advokater. Domstolen får, omsärskilda skäl talar för det, undanta andra personer från kontrollen. 4 § Säkerhetskontroll skall utförasav polisman efter närmare anvisningar av polismyndigheten. 5 § Vid säkerhetskontroll skall vapenoch andra föremål som är ägnade att komma till användning vid brott som avses i1 § eftersökas. Fördetta ändamål får kroppsvisitation äga rum. Väskor och andraföremål som medförs till eller påträffas i rättssalen eller lokaler som hör tilldenna får undersökas. 6 § Den som inte underkastar sigföreskriven säkerhetskontroll skall vägras tillträde till förhandlingen. Om någon annan än en åhörare vägrar att underkasta sigsäkerhetskontroll, skall detta anmälas till domstolen. Domstolenskall då avgöra om den som har vägrat att underkasta sig säkerhetskontrollskall undantas från denna. Får den som vägrar att underkasta sig säkerhetskontrollhämtas till domstolen, om han uteblir, får domstolen förordna att han trots sinvägran skall undergå säkerhetskontroll. Den som inte tillåter undersökning av väska eller annatföremål skall, om det inte kan anses olämpligt, beredas tillfälle att lämnaföremålet till förvaring. Lämnas föremålet till förvaring, får tillträde intevägras. 7 § Påträffas vid säkerhetskontroll något sådant föremålsom avses i 5 § och tas det inte i beslag enligt bestämmelserna i , skall den hos JuU1981/82:7 3 vilken föremålet påträffas uppmanas att lämna det ifrånsig för förvaring. Är innehavaren till ett påträffat föremål okänd, får detomhändertas. Den som inte efterkommer uppmaningen får avlägsnas fråndomstolslokalen, om ej annat följer av tredje stycket. Om någon annan än en åhörare inte efterkommer en uppmaningsom avses i första stycket, skall detta anmälas till domstolen.Domstolen skall då avgöra om den som har vägrat att lämna föremålet ifrån sigskall få tillträde utan att lämna det ifrån sig. Får den som vägrat att lämnaifrån sig föremålet hämtas fill domstolen, om han uteblir, får domstolenförordna att föremålet trots hans vägran skall omhändertas för förvaring. 8 § Föremål som har lämnats tillförvaring eller omhändertagits enligt denna lag skall förvaras på betryggandesätt. Om det begärs, skall bevis om att ett föremål har lämnats till förvaringeller omhändertagits utfärdas. Föremålet skall återlämnas till den som harlämnat det till förvaring eller från vilken det omhändertagits när denne lämnarrättssalen eller lokaler som hör till denna. 9 § Kroppsvisitation som är av meraväsentlig omfattning skall verkställas i enskilt rum och om möjligt i vittnesnärvaro. Kroppsvisitafion av kvinna får verkställas eller bevittnas endast avkvinna, om undersökningen inte sker genom elektrisk metalldetektor. 10 § Domstolens beslut enligt denna lag får inteöverklagas. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 5 kap. 9 §rättegångsbalken skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Det ankommer på rättens ordförandeatt upprätthålla ordningen vid rättens sammanträden och att meddela deföreskrifter som behövs. Han får utvisa den som stör förhandlingen eller påannat sätt uppträder otillbörligt. Han får också begränsa antalet åhörare irättssalen för att undvika trängsel. 'Senaste lydelse 1980:262. 1* 1981/82. JuU1981/82:7 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Rätten får förbjuda att annan tar upp förhör på fonetiskväg, om det kan antas att upptagningen så besvärar den som hörs att det blirtill men för utredningen. Fotografi får inte tas i rättssalen. Om någon som har utvisats tränger sig in i rättssaleneller om någon i övrigt inte lyder en tillsägelse som har meddelats för attupprätthålla ordningen får rätten förordna att han skall tas i häkteoch kvarhållas där så länge sammanträdet varar, dock inte längre än . Om säkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar finnssärskilda föreskrifter. Denna lag träder i kraft . Lag omändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder Härigenom föreskrivs att 27 § lagen(1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 27 §2 Bestämmelserna i 5 kap.rättegångsbalken om offentlighet och ordning vid domstol äger motsvarandetillämpning vid nämnd. Expert som avses i 5 § andra stycket denna lag får närvaravid hyresnämndens överläggning till beslut. Bestämmelserna (1981:000) om säkerhetskontroll viddomstolsförhandlingar får tillämpas vid nämnd. Denna lag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1980:97. Senaste lydelse 1980:215. JuU1981/82:7 5 Lag om ändring i lagen (1976:839) om statens va-nämnd Härigenom föreskrivs att 17 § lagen(1976:839) om statens va-nämnd skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 17 § Vid nämndens sammanträden och vid besiktfiing föres protokoll. Bestämmelserna i 5 kap. rätte- Bestämmelsernai 5 kap. rätte- gångsbalken om offentlighet vid gångsbalken om offentlighet vid domstol gäller i tillämpliga delar. domstol och i lagen (1981:000) om säkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar gäller i tillämpliga delar. Nämnden är berättigadatt för sina sammanträden förfoga över behövliga lokaler i domstolsbyggnadeller annan allmän byggnad, som ej är för tillfället upptagen för sitthuvudsakliga ändamål eller utgöres av gudstjänstlokal. Uppkommer särskildakostnader skall de ersättas. Denna lag träder i kraft . JuU1981/82:7 6 I motion 1980/81:2036 av ChristinaRogestam (c) hemställs beträffande den föreslagna lagen om säkerhetskontrollvid domstolsförhandlingar att beslutar om följande lydelse av 1 §. Säkerhetskontroll enligt denna lag får äga rum, om dettill följd av särskilda omständigheter finns risk för att det i samband medförhandling vid allmän domstol om ansvar för brott, på vilket kan följafängelse , kan komma att förövas brott som innebär allvarligfara för någons liv, hälsa eller frihet eller för omfattande förstörelse avegendom. I motion1980/81:2037 av m. fl. (vpk) hemställs 1. att riksdagenavslår proposition 1980/81:114. 2. att riksdagenhemställer att regeringen återkommer med ett nytt lagförslag omsäkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar i enlighet med vad som anförts imotionen. Det förekommer att domstolar avsäkerhetsskäl kräver att de som bevistar en rättegång underkastar sig kontrollt. ex. i form av kroppsvisitation. uppmärksammade år 1976regeringen på att det enligt hans uppfattning inte fanns något lagligt stöd försådana kontroller. Även har uppmärksammat bristen på lagreglering (KU1975/76:56 s. 33, rskr 414). Mot bakgrund härav uppdrog regeringen åt domstolsverketatt utreda frågan om kontroll och säkerhetsåtgärder för att skydda allmänordning och säkerhet vid domstolsförhandlingar samt att lägga fram förslag tillförfattningsmässig reglering. redovisade uppdraget ipromemorian Säkerhetskontroll vid domstolsförhandling. Förslaget i den nu aktuella propositionen bygger påpromemorian och remissyttrandena över den. Lagrådet har yttrat sig i ärendetoch har därvid framfört vissa erinringar vilka har beaktats ipropositionsförslaget. En ledamot av lagrådet godtar inte förslaget såvittgäller tillä..ipningsområdet för lagstiftningen. I propositionen föreslås en lag omsäkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar. Enligt förslaget skallsäkerhetskontroll få ske om det till följd av särskilda omständigheter finnsrisk för att det i samband med en domstolsförhandling kommer att begås brottsom innebär allvarlig fara för någons liv, hälsa eller frihet eller föromfattande förstörelse av egendom. Vid kontrollen skall vapen och andra föremålsom är ägnade att komma till användning vid sådant brott eftersökas. Kontrollensker i form av kroppsvisitation och JuU 1981/82:7 7 undersökning av väskor m. m. Den omfattar åhörare ochandra som skall närvara vid förhandlingen. Undantagna är dock rättensledamöter, andra som är närvarande på grund av utövningen av allmän tjänst ochadvokater. Även andra personer kan undantas. Tvångsmässig säkerhetskontroll kanske av den som får hämtas till domstolen om han uteblir. Annan person som inteunderkastar sig säkerhetskontroll skall vägras tillträde till förhandlingen.Det är domstolen som beslutar om säkerhetskontroll medan genomförandet ankommerpå polisen. Den föreslagna lagen omfattar alla slags domstolsförhandlingar.Propositionen innehåller också förslag till sådana lagändringar som gör attbestämmelserna om säkerhetskontroll blir tillämpliga vid arrende- ochhyresnämnderna och vid statens va-nämnd. Lagstiftningen har föreslagits träda ikraft . I propositionen uppgerdepartementschefen att ett kännetecknande drag i de senare årensbrottsutveckling är att den grova brottsligheten har ökat. Han tecknar en bildav denna brottslighet och anför härvid att den ofta är organiserad och harinternationell anknytning och att den utmärks av höggradig hänsynslöshet ochlikgiltighet för människors liv. Han säger vidare att stora ekonomiska intresseninte sällan är involverade i detta slag av brottslighet och att de inblandadeför det mesta riskerar långa fängelsestraff. Mot bakgrund av vad som harredovisats måste man enligt departementschefen allvarligt räkna med risken föratt det i samband med vissa domstolsförhandlingar företas våldsaktioner, t. ex.vid fritagningsförsök. Enligt utskottets mening inger den bild departementschefentecknat oro och utskottet vill inledningsvis slå fast att det, somdepartementschefen anger, är angeläget att man genom olika åtgärder försökerminska riskerna för våldshandlingar vid domstolsförhandlingar och beredaåhörare och dem som medverkar i förhandlingen ett tillfredsställande skydd.Detta gäller inte minst mot bakgrund av att det, som departementschefen anför,för ett fritt och demokratiskt samhälle är av grundläggande betydelse attdomstolarna kan verka fritt och i möjligaste mån är skyddade mot angrepp sompåverkar eller förhindrar det rättsliga förfarandet. Förslaget i propositionen innebär att en domstol somvillkor för allmänhetens tillträde till en förhandling i vissa fall får beslutaatt kroppsvisitation och undersökning av väskor m. m. skall äga rum. Härigenominnebär förslaget, som departementschefen och påpekar,inskränkningar i några av de grundläggande rättigheterna som medborgarna ärtillförsäkrade enligt föreskrifterna i 2 kap. regeringsformen. 111 § i dettakapitel föreskrivs nämligen att domstolsförhandlingar skall vara offentliga ochenligt 6 § är varje medborgare gentemot det allmänna skyddad motkroppsvisitation och liknande intrång. Regeringsformen medger dock att dessarättigheter begränsas. För att så skall få ske uppställs vissa krav. JuU1981/82:7 8 Aktuell i detta sammanhang är, som konstitutionsutskottetanför, särskilt den i 2 kap. 12 § intagna föreskriften att enrättighetsbegränsning aldrig får gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyntill det ändamål som har föranlett den. Innan man tar ställning till om domstolarna skall hamöjlighet att anordna säkerhetskontroll enligt den föreslagna lagstiftningenmåste man enligt utskottets mening, bl. a. med hänsyn till att det gällerinskränkningar i grundlagsskyddade rättigheter, först undersöka om det finnsmöjlighet att uppnå ett tillfredsställande skydd på annat sätt. har undersökt vilka förebyggande åtgärdersom kan komma i fråga för att lösa säkerhetsfrågorna vid domstolsförhandlingaroch departementschefen redovisar dem i propositionen. Enligt utskottets meningvisar den genomgången övertygande att det - som departementschefen anför - äruppenbart att risken för väpnat våld kvarstår om möjligheten inte finns att,vid sidan av bevakning och andra förebyggande åtgärder, anordna särskildkontroll av dem som bevistar vissa rättegångar. Utskottet anser således attmöjligheten att föranstalta om säkerhetskontroll inte kan avvaras. Enligt utskottet är det, bl. a. av rättssäkerhetsskäl,otillfredsställande att det brister i författningsreglering när det gällerförutsättningarna m. m. för att anordna säkerhetskontroll. Utskottet förordardärför att en lag i ämnet införs. Redan i detta sammanhang vill utskottetbetona att en lagstiftning om säkerhetskontroll måste utformas och tillämpasrestriktivt. Utskottet vill också framhålla att avsikten med en lagregleringinte är att förekomsten av säkerhetskontroller skall öka, utan endast attklarlägga de formella förutsättningarna för sådan kontroll. Beträffande vissa enskildheter i lagregleringen utvecklarutskottet sina ståndpunkter närmare i det följande. Enligt 1 § i den föreslagna lagenom säkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar skall säkerhetskontroll få skeom det till följd av särskilda omständigheter finns risk för att det i sambandmed en domstolsförhandling kan komma att förövas brott som innebär allvarligfara för någons liv, hälsa eller frihet eller för omfattande förstörelse avegendom. Säkerhetskontroll skall sålunda kunna äga rum vid de allmännadomstolarna, dvs. högsta domstolen, hovrätterna och tingsrätterna, vid deallmänna förvaltningsdomstolarna, dvs. regeringsrätten, kammarrätterna,länsrätterna och mel-lankommunala skatterätten, samt vid bostadsdomstolen,krigsrätterna, försäkringsöverdomstolen, försäkringsrätterna,patentbesvärsrätten, och arbetsdomstolen. Propositioneninnehåller också förslag till sådana lagändringar som innebär attsäkerhetskontroll - under de förutsättningar som har angivits - skallkunna äga rum vid arrende- JuU1981/82:7 9 nämnderna, hyresnämnderna och statens va-nämnd. I motionerna framförs den uppfattningen attsäkerhetskontroll bara bör få ske i samband med förhandlingar i brottmål. Imotion 2036 åberopas den tidigare nämnda bestämmelsen i regeringsformen somföreskriver att en begränsning av grundlagsskyddade fri- och rättigheter aldrigfår gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som harföranlett den. Enligt motionären kan en sådan nödvändighet inte anses föreliggaannat än när det gäller vissa brottmål. Liknande synpunkter förs fram i motion2037. I den motionen anförs också att det inte finns några praktiska skäl somtalar för att lagstiftningen skall gälla vid alla slags förhandlingar. Enligt utskottets mening är det, som lagrådet anför,otvivelaktigt i mål om ansvar för grövre brott som riskerna för våldshandlingaroch därmed också behovet av säkerhetskontroller är störst. Utskottet anser dockatt man inte kan utesluta att det finns risk för att våldshandlingar begås ävenvid förhandlingar i andra typer av mål - även om det då inte behöver vara frågaom våldshandlingar som har sin bakgrund i den ofta internationellt inriktadebrottslighet som har nämnts tidigare. Som exempel på sådana mål kan ianslutning till vad lagrådet anför nämnas vårdnadsmål i allmänna domstolar ochmål om flyttning av barn i länsrätter. Av formuleringen av 1 § i den föreslagna lagen omsäkerhetskontroll framgår att säkerhetskontroll - oavsett vilken typ av målförhandlingen avser - endast kan komma att äga rum under mycket speciellaförutsättningar som endast kan tänkas inträffa i ett mycket begränsat antalfall. Med hänsyn härtill och då, som följer av det sagda, lagstiftningen, somkonstitutionsutskottet anför, håller sig inom ramen för derättighetsbegränsningar som får anses tillåtna enligt regeringsformen anserutskottet att man inte bör avstå från möjligheten att förordna omsäkerhetskontroll även i samband med förhandlingar i andra mål eller ärenden änbrottmål. Den gränsdragning för lagstiftningens tillämpningsområde som harföreslagits i propositionen får enligt justitieutskottets mening - i linje medvad anfört - godtas. I sammanhanget vill utskottet understryka vikten av attdet i varje fall noga prövas om man kan uppnå tillräcklig säkerhet genombevakning och andra förebyggande åtgärder. I de fall sä är möjligt fårsäkerhetskontroll i enlighet med vad som framgår av propositionen inte äga rum. Beslutande organ m. m. Enligt 2 § i den föreslagna lagenom säkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar är det domstolen som, eftersamråd med polismyndigheten och i brottmål, åklagaren, fattar beslut om säkerhetskontroll.I motion 2037 hävdas att beslut om säkerhetskontroll endast bör få fattas avpolitiskt ansvarig instans, lämpligen regeringen. JuU 1981/82:7 10 Enligt utskottets mening måste dendomstol där förhandlingen skall äga rum anses vara bäst skickad att avgöra omsäkerhetskontroll behövs, inte minst eftersom det som ett led i bedömningenalltid skall ingå vilka möjligheter det. med hänsyn till utformningen avdomstolens lokaler, finns att förebygga risken för våldsdåd genom bevakning,avspärrning och liknande åtgärder, utan att utnyttja möjligheten enligt denföreslagna lagstiftningen. Även andra praktiska skäl. a. tidsfaktorn, talari samma riktning. Därtill kommer att det enligt utskottets uppfattning avprincipiella skäl kan vara av värde att domstolarna har ett självständigtansvar för beslut av det slag som det här är fråga om. Utskottet godtar såledesden i propositionen föreslagna regleringen. Enligt ett uttalande av departementschefen torde beslut omsäkerhetskontroll böra avfattas skriftligen och det bör anslås i domstolenslokaler. I motion 2037 anförs att det inte är tillräckligt attbeslut om säkerhetskontroll anslås i domstolens lokaler utankungörelseförfarandet bör vidgas. Utskottet vill framhålla att det givetvis är angeläget attbeslut om säkerhetskontroll i möjligaste mån fattas och görs offentligt i godtid före förhandlingen. När det gäller den i ärendet hävdade uppfattningen attett offentliggörande är av värde från anonymitetssynpunkt villutskottet framhålla att kontrollen går ut på att forska efter vapen och andrafarliga föremål. Som framhåller är någon granskning avhandlingar således inte aktuell och man behöver därför inte befara att den förslagnalagstiftningen skall leda till ett obehörigt röjande av innehållet i personligadokument. I sammanhanget vill utskottet också erinra om att den föreslagnaregleringen innebär att den som vill bevista en rättegång vid vilken det skersäkerhetskontroll skall - om det inte kan anses olämpligt - beredas tillfälleatt lämna till förvaring väskor och andra föremål som han inte vill skallundersökas. Med hänvisning till vad som anförts och då det inte harframkommit något som visar att det finns behov av ett vidarekungörelseförfarande än det som regeringen sålunda har förordat finnerutskottet att det inte finns skäl till någon åtgärd från sida medanledning av vad som anförts i motion 2037 i detta hänseende. Lagförslaget innebär attsäkerhetskontrollen omfattar åhörare och dem som kallats till förhandlingen.Från kontrollen undantas dock rättens ledamöter och andra som skall närvara vidförhandlingen på grund av allmän tjänst och advokater. Vidare får domstolen, omsärskilda skäl talar för det. undanta andra personer från kontrollen. Enligtvad departementschefen uttalar kan särskilda skäl till undantag föreliggabeträffande sådana personer vilkas ställnine liknar de eenerellt undantagnas. JuU1981/82:7 11 I motion 2037 riktas invändningarmot denna reglering; att generellt undanta advokater och att medge domstolenatt undanta personer vars ställning liknar de generellt undantagnas går enligtmotionärerna ut över önskemålet att alla skall behandlas lika inför lagen. Förslaget i propositionen i denna del innebär attadvokater aldrig kommer att underkastas säkerhetskontroll oavsett varför debevistar en rättegång. Härigenom får advokaterna när det gällersäkerhetskontroll en särställning i förhållande till andra. Enligt utskottets mening kan det för tillgodoseende avintresset av insyn i domstolsverksamheten vara av värde att det finns enkategori personer som utan särskild omgång kan bevista alla slags rättegångar.Med hänsyn härtill och till uppbyggnaden av det svenska advokatväsendet finnerutskottet att förslaget att advokater skall vara generellt undantagna fårgodtas. 1 detta sammanhang vill utskottet också erinra om att advokater har ensärställning närdet gäller möjligheten till kontakter med anhållna, häktade ochdem som år intagna i kriminalvårdsanstalt. Utskottet anser också att domstolarna bör ha möjlighet attbesluta om undantag! vissa fall; en annan ordning skulle, med hänsyn bl. a.till att det är fråga om åtgärder av mycket genomgripande slag, kunna leda tillorimliga konsekvenser. Utskottet vill i sammanhanget påpeka att även andrapersoner än de vars ställning liknar de generellt undantagnas kan undantas frånkontroll; avgörande för bedömningen skall naturligtvis vara de säkerhetsmässigaaspekterna. Utskottet vill avslutningsvisframhålla vikten av att domstolarna, även när möjligheten att företasäkerhetskontroll blir lagreglerad. i första hand försöker uppnå säkerhet viddomstolsförhandlingar genom avspärrning, bevakning och andra förebyggandeåtgärder. Utskottet är dock medvetet om att många domstolslokaler är byggda påett sådant sätt att det kan vara svårt att i någon större utsträckning vidtaförebyggande åtgärder som är effektiva. Enligt utskottets mening är detangeläget att detta uppmärksammas vid ombyggnad och planering avdomstolslokaler. I detta sammanhang vill utskottet också erinra om att syftetmed den föreslagna lagstiftningen är att öka möjligheterna att förebyggavåldsdåd i direkt samband med domstolsförhandlingar. Om det annars uppstårrisk för våldshandlingar i lokaler där en domstol är inrymd är lagen intetillämplig. Utskottet vill slutligen framhålla att man när det gällerlagstiftning på ett tidigare oreglerat område alltid måste räkna med atttillämpningen av den nya lagstiftningen ger erfarenheter som kan påkallaförfattningsändringar. Med hänsyn härtill och mot bakgrund inte minst av attförutsättningarna att vidta förebyggande säkerhetsåtgärder skiljer sig mellanolika domstolar är det angeläget att tillämpningen av den nya lagstiftningenföljs noga. JuU1981/82:7 12 Den nya lagstiflningen bör träda i kraft den 1 januari1982. Utöver vad som har anförts i det föregående föranleder propositioneneller motionerna inte något uttalande från utskottets sida. 1. beträffande avslag påproposition 1980/81:114 och begäran om nytt lagförslag attriksdagen avslår motion 1980/81:2037, 2. beträffande tillämpningsområdetför säkerhetskontroll att med avslag på motion 1980/81:2036 antar i det genom propositionenframlagda förslaget till lag om säkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar,