bet · G501FiU20 · 1981-12-31 00:00:00 — De principiella uttalanden som utskottet gjorde för ett årsedan syftade i första hand på åtgärder av det slag som ryms inom den förstagruppen (kommunalt skattestopp och skattetak). Utskottet anser inte att dessaåtgärder är förenliga med den i förra årets uttalande fastlagda principen attkommunerna inte helt får berövas friheten att själva fastställa skatteuttagetsstorlek. Den andra gruppen av åtgärder (reduktion avskatteunderlaget) har inte tidigare varit föremål för utskottets bedömning.Utskottet delar den uppfattning som framförs i både socialdemokraternas ochmoderata samlingspartiets partimotioner om det principiellt betänkliga iåtgärder som berövar kommunerna och landstingskommunerna intäkter som derasskatteunderlag faktiskt ger upphov till. Den väg som regeringen har slagit inpå öppnar slussarna för längre gående ingrepp . Härigenom kan denkommunala beskattningsrätten undergrävas, vilket skulle vara ett avgörandegrundskott mot den kommunala självstyrelsen som sådan. Inte heller den tredje gruppen av åtgärder (frysning avskatteintäkterna) har tidigare bedömts av utskottet. Dessa åtgärder är enligtutskottets mening mindre ingripande mot den kommunala självstyrelsen.Visserligen åläggs kommunerna och landstingskommunerna att avstådispositionsrätten över delar av skatteintäktsökningen. Men denna"frysning" är endast temporär och sker enligt regler som beaktar denfinansiella ställningen hos olika kommuner och landstingskommuner. FiU 1981/82:20 184 Landstingsekonomiskafrågor inför överläggningar med finansutskott 1.4 Den finansiella utvecklingen Framlagdaförslag för den kommunala ekonomin 1983 2.2 Neddragningar avspecialdestinerade statsbidrag Enligt landstingens uppgifter är utvecklingen avkonsumtionsvolymen följande Landstingens volymutveckling 198(1 Den preliminära nationalbudgeten räknar med ennågot högre expansions-takt för landstingen 1981 och 1982 än vad som redovisasovan. Skillnaderna beror dels på olika prisantaganden dels på att landstingensvolymmått avviker något från det som används i nationalbudgeten(nationalräkenskaperna). Landstingens volymökningett visst år påverkas av den verksamhet som FiU1981/82:20 185 startat året innan genom den s. k. helårseffekten. Enverksamhet som exempelvis startar slår igenom med hälften avsin volym på volymökningen och med den andra hälften på volymökningennästföljande år då verksamheten är i drift . Om vi antar att volymökningen år jämnt fördelad över åretmedför helårseffekten att volymökningen ett visst år slår igenom med hälften pånästföljande års volymökning. innebär detta att volymökningen kommeratt bli om landstingen bibehåller verksamheten i slutet av 1982oförändrad. En begränsning av landstingens volymökning 1983 till 1 procentförutsätter således i praktiken nolltillväxt under . Enligt Landstingsförbundetspersonalstatistik har antalet anställda utvecklats enligt följande 336 257 17 351 352 710 16 453 366 728 14 018 redovisadelandstingen ett nyanställningsbehov 1982 på totalt ca 7 000 personer. Normaltökar antalet anställda med mer än vad som anges i budgeten. Tecken finns dockpå att den regeln inte gäller längre. Sysselsättningsökningen kan bli mindrebl. a. beroende på strävan att spara in på vikarier samt tendenser blandpersonalen att i minskad utsträckning ta tjänstledighet och att ökaarbetstidens längd upp mot heltidstjänstgöring. Omsvängningen i beteendet kankomma att dra ner sysselsättningsökningen radikalt . När lägethar stabiliserats kan en volymökning på beräknas medföra ensysselsättningsökning på 4 000-5 000 personer. En neddragning av volymökningentill 1983 skulle dock som tidigare nämnts leda till att landstingenssysselsättningsökning uteblev helt under . Enligt beräkningar som redovisats iKEA:s reviderade rapport kommunernas och landstingskommunernasvolymutveckling , innebär förändringar i befolkningsstrukturen attlångtidssjukvården behöver öka 1981-1984 för attbibehålla oförändrad konsumtionsstandard per invånare i olika åldersgrupper.Det motsvarar en utbyggnad med ca 1 000 vårdplatser . För enskildalandsting varierar detta utbyggnadsbehov mellan för Uppsalaläns landsting FiU 1981/82:20 186 Enligt Landstingsförbundets beräkningar kommer en dellandsting att tvingas till nolltillväxt och även volymminskningar omutdebiteringen skall kunna hållas oförändrad och den ekonomiska ställningeninte allvarligt försämras. Följande uppställning visar effekten påkonsumtionsstandardens utveckling inom långtidssjukvården för de landsting somriskerar att tvingas till nolltillväxt. Förändring av konsumtionsstandarden inom långtidssjukvårdenvid nolltillväxt. Här har vi bortsett från möjligheternaatt omdisponera befintliga resurser. Dessa möjligheter har varit svåraatt utnyttja i praktiken. Genom den s. k. novemberenkäten harLandstingsförbundet inhämtat uppgift om landstingens ekonomi 1981 och 1982. Föråren därefter saknas emellertid aktuella uppgifter. Beräkningar har därförutförts i räkneexemplets form . Avsikten är, att för deenskilda landstingen schematiskt belysa de ekonomiska konsekvenserna av aktuellaantaganden om utvecklingen av skatteunderlag, löner och priser m. m. har uppgifter ur novemberenkätenanvänts. Därigenom återspeglas olikheten i utgångsläget för de enskilda landstingen. Beräkningarna har utförts med enhetligaantaganden om volym-, pris- och löneutveckling. Den landstingskommunalakonsumtionsvolymen har antagits öka med alternativt O och och löneroch priser . Investeringsvolymen har antagits ligga oförändrad på1982 års nivå såväl 1983 som 1984. Skatteinkomsterna harberäknats individuellt för de enskilda landstingen utdebiteringssatsoch skatteunderlag enligt kommunförbundens gemensamma prognos. (RS-skrivelse33/82). FiU 1981/82:20 187 Försämradekonomi 1983 vid nolltillväxt För att kunna jämföra beräkningsresultaten mellanolika landsting har den ekonomiska ställningen uttryckts somfinansieringskapitalet satt i relation till externa utgifter. I tabell 1sammanfattas resultaten när volymutvecklingen sätts till noll. I genomsnittsjunker relationstalet från 1982 till 1983respektive 1984. Variationerna är stora. Högst ligger Göteborgs- och länslandsting med 1983. Lägst ner på skalan återfinns Stockholmsläns landsting med noll procent. Finansieringskapitalethar beräknats genom att till finansieringskapitalet enligtbokslut lägga de ackumulerade differenserna mellan externa inkomster ochutgifter . Finansieringskapitalet förändras således inte omfullständig balans råder mellan inkomster och utgifter . I tabell 2redovisas uttryckt per skattekrona storleken på de inkomstförstärkningar ellerutgiftsminskningar som krävs för att detta villkor skall uppfyllas budgetåren1983 och 1984. Somframgår av tabellen uppkommer en obalans mellan utgifter och inkomster förflertalet landsting även vid ingen volymökning alls. Förklaringen till dettakan bl. a. sökas i tabell 3. Skatteinkomsterna ökar i långsammare takt än denlöne- och prisutveckling som antagits. Denförsämrade finansiella utvecklingen och 1984 blir naturligtvis än meraccentuerad om man dessutom antar att landstingens konsumtion skall öka med 1procent. Detta framgår sammanfattningsvis av tabellerna 4, 5 och 6. FiU 1981/82:20 Finansieringskapitali procent av externa utgifter (vidnoll procents volymutveckling och 1984). FiU 1981/82:20 189 Nödvändiginkomstförstärkning eller utgiftsminskning per skattekrona för att utgifter ochinkomster skall balansera 1983 och 1984. -1,69 -2,07 -0,44 -0,37 -1,08 -0,34 -0,99 -0,30 -0,48 -0,88 -1,41 -0,03 -0,59 -0,53 -0,63 -0,94 -0,98 -1,27 -0,41 -0,83 -0,39 -0,89 -0,56 -0,99 -0,32 -0,83 -0,59 -1,03 -0,41 -0,73 -0,43 -0,98 -0,56 -1,14 -0,17 -1,47 -2,43 -1,05 -2,33 -0,69 -1,19 FiU 1981/82:20 190 Skatteinkomsternas(inkl. skatteutjiimningsbidrag) utveckling . förändringfrån föregående år. 'C 1 Q. 1 °'' -------------- ,-------------- , FiU 1981/82:20 192 Finansieringskapitali procent av externa utgifter (vid en procents volymutveckling FiU 1981/82:20 193 Nödvändig inkomstförstärkning per skattekrona för attutgifter och inkomster skall balansera 1983 och 1984 med 1 procentsvolymökning. -1,89 -2,48 -0,15 -0,56 -1,47 -0,53 -1,41 -0,49 -0,92 -1,06 -1,85 -0,21 -1,08 -0,12 -0,99 -0,80 -1,37 -1,17 -1,67 -0,59 -1,24. -0,12 -0,57 -1,34 -0,74 -1,45 -0,50 -1,25 -0,77 -1,40 -0,57 -1,15 -0,61 -1,42 -0,72 -1,57 -0,10 -0,74 -1,66 -2,92 -1,23 -2,82 -0,88 -1,62 Behov av höjd utdebitering och 1984 vid 1 procentsvolymökning samt om flnansieringskapitalet i procent av externa utgifter inteskall gä . (vid oförändr. + 2,04 + 4,52 + 1,62 -1- 3,02 -0,76 -t-1,61 -1-0,32 -Hl ,46 -H 0,89 + 2,50 -H,27 -H 2,43 -(-0,56 -H 1,73 + 0.10 +1,42 13 1981/82, 5 saml. FiU1981/82:20 194 Framlagda förslag rörande ekonomi 1983 Tre förslag har lagts fram medavsikt att begränsa landstingens och kommunernas finansiella utrymme ochsamtidigt stärka statens finanser. Skatteinkomsterfrån eget skatteunderlag begränsas till vad som motsvarar avmedelskattekraften. Skatteunderlaget från juridiska personer begränsas från till . Återståendeskatteunderlag reduceras för kommunerna och för landstingen. Skatteunderlagetfrån juridiska personer begränsas till O % för landsfingen och till förkommunerna. Skattekraftsgarantinsänks för landstingen och förkommunerna. Viss andel av skatteinkomstökningen1983 sätts in på spärrat konto i . Andelens storlek bestäms för varjeenskilt landsting respektive kommun av finansieringskapitalet i procent avexterna utgifter multiplicerat med en faktor. Faktorns storlek fastställsutifrån hur stort belopp som totalt skall spärras. De tre förslagens effekter på enskilda landsting framgårav bilaga 1. Beräkningarna har gjorts inom budgetdepartementet. Som framgår gerS-förslaget nästan 400 milj. kr. mindre än regeringens förslag totalt sett.Beräkningarna av S-förslaget är enligt uppgifter från budgetdepartementetgrundade på finansieringskapitalet i procent av externa utgifter multipliceratmed faktorn 2,4 samt ökningen av taxerat skatteunderlag mellan 1980 och 1981multiplicerat med utdebitering. Slutavräkning har antagits utgöra 15 %av förskottet. har gjort en beräkning av S-förslagetmed faktorn 2,5 och utifrån antagandet om en skatteinkomstökning 1983 på 10 %.Med dessa förutsättningar skulle S-förslaget ge totalt förlandstingen, dvs. ungefär lika mycket som regeringens förslag. Totalt för landsting och kommuner innebär, enligtbudgetdepartmentets beräkningar, regeringens förslag iinkomstbortfall. FiU 1981/82:20 195 M-förslagetinnebär och S-förslaget . Regeringen föreslår att de specialdestineradestatsbidragen till den kommunala sektorn skärs ned med ca . Av dessa kanca direkt hänföras till landstingen. Förändringarna istatsbidragen specificeras i bilaga 2. Nedskärningenav bidraget till gymnasieskolans vårdutbildningar är anmärkningsvärt ur densynpunkten att nedskärningen endast omfattar landsfingskommunerna, medanprimärkommuner med vårdutbildning inte berörs. Enligt gällande bestäm.melserfår såväl landstingskommuner som primärkommuner anordna vårdutbildning inomgymnasieskolans ram. På flertalet håll är det landstingen som svarar för denaktuella utbildningen. och kommuner svarar för motsvarandeutbildning inom sina respektive områden och kommer inte att drabbas av denföreslagna nedskärningen. I svarar och vårdskoleförbundför utbildningen. är ett kommunalförbund mellan Göteborgskommun och och kommer därför endast i vissutsträckning att drabbas av de föreslagna förändringarna. Inom länslandsting finns vissa kommuner som efter överenskommelse med i egenregi anordnar vårdutbildning. svarar emellertid självt förmerparten av all vårdutbildning inom området. Socialdemokraternaaccepterar flertalet av besparingsförslagen. ModerataSamlingspartiet accepterar förslagen, samt föreslår ett antal ytterligarenedskärningar av statsbidrag, av vilka några eventuellt kan komma att beröralandstingen. Effekter för kommuner och landstingskommuner avregeringens, och socialdemokraternas förslag till generellaåtgärder (allt räknat förhållanden, dvs. taxering ochskattesatser för ). kr./skr. kr./skr. kr./skr. Effekter för kommuner och landstingskommuner av generellaåtgärder enligt partimotion från moderata samlingspartiet. Effekterna bygger påpreliminär utdebitering för och skatteunderlaget för taxeringsåret 1981enligt RSV:s prognos tin med 1 procent- kr./skr. kr./skr. kr./skr. Ai3 - läns landstingskommun ' Sänkning av skattekraftsgarantin har gjorts utan hänsyntill spärregler. 14 1981/82. Preliminära beräkningar rörande effekter förlandstingskommunerna av generella åtgärder* enligt: * Räknat förhållanden (taxering och1982 års skattesatser) FiU1981/82:20 199 Regeringen föreslår följande neddragningar avspecialdestinerade statsbidrag effekt1983 milj. kr. a) Bidragsminskning som kopplas till minskad verksamhetsvolym Minskningav verksamhetsvolymen vid folkhög skolorna ' * 12 Frysningav vagnmilersättningen för stöd till olönsam busstrafik'' 8,6 Bidragettill inbyggd utbildning på gymnasiesko lan inom vårdområdet tas bort' 27 Bidraget till gymnasieskolans vårdutbildningar minskar från fill ' 41 Bidraget till folkhögskolorna minskar' 12,5 Bidraget till vårdutbildningen vid kommunala högskolor minskar ftån till ' 28 SUMMA 129,1 ' Fr. o. m. 2 Fr. o. m. -'Verksamhetsvolymen minskas genom att statsbidraget beräknas utifrån det antal elever somfaktiskt påbörjar en kurs. får enligt SÖs anvisningar, som kursdeltagareräknas den som antagits före kursens början, dock Det allmänna bidraget utgår tillstörre delen i form av ett schablonbidrag som beräknaspå grundval av följande formel: 0,0038 x antalet elever x lärarlön inkl. socialaavgifter enligt lönegrad L 12:4. Genom att minska koefficienten 0,0038 till Lärartäthetenfår enligt gällande bestämmelser inte understiga per elevveckaför att fullt statsbidrag skall utgå. Detta ändras så att lärartätheten inte Beräknadhelårseffekt 1983 milj. kr. Bidragsminskning som kopplas till minskad verksamhetsvolym Bidragtill förstärkningsresurs i genomförs inte' Bidraget till hemspråksundervisning begränsas' Neddragning av verksamhetsvolymen inom kommunvux och tak för grundvux' Minskat bidragtill familjepedagogisk verksamhet för zigenare' Krav på långtidsförordnande av handledare inom lärarutbildning slopas Frysning av vagnmilersättning för stöd till olönsambusstrafik Ändradeutbetalningsregler för bidrag fill drift av kommunala vägar' Införandeav avgifter för kommuner som har elever i statliga specialskolor' Slopande avinvesteringsbidrag till elevhem' Införande av särskilt veckotimpris förhem-språksundervisning Minskning av bidrag till miljöskyddsteknik' 50 73 34 2 20 ' Fr. o. m. 2 Fr. o. m. FiU1981/82:20 201 Neddragning av statsbidrag som berör både lands- Beräknad helårs ting och kommuner effekt 1983 Bidraget till beredskapsarbeten sänks från 20 till 15 Bidragettill omplacering och omskolning av lärare ' Fr. o. m. FiU1981/82:20 202 informerar nedan omden kommunalekonomiska utvecklingen i huvudsak vad avser konsumtions-och finansiell utveckling. Enligt Kommunförbundets beräkningarökade den kommunala konsumtionen med 1979 och med 1980.Båda åren hade kommunerna planerat för en dryg 4-procentig verksamhetsökning.Utvecklingen 1980 avvek från tidigare mönster då det normala varit att denfaktiska konsumtionsökningen överstigit den planerade. 1981 planerade kommunernaatt öka sin konsumtion med . Enligt våra preliminära beräkningaröver bokslutet för kommer den faktiska ökningen att understiga . tycks alltså kommunerna ha dragit ned på sin planeradeverksamhet under pågående budgetår. Enligt vår preliminära sammanställning för1982 planerar kommunerna att detta år ytterligare begränsa ökningen avkonsumtionen. Den planerade konsumtionsökningen uppgår till drygt 1 %.Utvecklingen av den kommunala konsumfionen avvikersåledes markant från den tidigare utvecklingen av den kommunala verksamheten.En sammanfattande bild av detta ges i följande tabell. Förbundskansliets beräkningar överden kommunala konsumtionens utveckling avviker från denutveckling som redovisas i nationalräkenskaperna. Enligt nationalräkenskapernaökade tillväxttakten från 1980 till 1981. Ingen annaninformation stöder emellertid den utvecklingsbild som nationalräkenskapernager. a. är det helt klart att sysselsättningsökningen i kommunerna dämpatskraftigt under FiU1981/82:20 203 Orsakerna till avvikelserna mellannationalräkenskaperna och våra egna beräkningar måste emellertid undersökasnärmare. Utvecklingen enligt våra egnaberäkningar redovisas mera i detalj i följande tabell. Bidrag till konsumtionsförändring(procentenheter) ./.0,1 ' Volymförändringar till följd av ändradbefolkningsstruktur och av fattade beslut. Till tabellen kan följande översikfliga kommentarer göras. o har genom minskat statsbidrag tvingats tillbesparingar utöver vadsom följer av minskat elevantal. o Gymnasieskolan har inte byggt ut sin kapacitet i den utsträckning oBarnomsorgsutbyggnaden halveras jämfört med planerna. oKommunerna utökar sina insatser vad avser beredskapsarbeten. kommunerplanerar emellertid insatser som går utöver de ovan redovisade. Om dekommunala beredskapsarbetena 1982 når samma nivå som 1980 - somrelativt sett var mindre än både 1978 och 1979 - innebär detta en total nivåhöjningav den kommunala konsumtionen . kan man enligt den baskalkyl somKEA upprättat räkna med en successiv nedtrappning av ökningstakten för denkommunala konsumfionen från till 1983 och 1,2 år1984. Den minskande ökningstakten hänger främst samman med reformerna inomskolområdet och förändringarna i elevunderlaget som i största omfattningpåverkar konsumtionen'i början av treårsperioden. Barnomsorgsplanerna - som igenomsnitt tar av konsumtionsökningen -innefattar på liknande sätt ennågot större utbyggnad i periodens början. - Särskilda arbetsgruppen för kommunernas ekonomi. FiU1981/82:20 204 Baskalkylen omfattar intekonsekvenserna av det ändrade huvudmannaskapet för ungdomsvårdsskolor ochnykterhetsvårdsanstalter. Det har vidare inte varit möjligt att i baskalkylenberäkna samtliga konsekvenser av beslutade reformer. Förslag föreliggerdessutom bl. a. om ändrat ansvar för väghållning, lokalt omhändertagande avflyktingar samt svenskundervisning för invandrare. Genomförs förslagen beräknasnivån på den kommunala konsumtionen öka med utöverbaskalkylen sammantaget . ökade denprimärkommunala sysselsättningen med cirka 25 000 personer per år.Konsumfionsökningen 1980 svarar mot en sysselsättningsökning på knappt 20 000och 1981 på cirka 15 000 personer. Den genomsnittliga sysselsättningsökningenmellan 1981 och 1982 kan uppskattas till mellan 6 och 7 000 personer. När man bedömer kommunernas likvidasituation måste man beakta såväl kapitalets bundenhet som skillnader kommunernaemellan. Sammansättning av kapitalet enligt senaste bokslut framgår nedan. Därav beslutad ej verkställd upplåning Kapitalbudgetensunderskott Driftbudgetensöverskott Driftbudgetens reservationer Driftbudgetens förskott Driftbudgetensunderskott Summa finansieringskapital 12 976 FiU1981/82:20 205 Vid en bedömning avfinansieringskapitalets bundenhet kan delposterna sammanföras i tre grupper. 3 Reservationer och förskott Fonderna innehåller budgeteradeavsättningar för framfida ändamål. Pensionsfond är den största driftfonden.Bland kapitalfonderna är allmän investeringsfond mest betydelsefull. Över- respektive underskott på drift- och kapitalbudgetenär resultatposter som enligt kommunallagen skall regleras i den budget som efter bokslutsåret. Överskott 1980 t. ex., tas i anspråk i 1982 årsbudget. Den förbättring i finansieringskapitalet som uppstod i och medöverskottet 1980 följs av en lika stor försämring 1982 då överskottetianspråktas. Över-respekfive underskottsposterna är således av fillfällignatur. Reservationer och förskott förekommer framför allt ikapitalbudgeten. Reserverade medel i ett bokslut innebär att en avkommunfullmäktige beslutad utgift för visst ändamål inte i sin helhet harverkställts före bokslutstillfället. Detta är mycket vanligt då det gällerinvesteringar, vilkas byggnadsfid ofta utsträcker sig över änett år. Den vanligaste formen av förskott är att budgeterade inkomster inte harinflufit. Dessa förskott står ofta i ett direkt samband med reservationer påutgiftssidan. Investeringarna finansieras nämligen i allmänhet delvis med lån.Till vissa investeringar erhålles även investeringsbidrag, vilka normalterhålls efter det att investeringen utförts. En genomgång av finansieringskapitalets olikabeståndsdelar visar att kapitalet till helt övervägande del är ändamålsbestämtgenom kommunala budgetbeslut. Det bör uppmärksammas att det sålunda endast ären mindre del av finansieringskapitalet som fritt kan användas av kommunen. Finansieringskapitalets storlek bör relateras tillomfånget på de kommunala utgifterna för att möjliggöra jämförelser mellanolika år och mellan olika kommuner. Utvecklingen av finansieringskapitalet församtliga kommuner framgår av följande tabell. Finansieringskapitalet ibokslutet uttrycks i procent av de externa utgifterna . FiU1981/82:20 206 Ar % Därav balanserade budgetöverskott(%) ca 12,0 (prognos) 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 19811982 Det är stora skillnader mellan deenskilda kommunerna. Genomsnittsvärdet för samtliga kommuner kan inte användasvid en bedömning av de enskilda kommunernas finansiella ställning. Av följandetabell framgår den stora spridningen bland kommunerna. Tabellen visar läget1982 beräknat utifrån bokslut korrigerat med beräknade förändringar1981 och budget . Uppgifter saknas från 30 kommuner.Finansieringskapital i % av externa utgifter Antal kommuner Relativ andel 0-4%Mindre än O (negativt) De angivna gränserna är valdautifrån det förhållandet att kan sägas motsvara en månads utbetalningar. Detre lägsta grupperna som omfattar av landets kommuner har således ettfinansieringskapital som motsvarar högst en månads utbetalningar. De kommunersom har ett negativt finansieringskapital är helt beroende av möjligheterna attuppta kortfristiga lån för att klara sina löpande utbetalningar. Vid en utblick mot 1983 skulle primärkommunernasfinansiella sparande enligt KEA:s finansiella kalkyl uppgå fill ca 3 miljarderkronor. Förutsättningarna för kalkylen var och är fortfarande mycket osäkra.Så t. ex. skulle snabbare pris- och löneökning försämra det finansiellasparandet i kommunerna med ca 600 Mnkr. För såväl 1984 som 1985 blir förutsättningarna betydligtogynnsammare än . Med antagande om 7 procents prisökning och 1 procentsvolymökning (samma antaganden som hade ) fås ettfinansiellt sparande i kommunerna runt ± O, en försämring med 3 miljarder. FiU 1981/82:20 Bilaga 6 Beräknade effekter förkommunerna av generella åtgärder () enligt: 1 000-tal kr. kr./skr. 1 000-tal kr. kr./skr. 1 000-tal kr. kr./skr. 4 /// ") Räknat förhållanden (taxeringoch skattesatser 1982) 1 000-tal kr. kr./skr. 1 000-tal kr. kr./skr. 1 000-tal kr. kr./skr. 1 000-tal kr. kr./skr. 1 000-tal kr. kr./skr. 1 000-tal kr. kr./skr. FiU 1981/82:20 regeringensförslag i budgetprop, 1 000-tal kr. kr./skr. moderaternasförslag i partimotion 1 000-tal kr. kr./skr. S-förslaget i partimotion 1 000-tal kr. kr./skr. 3 638 2612 2 513 0,32 0,320,32 7 198 4986 4 9,50 0,65 0,620,64 5 189 7571 2 049 0,46 0,960,26 1 000-tal kr. kr./skr. 1 000-tal kr. kr./skr. 1 000-tal kr. kr./skr. 1 000-tal kr. kr./skr. 1 000-tal kr. kr./skr. 1 000-tal kr. kr./skr. FiU 1981/82:20 1 000-tal kr. kr./skr. 1 000-tal kr. kr./skr. 1 000-tal kr. kr./skr. 0,39, regeringens förslag i budgetprop. 1 000-tal kr. kr./skr. förslag i partimotion 1 000-tal kr. kr./skr. S-förslaget i partimotion 1 000-tal kr. kr./skr. FiU 1981/82:20 215 Tabell1 Försörjningsbalans 1980-1982 ......... 18 Tabell2 Bytesbalans 1980-1982 .................. 18 Tabell3 export av bearbetade varor (exkl. fartyg) till OECD-området 1975-1982 ................................ 20 Tabell 4 Besparingarna fördelade på huvudfitlar.. 42 Tabell 5 Vpk:ssamlade budgetalternativ: Utgiftssidan 49 Tabell 6 Vpk:ssamlade budgetalternativ: Inkomstsidan 50