bet · G501KU35 · 1981-12-31 00:00:00 — Övriga projekt(bl. a. exportstöd, konsultuppdrag m. 26,6 milj. kr. 111,2milj. 116,5 milj .kr. 210,0 milj. kr. 326.5 milj. kr. KU 1981/82:35 Hur anslag och utbetalda belopp förde huvudsakliga projekten fördelat sig mellan budgetåren utvisar följandetabell (finns ej redovisat fördelning på separata projekt iSlDA:s anslagsframställning). Det nu gällande samarbetsavtaletmed Sri Länka är tvåårigt omfattande budgetåren 1980/81-1981/82 och gäller 215milj. Av detta belopp har Sri Länka disponerat hela importstödskvoten, 170milj. kr., för att finansiera . Nämnda belopp ingår i det separata treårigaimportstödsavtal på 250 milj. kr., som tecknats för perioden /81-1982/83. Ökningen av biståndsanslagen har somframgår av sammanställningen väsentligen disponerats för Kotmaleprojektet.Enligt uppgift från SIDA har detta förhållande inte negativt påverkatgenomförandet av SIDA-projekten i utvecklingssamarbetet med Sri Länka. Vissa UD:s beslut angående Kotmale Som tidigare redovisats börjadefrågan orn svenskt stöd till Kotmale att på allvar diskuteras . hade dåvarande biståndsminister inovember 1977 besökt Sri Länka. Landets regering presenterade då planer på attomallokera det svenska biståndet mot någon form av stöd till någon del avMahaweliprogrammet. besöktes statssekreteraren representanter för SCG och . förklarade "att det frånsvensk sida inte borde möta några hinder att importstödet användes förkraftverksprojektet." Sri Länkas bevattningsminister besökte i april1978. Därvid informerades svenskarna om att "Kotmalekraftverket skulle haen kapacitet på 150 MW och skulle preliminärt ha en utlandsvalutaandel på600-700 KU1981/82:35 237 Från svensk sida bekräftades att Sverigeinte hade något emot att importstöd användes för upphandling till Kotmale. Beskedet bekräftades av genom brev den 22 maj 1978till Sri Länkas bevattningsminister. Dessa uppgifter torde vara de som var enutgångspunkt då projektet diskuterades . förekom diskussioner ochskriftväxling. begärde Sri Länkas regering att skullegöra en utfästelse om kraftigt ökat bistånd efter 1981.1 svar den 18 augusti1978 slog fast att utfästelser ej kunde göras utöver normaltreårsperiod. Vid de förhandlingar ochdiskussioner som förts mellan Sri Länka och UD om det svenska biståndet harSIDA som regel varit representerat. I ett telegram från biståndskontoret iColombo () till SIDA beskrivs ett eventuellt engagemang med importstöd förKotmale som "en skenmanöver". Alla skulle ändå komma att betrakta detsvenska stödet som projektstöd. "Biståndskontoret förordade starkt enSIDA-utvärdering innan ställning togs till stöd till Kotmale". hade i en intern SIDA-PM ()gjorts bedömningen att en granskning av projektet var nödvändig på grund avdess omfattning. SIDA () meddelar i telegram tillbiståndskontoret () att "Den bedömning som sker på svensk sida närimportstöd diskuteras avser den mottagande regeringens kapacitet att självaplanera och genomföra utvecklingsprojekt eller -program. Befinnes regeringenbesitta sådan kapacitet i rimlig utsträckning kan biståndet lämnas i form avimportstöd. I Sri Länkas fall har den bedömningen tidigare utfallit positiv.Skäl att ändra den bedömer SlDA:s ledning inte föreligga." SIDA:s direktion sammanträdde den 10-11 maj 1978.Direktionen uttalade då att även entreprenadkontrakt kunde räknas in ibegreppet tjänster (importstöd för upphandling av varor och tjänster förutvecklingsändamål). Enligt UD:s PM 1979-06-08och (Bilagal)meddelade SIDA till UD att inga formella invändningar kunde riktas mot att SriLänkas regering använde svenska importstödsmedel till att finansieraKotmaleprojektet (se även Bilaga 7). I samband med förhandlingarna med SriLänka om det svenska biståndet har SIDA alltså till regeringen lämnat sinasynpunkter på bl. a. importstödet. I skrivelse framhåller SIDA bl. a. attSri Länka valt att utnyttja huvuddelen av landramen för importstöd. Vidareanmäls att Sri Länka har för avsikt att finansiera ett vattenkraftprojekt -Kotmale - med det svenska importstödet. Styrelsen påpekar att SIDA enligtgällande regler inte deltar i beslutet om importstöd eller prövar självaprojektet. KU1981/82:35 238 I skrivelse påtalas bl. "attfinansieringsplanen för synes förutsätta svenskt importstödunder hela det kommande decenniet. Enligt nuvarande regler kan importstödemellertid ej avtalas utöver vad som här föreslås." budgetåren1980/81-1982/83). Styrelsen föreslår bl. a. att regeringen särskilt prövarfrågan om möjligheten till ett svenskt engagemang av finansieringen avKotmaleprojektet efter utlöpandet av det föreslagna i?nportstödsavtalet. När det gäller beviljade importstödsmedel har SIDAhittills inte prövat hur mottagarlandet disponerar dessa medel. Däremot lämnarSIDA normalt i sin anslagsframställning en rapport om hur det svenska biståndetanvänts i de biståndsmottagande länderna. Vid kontakter med SIDA har under handupplysts att med den ursprungliga omfattningen av 'på ca 600milj. och en byggtid torde entreprenadåtagandet förKotmaleprojektet ha kunnat rymmas inom importstödets ram. Med den väsentligtutökade kostnadsramen för och den extremt långsiktigadisponeringen av importstödsmedel, som senare aktualiserades, betonades däremotatt Kotmale borde ha varit ett SID A-projekt och således inte ha finansieratsmed importstöd. I SlDA:s anslagsframställningar finns Kotmaleprojektetomnämnt för redovisningarna avseende budgetåren 1980/81, 1981/82 och 1982/83. SIDA har låtit utföra en utvärdering av Kotmaleprojektetoch dess förväntade effekter på Sri Länkas utveckling. Rapporten harfärdigställts och i den bedöms projektets effekter förmottagarlandets del i huvudsak vara positiva. Från () harföljande upplysningar erhållits om nämndens medverkan i . o. m. 790 milj. kr. Varavriskbelopp 310 milj. kr. o. m. 230 milj. kr. 50 milj. kr. rta Ytterligare garantiutfästelse ev. 45 milj. kr. Varavriskbelopp totalt 340 milj. kr. KU1981/82:35 239 För återstående delen av SCG:sentreprenadkontrakt 1 200 milj. kr. jämte ranta på ca 450 milj. kr. Riskbeloppet anges av EKN till 560 milj. kr. Garantin"fryses" i avvaktan på vidare diskussioner medregeringen. Efter att ha diskuterat ärendet med regeringen beviljadeEKN den begärda kreditgarantin. EKN:s totala riskbelopp (I + II) för SCG beräknas alltsåtill 870 milj. kr. a) att kreditenskall betalas med statliga importstödsmedel baserat på det nu gällande treårigaimportstödsavtal som träffats om biståndet till Sri Länka. b) att SIDA och UDskall arbeta för att ytterligare importstödsmedel i oförändrad eller ökadomfattning även i fortsättningen beviljas Sri Länka och att dessa medel användsför betalning av krediterna för . De av EKN uppställdaförutsättningarna för kreditgarantibeloppen har godtagits av SIDA:s och UD:srepresentanter i . Ett speciellt problem för har EKNuppgivit vara att den aktuella betalningsperioden sträcker sig efter detatt byggnationen beräknas vara slutförd (). Då krediten skall betalas med importstödsmedel och dessaendast kan beviljas för högst i sänder bedömer EKN ovissheten vara storom storleken på de kommande amorteringarna. anmäldes förstagången för budgetproposition (1979/80:100, bd. Regeringenssynpunkter på användningen av det svenska biståndet i form av importstödredovisades på s. 65 och 66. anmäldes på s. 84. (Se Bilaga 2.) behandlade i sitt betänkande 1979/80:20såväl användningen av importstöd som (Se Bilaga 3). Utskottetuttalade sig bl. a. om kostnadsberäkningarna för och omimportstödets användning (s. 56). / budgetpropositionen 1980/81:100. Bilaga 6 återkom fråganom importstödets användning (s. 65 och 66). Se Bilaga 5. KU1981/82:35 240 Vidare anmäldes kraftigaprisstegringar för och att det avtalade importstödet förprojektet inte skulle täcka de beräknade kostnaderna uppgående till ca 1 300milj. Bilaga 5 (s. 81 och 82). I sitt betänkande 1980/81:20 behandlade utrikesutskottetfrågan om importstödet och de motioner som lämnades i denna fråga (s. 489)Bilaga 6. Utskottet behandlade i detta betänkande inte särskilt SriLänkas landram och ej heller . / årets budgetproposition (1981/82:100, Bilaga 6) anmälerutrikesministern angående importstöd (s. 36). - Jag räknar medatt en del av biståndet även fortsättningsvis skall utgå i form av importstöd.Merparten kommer liksom tidigare att bindas till upphandling i . - Vid val ochutformning av projektet, som prioriteras av mottagarländerna, bör i ökad graduppmärksammas områden där svensk industri är konkurrenskraftig och harerfarenhet. Detta gäller främst infrastrukturella och industriella projekt menäven t. ex. energi och mineralutvinning. SIDA förutser att svensk teknik samtsvenska varor och tjänster kommer att spela en allt viktigare roll inom dessasektorer. Jag delar SIDA:s bedömning. Bai i och Kotmale-projekteti Sri Länka är goda exempel på detta. Merparten av biståndsmedlen återkommertill i form av köp av utrustning, konsultinsatser m. m. Vidare anmäls i propositionen (s. 53) att SIDA i enlighetmed utrikesutskottets uttalande utarbetat nya riktlinjer för importstödet. Om redovisas att ytterligarekostnadsfördyringar förutses utöver vad som framhölls i fjolåretsbudgetproposition. De beräknade kostnaderna i utländsk valuta uppges till ca 2500 milj. kr. (s. 57 och 58). Se bilaga 4. Följande motioner om den svenska biståndspolitiken vadavser Sri Länka har avgivits i anslutning till årets budgetproposition. Motion 1981/82:394 m. fl. I motionen riktas hård kritik motregeringens handläggning av i Sri Länka. I avvaktan påriksdagens prövning av regeringsförslag till långsiktiga landramar börlandramar till Sri Länka för bå 1982/83 bibehållas på nuvarande nivå dvs. Motion 1981/82:936 m.fl. I motionen krifiseras inriktningenav det svenska biståndet med hänvisning till bl. a. i SriLänka. Anslagetför bå 1982/83 till Sri Länka föreslås till 115 milj. kr. KU1981/82:35 241 Motion 1981/82:2035 m.fl. (motionen är en följdmotion till partimotionen) I motionen föreslås att landramen för bl. a. Sri Länkabibehålles på oförändrad nivå för bå 1982/83. SlDA:s förslag till finansiering av I skrivelse fill regeringen() har SIDA anvisat former för en lösningav finansieringen av . SIDA, som har sjufinansieringsalternativ, anger investeringskostnaderna till 2 512 milj. kr.Därav skall 2 148 milj. kr. betalas i utländsk valuta. Kopia av SID A:sskrivelse till regeringen finns i bilaga 10. Bilagorna fill skrivelsen hår dockinte tagits med. bidrag till finansieringen av den utländska delenav projektkostnaderna föreslås bli följande Utbetalt importstöd t. o. m. bå 1981/82 307 milj. kr. Ytterligaresvensk finansiering högst 1 436 milj. kr. Summa högst 1 743 milj. kr. Av beloppet 1436 milj. kr. skallviss del betalas med importstöd (varierande mellan 460 milj. kr. och 600 milj.kr. i de redovisade alternativen för kombinerad gåva/förmånlig kredit) underytterligare sex budgetår nämligen 1982/83-1987/88. För det resterande beloppetskall beviljas en förmånlig kredit, som Sri Länka skall amortera . Till beloppet 1 743 milj .kr. kommer räntesubventioner påden del av finansieringen som föreslås ske med förmånlig kredit.Räntesubvenfionen beräknas variera mellan 290 milj. kr. och 360 milj. kr. Denskall inrymmas inom den landram som fastställer för Sri Länka. Dessutom finns alternativ där beloppet 1 436 milj. kr.finansieras helt genom gåva. Förslaget innebär vidare att Sri Länka skall stå föråterstående kostnader för , oavsett vilka kostnadsökningar somsenare kan inträffa. Sammanfattningsvis kommer enligt SIDA:s fyra lägstaalternativ totala bidrag att efter slutreglering uppgå till avrundathögst 1300 milj. kr. 16 1981/82. KU1981/82:35 242 Bilaga 1 - UD PM Bilaga 2 -Budgetproposition 1979/80:100, bil. 6 Bilaga 3 - UU betänkande 1979/80:20Bilaga 4 - Budgetproposifion 1981/82:100, bil. 6 Bilaga 5 - Budgetproposifion1980/81:100, bil. 6 Bilaga 6 - UU betänkande 1980/81:20 Bilaga 7 - UD:s PM omSIDA:s direkfionsmöte Bilaga 8 - SIDA:s interna arbetspapper omKotmale Bilaga 9 - SIDA:s riktlinjer för importstöd () Bilaga 10 -SIDA:s skrivelse fill regeringen om finansieringen av KU1981/82:35 243 Bilaga 1 PROMEMORIA 1 (12) Handläggare:Ds G /CB i Sri Länka A. Sri Länkas ekonomi Sri Länkas ekonomi stagnerade understörre delen av 70-talet och arbetslösheten uppgick fill . Omfattandenationaliseringar genomfördes och de statliga företagen fick i många sektorerett dominerande, och i vissa fall monopolisfiskt, inflytande. byggdesemellertid den sociala servicen ut och omfattande livsmedels- och andrasubsidier infördes eller utvidgades. Skuldtjänsten till utlandet hölls på enlåg nivå och stora delar av utrikeshandeln kontrollerades av staten. Den nuvarande regeringen i Sri Länkagenomförde vid makttillträdet 1977 en liberalisering av ekonomin i syfte attskapa förutsättningar för ökad tillväxt och sysselsättning. Detta har tagit siguttryck i satsning på tre stora utvecklingsprojekt: tullfri industri- ochhandelszon, utbyggnad under av det s. k. Mahaweliprogrammet förutbyggnad av vattenkraften och för jordbruksutvecklings- och bevattningsändamålsamt slutligen ett bostadsbyggnadsprogram. Påtagligt posifiva effekter avregeringens politik kunde registreras . Tillväxttakten merän förbubblades, investeringsnivån steg kraftigt och nyasysselsättningstillfällen skapades utan att prisnivån och betalningsbalansenutsattes för svåra påfrestningar. Den kraftiga ökningen avinvesteringsnivån, främst som en följd av att de offentliga utgifternaexpanderade, i kombination med en kraftig iriiport-ökning utan åtföljandeintäktsökning från exporten ledde fill en överhettning inom delar avekonomin. Inflationen uppgick till och stora underskott uppträdde istatsbudgeten och bytesbalansen (vardera av BNI). Det inleddaåtstramningsprogrammet synes ha gett resultat trots ett ogynnsamtekonomiskt klimat i omvärlden. Den ekonomiska tillväxten låg på en fortsatt högnivå (), inflationen begränsades och underskottet i statsbudgetensänktes från av BNI fill , medanbytesbalansunderskottet nedbringades från till över den nämndaperioden. Ett av Sri Länkas allvarligasteproblem är den stora arbetslösheten, som 1971-77 uppgick till . Denökade ekonomiska aktiviteten som följt av den nuvarande regeringens polifik harreducerat arbetslösheten till . Regeringen förutser en fortsatt nedgångi arbetslösheten till . KU 1981/82:35 244 Sri Länka har en lång tradition när det gällersatsning på sociala sektorerna. Fri sjukvård och utbildning fanns formelltredan före självständigheten. Utdelning av livsmedelsransoner och olika slag avsubsidier bl. a. av transporttjänster har varit omfattande. Jämfört medflertalet andra har Sri Länka uppnått anmärkningsvärda förbättringarav de enskilda människornas situation. Medellivslängdenär hög (), spädbarnsdödligheten är låg och läs-och skrivkunnighetenutbredd. Ingasäkra uppgifter finns om effekterna på inkomstfördelningen och de fattigarebefolkningsgruppernas levnadsstandard efter 1977. Transfereringarna överstatsbudgeten har dock minskat som prisnivån sfigit. Det allmännaomdömet är att framför allt statstjänstemän och lönearbetare i städerna harfått vidkännas standardsänkningar . Effekterna för defattiga på landsbygden är mer osäkra. En del av de försämringar som inträffatbör emellertid vägas mot att fler arbetstillfällen skapats. Den planerade utbyggnaden av vattenkraft i Sri Länka skall ses motbakgrund av landets existerande energiproduktion och den förväntade efterfråganliksom fill kostnaderna för alternativ energiproduktion. Befintliga kraftverk i Sri Länka har en installerad effekt på 470 MW.Den beräknade energiproduktionen på totalt 2 200 GWt är i förhållande invånarantalet en av de lägsta iAsien (Sri Länka 74 KWt, 130 KWt, Filippinerna315 KWt och 4 300 KWt). Vattenkraften svarar för 2/3 av den kommersiella energiproduktioneni Sri Länka, medan återstoden kommer från oljebaserade kraftverk. I avvaktan påatt den pågående utbyggnaden av vattenkraften kan tas i drift, kommer den ökadeefterfrågan på elkraft () att få tillgodoses med nyttjande avoljebaserad produktion. Det optimala utnyttjandet av oljekraften är /dygn- beräknas de användas nära /dygn. Det ökade utnyttjandet avoljekraften beräknas svara för en fjärdedel av den ökning av oljeimporten somförutses. De senaste årens vitalisering av ekonomin i Sri Länka har fört med sigen kraffig ökning av oljeimporten som oljepriserna stigit. 1977användes av exporfinkomsterna för oljeimporten. 1980 hade den siffranstigit till . beräknas oljeimporten komma att mer äntredubblas, jämfört med och Sri Länka förutses då få använda av sinaexportinkomster för att betala oljeimporten. Svår elbrist har rått i Sri Länka. Detta har bidragittill en lägre produkfion inom befintlig industri, särskilt inom den offentligasektorn. Elbristen anses också ha lett till att intresset tills vidare svalnatför KU1981/82:35 245 industriinvesteringar till dess kraftverksbyggena iMahaweliprogrammet tas i drift. Mahaweli-programmet är det störstaav Sri Länkas pågående utvecklingsprojekt. Det omfattar reglering av landetsstörsta flod, Mahaweli Gänga och vissa biflöden, bland dem Kotmale Oya.Regleringen avses mer än fördubbla landets energiproduktion samt möjliggörabevattning av 142 000 ha jordbruksmark (varav 130 000 ha nyöppnad mark) och gebosättning åt 140 000 nybyggare med familjer. Vissa av programmets delprojektkommer också att förhindra eller begränsa riskerna för översvämning. Dessutomkommer sysselsättningstillfällen att skapas i anslutning till de nyabosättningarna. Målsättningen är att projektet, fullt utbyggt, skall ge rimligalevnadsvillkor för en miljon människor i området. Mahaweli-programmet avsågsursprungligen genomföras . Den nuvarande UNP-regeringen beslöt attpåskynda genomförandet genom att inom koncentrera arbetet tillutbyggnad av fyra kraftverk och utveckling av ett antal jordbruksområden. De fyra kraftverken är ,Kotmale, Maduru och . avses alstra 210MW elkraft och bevattna ca 45 000 ha jordbruksmark. Huvuddelen av projektetfinansieras av . Ett gåvobistånd på 100 milj. pund har utfästs.Projektet beräknas vara färdigställt ungefär som . avses i en förstafas byggas för 132 MW och fullt utbyggd för 198 MW. Projektet får vidare enviktig regleringsfunktion i förhållande till de anläggningar som ligger längrened utefter , dels genom förhöjd kraftproduktion hos andrakraftverk nedströms, dels genom bevattning av jordbruksmark. Den första fasenav projektet beräknas vara färdig 1985. Maduru kommer iförsta hand att bidra fill bevattning av 46 000 ha mark. Dessutom kommer enmindre kvantitet energi att produceras. Det finansieras av och . avses få eninstallerad effekt på 100 MW. Det skall börja byggas med västtyskaresurser. milj. har utlovats av biståndsmedel för projektet. består av två delar: entreprenadarbetenoch elektromekaniska arbeten. KU1981/82:35 246 - Entreprenadarbetena görs av Skånska Cementgjuteriet.Arbetet är baserat på tre kontrakt. Det första kontraktet påförarbeten (tillfartsvägar,bostäder, verkstäder, förråd, omloppstunnlar och tillfartstunnel tillkraftstationen) tecknades . Dessa arbeten är i huvudsak avslutade. Det andra kontraktet på underjordsarbeten (tilloppstunnel,utsprängning för kraftstation, svallgalleri, avloppstunnel etc.) tecknades idecember 1979. Arbetet pågår i huvudsak i enlighet med planerna. Ett preliminärt, tredje kontrakt avseende dammbyggettecknades . Detta kontrakt har ännu ej trätt i kraft. - Deelektromekaniska arbetena görs av Asea (underleverantörer är KMW, och ). Ett av fem delkontrakt har ännu ej slufits. Inga arbeten har påbörjats. kostnadsberäknas f. n. till 2,5miljarder kronor i utländsk valuta. Härtill kommer lokala kostnader, somberäknas uppgå fill av totalkostnaden. De utländska kostnadernafördelar sig enligt följande: Oförutsedda kostnadsökningar på entreprenaddelen samt räntekostnad på dessa beräknas Kostnadsökningarna gäller entreprenadarbetena och omfattarfrämst det planerade dammbygget. Jämfört med den förstudie som låg till grundför projektet och uppräknat till prisnivå, har totalkostnaden förentreprenaddelen sfigit med . 700 milj. kr. ' Exkl. förskott pä ca 180 milj. kr. som betalas av SriLänka - Exkl. räntor på ca 150 milj. kr. som betalas av Sri Länka. Storleken påräntorna beror på uppläggningen KU1981/82:35 247 prisfördyringar till följd av inflafionen (inkl. 150 milj.kr. som en följd av att dammbygget försenats ) och 370 milj. kr. är ökadekostnader som en följd av att dammen flyttats samt vissa massökningar. I tillägg till den nämnda kostnadsökningen på 1,2miljarder kronor kommer ränteutgifterna på projektet, som är den andraväsentliga förklaringen till projektets höga totalkostnad. Med nuvarandefinansieringslösning uppgår dessa till totalt drygt 200 milj. kr. underbyggtid och fill ca 550 milj. kr. under amorteringsfiden (jfr p. d). d) Finansie ring Sri Länka har för avsikt att ihuvudsak betala med svenskt importstöd. * Statsstöddaexportkrediter har beviljats för att täcka kostnader som uppstår mellan, menockså kostnader som överstiger, de årliga importstödsbetalningarna enligt vissaantaganden om importstödets storlek under kommande är. Exportkrediterna ärförsäkrade i EKN, som utgått från att betalning av de utländska kostnadernaskall göras med svenskt importstöd. Entreprenaddelen finansieras med ens. k. överbryggningskredit på maximalt 720 milj. kr. Räntesatsen är 9,25 %.Krediten skall återbetalas med början . Den elektromekaniska delenfinansieras med en SEK-kredit på 256 milj. kr. Räntan uppgår till 8,35 %.Amorteringsfiden är med början efter färdigställande ellersenast . EKN:s garantigivning vad gällerKotmale-projektet omfattar ett högsta förlustbelopp på totalt 1,2 miljarderkronor (870 milj. kr. på entreprenaddelen och 340 milj. kr. på den elektromekaniskadelen). EKN har i sina beräkningarförutsatt att importstödet skall öka med 10 milj. kr. , och vidaretidsmässigt begränsat sitt åtagande till . Diskussioner om uppläggningen avkrediterna har pågått . Med nuvarande uppläggning ochförutsatt att beviljar 135 milj. kr. för under1982/83 skulle projektet vara slutbetalt . SEK:s refinansiering förutsätterett importstöd /83 på 135 milj. kr. Sri Länka svarar för alla lokalakostnader samt vissa räntekostnader. Tillsammans utgör de av projektetstotalkostnad (med nuvarande finansieringslösning) "* Slutgiltigt beslutföreligger ännu inte. KU 1981/82:35 248 Projektets betydelse för Sri Länka kommer att minskaSri Länkas oljeberoende (jfr p. SIDA:s konsultrapport omKotmale-projektet (nov 81) räknar vidare med att projektet, fullt utbyggt,skall spara ca 1 miljard rupies, knappt 300 milj. kr. i utländsk valutagenom att oljeimporten kan begränsas (underskottet i bytesbalansen 1980 var ca14 miljarder rupies). Regleringen av Kotmale innebärsekundära vinster i energi för nedströms liggande kraftverk. kommer att bidratill att avhjälpa den omfattande energibrist som rått undertorrperioden (mellan ). Säkradenergiförsörjning är vitalt för landets utvecklingsplaner som bl. a. omfattarutländska industriinvesteringar i de inrättade frihandelsområdena. Regleringen av Kotmale kommerockså att förbättra möjligheterna till konstbevattning av vissa områden inomdet totala Mahaweli-programmet. Översvämningsriskerna iGampoleområdet begränsas väsentligt. Byggandet av Kotmale-projektetberäknas ge direkt sysselsättning åt i genomsnitt 3 000-4 000. Med familjer på6-7 personer kan bygget beräknas försörja 25 000 människor. Till detta kommericke obetydliga sekundära sysselsättningseffekter vars omfattning emellertid ärsvår att fastställa. Bygget ger yrkesutbildning åt mångaanställda i synnerhet inom kategorierna maskinförare, elektriker och mekanikermen även snickare, armerare och betongarbetare. SIDA:s konsultrapport omKotmaleprojektet karakteriserar entreprenadföretagets utbildning äv den lokalaarbetskraften som "bland det bästa vi sett". F. Projektets betydelse för (uppgifterna lämnade av Skånska Cementgjuteriet) Återflödet från projektet beräknastill totalt eller av de biståndsmedel SriLänka räknar med att använda för projektet. Projektet får en betydandesysselsättningseffekt i .