bet · G501KU35 · 1981-12-31 00:00:00 — Vad gälldeKotmaleprojektet erinrade styrelsen om att finansieringen avsågimportstödsmedel och att därför SIDA enligt gällande regler inte hade att deltai något beslut och att SIDA inte heller hade prövat detsamma. I skrivelse till regeringen gavemellertid SIDA uttryck för uppfattningen att projektet mot bakgrund av deavsevärda kostnadsökningarna inte längre kunde finansieras med några årsimportstöd. Regeringen borde enligt SIDA särskilt pröva frågan om finansieringav projektet efter utlöpandet av ingångna importstödsavtal. Vad gäller exportkreditnämnden skall erinras om att dennanämnd är en myndighet under , som leds av en av regeringentillsatt styrelse. I denna ingår representanter för utrikes- ochhandelsdepartementen. Nämnden har till uppgift att handlägga bl. a. ärendenenligt förordningen (1974:60) om exportkreditgaranti. Sådan garanti fårbeviljas för teckning av förlust i samband med export eller lagerhållningutomlands. Som export anses, förutom utförsel ur landet av vara, överlåtelsetill utlandet av uppfinning, tekniskt kunnande eller resultat av konsultativverksamhet eller liknande överlåtelse samt utförande av entreprenadarbetenutomlands. Exportgaranti får beviljas näringsidkare men även långivare förtäckning av förlust på lån i samband med export eller lagerhållning utomlands. lämnade år 1979kreditgarantier för till Skånska Cementgjuteriet för ettsammanlagt kontraktsbelopp om 790 milj. kr., varav 310 milj. kr. utgjorde s. k.riskbelopp. Även ASEA och andra företag, bl. a. SE-banken, har beviljatskreditgarantier för sina engagemang i projektet. Frågan om ytterligarekreditgarantier till Skånska Cementgjuteriet "frystes" i januari 1981i avvaktan på vidare diskussioner med regeringen. biföllexportkreditnämnden kreditgarantier till bolaget med ett sammanlagtgarantibelopp om 1 200 milj. kr. jämte ränta ca 450 milj. kr. Riskbeloppetangavs till 550 milj. kr. Utfärdandet av garantiförbindelse uppsköts emellertidi i avvaktan på förtydligande beträffande den framtidainriktningen av de svenska biståndsinsatserna i fråga om Kotmaleprojektet.Efter att ha diskuterat ärendet med regeringen och med en radandra institutioner beviljade exportkreditnämnden den begärdakreditgarantin till Skånska Cementgjuteriet. Någon garantiutfästelse haremellertid ännu inte utfärdats. Vissa förutsättningar för kreditgarantin har förts framfrån exportkreditnämndens sida. Dessa innebär i korthet att krediten skallbetalas med statliga importstödsmedel baserat på det nu gällandeimportstödsavtalet som träffats om biståndet till Sri Länka samt att SIDA ochUD skall arbeta för att ytterligare importstödsmedel i oförändrad eller ökadomfattning även i KU1981/82:35 29 fortsättningen beviljas Sri Länka och att dessa medel fåranvändas för betalning av krediterna för . Ett problem för projektet är att den aktuellabetalningsperioden sträcker sig efter det att byggnadsarbetena beräknasvara slutförda. Då krediten skall betalas med importstödsmedel och dessa endastkan beviljas för högst i sänder har nämnden bedömt ovissheten vara storom storleken beträffande de kommande amorteringarna. Exportkreditnämndensgeneraldirektör har inför utskottet gett uttryck för uppfattningen attfinansieringsuppläggningen från svensk sida beträffande förnämnden redan från början framstått som unik i den meningen att betalning avsamtliga icke lokala kostnader förutsattes ske med begagnande av importstödsmedel.Med den kostnadsutveckling det lankesiska projektet undergått har totalbeloppetkommit att bli större än det utfästelsebemyndigande som den svenska regeringenhar. Eftersom landramen Sri Länka för /82 är 115 milj. kr.skulle utfästelser kunnat göras till totalt högst 345 milj. kr. SIDA har - - i skrivelse tillregeringen redovisat vissa förslag till den framtida finansieringen avKotmaleprojektet. Regering och riksdag har ännu inte tagit ställning till dessaförslag. En proposition i ämnet kommer att läggas fram för . Vad gäller behandling i skallföljande nämnas. Frågan anmäldes budgetproposition(1979/80:100 bil. 6 s. 84) där regeringen anförde att Sri Länkas regeringbegärt att få utnyttja det svenska importstödet för finansieringen avKotmaleprojektet och att detta godtagits från svensk sida. I sitt av riksdagengodkända betänkande UU 1979/80:20 konstaterade utrikesutskottet att varken SIDAeller regeringen i enlighet med reglerna för importstödets användning hadegjort någon bedömning av förenlighet med principerna för detsvenska biståndet. Utskottet hänvisade till de aktuella kostnadsberäkningarnaoch framhöll att fortsatta åtaganden i kunde komma att medföralångsiktiga och stora finansiella bindningar för svensk del. Utskottet utgickfrån att om nya sådana åtaganden skulle bli aktuella skulle regeringen ge enredovisning av dessa för för att möjliggöra den prövning avlångvariga och omfattande svenska biståndsengagemang som förutsatts i deprinciper som tidigare gett uttryck för. Frågan diskuterades i den 29 april 1980.Dessförinnan eller överlämnades från U-enheten promemoria till två representanter för de socialdemokratiska ledamöterna avutrikesutskottet. I denna nämndes vissa uppgifter om projektet och desskostnader. Vidare berördes den då föreslagna uppläggningen av finansieringen,innebärande att importstöd skulle användas till återbetalning av krediten fyraår efter byggslut för anläggningen. Följandeår återkom frågan i . I budgetproposition 1980/81:100 KU1981/82:35 30 6 s. 65 f. anmälde regeringen att kraftigaprisstegringar för projektet kunde påräknas och att det avtalade importstödetför projektet inte skulle täcka de beräknade kostnaderna uppgående till ca 1300 milj. kr. Ett särskilt avsnitt i propositionen ägnades importstödetsprincipiella användningssätt. En motion i ämnet (1980/81:1206) hade väckts avGertrud m. fl. (s) vari bl. a. uttalades att importstödet borde kunnaanvändas för bestämda projekt men att detta inte under några omständigheterfick leda till åtaganden som i realiteten sträckte sig längre i tiden än det avriksdagen givna bemyndigandet om treårsutfästelser. behandlade inte närmare i sitt betänkande1980/81:20 och landramen för Sri Länka. Utskottet anslöt sig emellertidtill propositionens förslag i vad gällde landramar bl. a. för Sri Länka. Medhänvisning till sina uttalanden framhölls att innebörden avde modifieringar i importstödets användning som regeringen enligt propositionenavsåg genomföra inte var klara utan behövde, som regeringen också förutskickat,preciseras ytterligare. Utskottet, vars uppfattning var att allmänt importstödborde användas med viss återhållsamhet, hade inget att invända mot attimportstöd i vissa fall kunde användas även för finansiering av bestämdaprojekt. Utskottet utgick emellertid från att de nya reglerna för vilka SIDAanmodats finna beredningsformer skulle ge utrymme för en sedvanligförhandsprövning av projektets förenlighet bl. a. med de svenska biståndspolitiskamålen. I de fall importstöd i praktiken används på samma sätt som annatändamålsbestämt bistånd borde självfallet likvärdiga regler användas för debåda biståndsformerna, vilket bl. a. innebär att av fastställdabestämmelser för långsiktiga åtaganden måste iakttas. Regeringen har - som framgått - i sina propositioneraldrig föreslagit att man från svensk sida skulle stå för helaKotmalefinansieringen (1 300 milj. kr. Utrikesutskottethar sålunda i sitt betänkande UU 1980/81:20 inte godkänt ett långsiktigtsvenskt finansieringsengagemang i Kotmale utan endast tillstyrkt den årligalandramen. Utskottet uttalade sig i det sammanhanget om användningen avimportstödsmedel i allmänhet. I årets budgetproposition (1981/82:100 bil. 6) framhållerutrikesministern i avsnittet om återflöde och bundet bistånd bl. a. att hanräknar med att en del av det svenska biståndet även fortsättningsvis skall utgåi form av importstöd. Merparten kommer liksom tidigare att bindas tillupphandling i . Vid val och utformning av projekt, som prioriteras avmottagarländerna, bör i ökad grad uppmärksammas områden där svensk industri ärkonkurrenskraftig och har erfarenhet. Detta gäller främst infrastrukturellaoch industriella projekt men även t. ex. energi och mineralutvinning. SIDAförutser att svensk teknik samt svenska varor och tjänster kommer att spela enallt viktigare roll inom dessa sektorer. Bai i ochKotmaleprojektet i Sri Länka är enligt departementschefen goda exempel pådetta. KU1981/82:35 31 Vidare anmäls i propositionen attSIDA i enlighet med utrikesutskottets uttalande utarbetat nya riktlinjer förimportstödet. Beträffande redovisas att ytterligarekostnadsfördyringar förutses utöver vad som framhölls i fjolåretsbudgetproposition. De beräknade kostnaderna i utländsk valuta uppges till ca 2500 milj. kr. Departementschefen lämnar i budgetpropositionen härutöverföljande redovisning: har hög prioriteti den lankesiska regeringens investeringsplan. Det ingår i ett omfattandelankesiskt program för bevattning och för utbyggnad av vattenkraft, som stödsav bl. a. , och . Programmet förväntas få storbetydelse för landets ekonomi. Kraftverksutbyggnaden kommer att begränsakostnaderna för oljeimporten. Elbristen, som tvingat fleraindustriföretag att inskränka och i vissa fall lägga ned verksamheten, avhjälps.Programmets genomförande har inneburit påfrestningar för Sri Länkas ekonomi menhar också bidragit till hög ekonomisk tillväxt och en markant nedgång iarbetslösheten. Projektets storlek och inträffade kostnadsökningar, somför med sig omfattande ränteutgifter, motiverar att åtgärder nu vidtas för attreglera utformningen och omfattningen av det svenska stödet till den fortsattafinansieringen. Efter sedvanlig beredning på svensk sida, bör överläggningarupptas med Sri Länkas regering om en överenskommelse om detta stöd. Regleringen av det svenska bidraget till finansieringen avKotmaleprojektet bör bl. a. innefatta att ett högsta belopp av biståndsmedelfastställs och att återbetalningstiden förkortas för den kommersiellaupplåningen. Ytterligare biståndsmedel bör utgå . Strävan bör varaatt den med detta förslag kraftigt reducerade räntekostnaden i övervägande gradbetalas av Sri Länka med andra medel än svenskt bistånd. Den förslagnauppläggningen innebär relativt stora ökningar av biståndet till Sri Länka underen klart angiven tidsperiod. Övrigt bistånd till Sri Länka föreslås /83 uppgå till 20 milj. kr. Detta bistånd bör öka endast i ringaomfattning då belastar biståndsanslaget. Ett förslag om användning av biståndsmedel förfinansieringen av och belastningen på biståndsanslagen kommersnarast att presenteras för . Då kommer även en utförlig redovisningav projektets kostnader att kunna lämnas. En finansieringslösning för enligt deriktlinjer jag redovisat skulle självfallet innebära en minskad belastning påSri Länkas ekonomi då landet är i akut behov av utländsk valutaför att de ambitiösa utvecklingsplanerna skall kunna genomföras. Den skulledessutom reducera den beräknade kostnaden på . genom atträntekostnaden minskar avsevärt och genom att utrymmet för ytterligarekostnadsökningar begränsas och i vart fall inte belastar biståndet. I motion 1981/82:394 av GertrudSigurdsen m. fl. (s) riktas hård kritik mot regeringens handläggning avKotmaleprojektet i Sri Länka. I avvaktan på prövning avregeringsförslag till långsiktiga landramar bör landramen till Sri Länka /83 bibehållas på nuvarande nivå dvs. 115 milj. kr. I motion1981/82:936 av m. fl. (vpk) kritiseras inriktningen av det svenskabiståndet med hänvisning till bl. a. i Sri Länka och föreslåsen landram för Sri Länka om 115 milj. kr. KU1981/82:35 32 motion 1981/82:2035 av m. fl. (m) slutligenföreslås likaså att landramen för bl. a. Sri Länka bibehålls på oförändrad nivåför /83.. Regeringen kommer alltså som nämnts attlägga fram en särproposition i vilken förslag till framtida finansiering av bl.a. kommer att redovisas. Slutligen skall här nämnas att Skånska Cementgjuterietlämnat vissa uppgifter om betydelse för svensk industri ochsysselsättning i . Härav framgår bl. a. att återflödet från projektettill beräknas till totalt , eller avde biståndsmedel Sri Länka räknar med att använda för projektet. I fårprojektet en betydande sysselsättningseffekt. Under de ca fem och halvt år sombyggnadstiden varar beräknas projektet ge ca 1 000 arbetstillfällen iSverige. Ca 330 svenska företag har genom Skånska Cementgjuteriet fåttleveranser av varierande storleksordning till . Utskottets granskning som avsett regeringens befattningmed ärendet har gett anledning till följande synpunkter. Överläggningar mellanSveriges och Sri Länkas regeringar fördes om utnyttjande av detsvenska importstödet för . Den meddelade imaj att den inte hade några erinringar mot att importstödet användesför detta. Kontraktet mellan Sri Länka och den svenska kraftverksgruppenundertecknades och ett treårsavtal om biståndet mellanSverige och Sri Länka undertecknades . För anmäldesKotmaleprojektet i den budgetproposition som lades fram . kunde det ha funnits skäl för regeringen att tidigare informerariksdagen om de pågående överläggningarna. Enligt utskottet är det av största betydelse att riksdagenpå ett tidigt stadium får ta ställning till biståndsengagemang av sådanstorleksordning som det är fråga om i förevarande fall och som kan komma attmedföra långsiktiga och stora ekonomiska bindningar för svensk del. Dettagäller oavsett vilken stödform som tillämpas. Mot denna bakgrund har utskottetfunnit anledning understryka vikten av att regeringen på ett så tidigt stadiumsom möjligt underställer frågor av denna art. Utöver det anförda föranleder granskningen inte någotuttalande från utskottets sida. Regeringens beslut om kommundelningar Regeringen beslöt den 22 december1981 om delning av fem kommuner, nämligen , , , ochVännäs. I samtliga fall upplöses den nuvarande kommunen och två nya kommunerbildas, nämligen och , och , och , KU1981/82:35 33 och samt och . De nya kommunerna skallbörja sin verksamhet . I kanslipromemoria (bilaga 11) redovisas aktuellabestämmelser i fördelningslagen och förarbetena till dessa, vissabakgrundsfakta om de delade kommunerna m. m. Besluten fattades med stöd av 1 kap. 1 § lagen (1979:411)om ändring i rikets indelning i kommuner, landstingskommuner och församlingar.Enligt denna bestämmelse får regeringen besluta om ändring i kommunindelningen,om ändringen kan antas medföra bestående fördel för en kommun eller en del aven kommun eller andra fördelar från allmän synpunkt. Vid prövning av frågan omindelningsändring skall särskild hänsyn tas till önskemål och synpunkter frånden eller de kommuner som närmast berörs av ändringen. Om en sådan kommunmotsätter sig en indelningsändring, får beslut om ändringen meddelas endast omdet finns synnerliga skäl. Särskild hänsyn skall också tas till befolkningensönskemål. I propositionen om ny indelningslag (prop. 1978/79:157)framhålls att prövningen av en fråga om ändring i kommunindelningen i allmänhetinnebär en skälighetsbedömning där olika intressen vägs mot varandra. Skälenför en indelningsändring är enligt propositionen av varierande slag. För detmesta anknyter de till kommunerna och deras invånare, men de kan också vara avmera allmän natur. Bestämmelsen om förutsättningarna för indelningsändring bördärför enligt propositionen inte innehålla någon exemplifiering avomständigheter som kan utgöra skäl för en indelningsändring. Enligt propositionen bör en grundtanke vara attkommunernas inställning har särskilt stor tyngd vid prövningen av en fråga omindelningsändring. Det kan dock inte uteslutas att det kan förekomma fall dådet är befogat att låta kommunen stå tillbaka för andra intressen. Emellertidmåste enligt propositionen synnerliga skäl föreligga för en indelningsändring,om den eller de kommuner som närmast berörs av ändringen motsätter sig denna.Däremot anses det inte möjligt att i lagen ge närmare exempel på skäl som börföranleda ändring i kommunindelning mot en kommuns vilja. I princip bör dockgälla att kraven på sådana skäl ställs högre ju mer ingripandeindelningsändringen är för kommunen. I propositionen framhålls vidare att det i lagen börklarläggas vilket inflytande befolkningen skall ha på besluten iindelningsfrågor. Om frågan gäller delning av en kommun eller överförande av endel av en kommun till en annan kommun kan det enligt propositionen inteuteslutas att ortsbefolkningens intresse av närhet till exempelvis kommunaleller annan service står emot kommunens intresse av att behålla ett område.Dessa situationer är inte så renodlade att man generellt kan låtaortsbefolkningens intressen vika för kommunens. Den lokala opinionen måsteemellertid vägas mot kraven på befolkningsunderlag, tillfredsställande service,ekonomisk bärkraft etc. och de intressen som kommunen företräder. Det är enligtpropositionen inte 3Riksdagen 1981/82. KU1981/82:35 34 möjligt att i lagen närmare ange hur denna prövning, somkan vara mycket komplicerad, bör utfalla i olika situationer. I dettasammanhang erinras i propositionen om att indelningsändring mot en kommunsvilja får ske endast om synnerliga skäl föreligger. Genom bestämmelsen härommarkeras enligt propositionen att ortsbefolkningen inom ett visst område av enkommun inte kan jämställas med kommunen. Vid riksdagsbehandlingen av propositionen (KU 1978/79:40)ändrades 1 kap. 1 § i propositionens förslag så att det klargjordes attbestämmelsen medger att hänsyn även skulle kunna tas till önskemålen hosbefolkningen i en kommun som föreslagits bli sammanlagd med en annan kommuneller, vid delning av en kommun, till önskemålen hos befolkningen i denåterstående delen av kommunen. Av de kommuner som delades genom regeringsbesluten den 22december 1981 hade , (i det senaste avgivna yttrandet) och Varamotsatt sig delning. och kommuner hade själva förordat resp.begärt delning. Folkomröstning anordnades i , , . Vid folkomröstningen i uttalade sig en majoritet av deröstande i Botkyrkadelen och i kommunen sedd som helhet mot en delning. ISalemsdelen var dock majoriteten av de röstande för en delning. Vidfolkomröstningen i röstade en majoritet av de deltagande för endelning. Resultatet av folkomröstningen i innebar att en majoritet av deröstande i Varadelen och i kommunen sedd som helhet uttalade sig mot endelning. I Essungadelen röstade dock en majoritet för delning. Vidfolkomröstningen i uttalade sig flertalet för delning av kommunen. Frågan om delning av , och hade kommitunder regeringens prövning till följd av besvär över kammarkollegiets beslutatt avslå framställningar om delning. Ärendena rörande delning av hade överlämnats till regeringen av kammarkollegiet som i samtidigtyttrande till regeringen avstyrkte delning. Regeringens motivering för att dela , ochVara är likalydande. Regeringen finner att en delning av dessa kommuner skullemedföra bestående fördel för de nya kommunerna. Dessa har enligt regeringensuppfattning goda förutsättningar att på ett tillfredsställande sätt tillgodosekommunmedlemmarnas behov av service. Vid en samlad bedömning av för- ochnackdelar med en delning finner regeringen att fördelarna klart överväger.Fördelarna, framför allt från kommunaldemokratisk synpunkt, har enligtregeringens mening sådan styrka att synnerliga skäl för en delning föreligger.Regeringen anser sig också ha beaktat befolkningens inställning såsom denframkommit vid folkomröstningarna. Beträffande delningen av och konstaterarregeringen att kommunen själv har förordat resp. begärt en delning av kommunen.Enligt regeringens mening kan en sådan delning antas medföra bestående fördel. KU1981/82:35 35 framför allt från kommunaldemokratisk synpunkt, för debåda kommundelarna. Utskottet har vid sin granskning inte funnit attregeringens beslut strider mot indelningslagen och förarbetena till denna lag.I övrigt föranleder granskningen inget uttalande från utskottets sida. Utskottet har till granskning tagitupp frågan om innehållande av s. k. prisregleringsmedel på försvarshuvudtitelni samband med att regeringen beslöt att förvaltningen av en statentillhörig kontorsbyggnad i inom kvarteret skulle överförasfrån till militära myndigheter. Utskottet har bl. a. tagitdel av promemorior i ämnet som upprättats inom försvarsdepartementet (se bilaga12 till detta betänkande). Vidare har departementsrådet inför utskottet och lämnat upplysningar i saken. Förvaltningsbyggnaden färdigställdes år 1971.Kostnaden uppgick till ca 60 milj. kr. och bestreds av försvarsanslag. Frånbörjan inrymdes fortifikationsförvaltningen, försvarets civilförvaltning ochdel av försvarets datacentral i byggnaden. Försvarets civilförvaltning flyttade1978 -till sin huvuddel - till och inrymdes som hyresgäst hos byggnadsstyrelseni förvaltningsbyggnaden . flyttade 1980till en nyuppförd byggnad i . Regeringen beslöt att Bastionen medtillhörande markområde skulle föras över till förvaltningden . I beslut föreskrev regeringen - med ändringav sitt tidigare beslut - att förvaltningsbyggnaden i fråga skulle förvaltas avchefen för dragoner. budgetproposition upptogs påförsvarshuvudtiteln ett medelsbehov om 7 milj. kr. för ombyggnad av Bastionen. I årets budgetproposition anmäldes underförsvarshuvudtiteln (bil. att regeringen beslutatatt förvaltningen av Bastionen skulle handhas av försvaret i stället för somtidigare planerats av . För att detta inte skulle innebära attförsvarets ekonomiska resurser ändrades på ett icke avsett sätt hadeprisregleringsmedel för /81 innehållits med 118,5 milj. kr. Beträffande prisregleringsmedlens beräkning skall erinrasom att fattas fleråriga försvarsbeslut som bl. a. innebär ettsystem med fleråriga planeringsramar. Härvid tillämpas ett automatiskt verkandepriskompensationssystem för det militära försvaret och civilförsvaret. Iförsvarsbesluten har angetts femåriga planeringsramar i fast pris och attkompensation för pris- och löneförändringar skall beräknas med hjälp avnettoprisindex. Den av utskottet företagna granskningen har inte gettanledning till något särskilt uttalande. KU1981/82:35 36 Regeringsbeslut beträffande tjänsten somgeneraldirektör för Utskottet har till granskningupptagit fråga om förordnanden för tidigare generaldirektörBirgitta Ulvhammar. Genom beslut (föredragande statsrådetBritt Mogård) förordnade regeringen att fr. o. m. den 1 mars1978 intill utgången av vara generaldirektör och chef förskolöverstyrelsen. förekom i massmedia uttalanden av dåvarandestatssekreteraren i av innebörd attBirgitta Ulvhammars lämplighet som innehavare av tjänsten som generaldirektörför hade ifrågasatts från regeringens sida. BirgittaUlvhammar hade med anledning härav kallats till statsrådet för attdiskutera omplacering till ett sakkunniguppdrag inom utbildningsdepartementet.För hade enligt uppgifter i pressen saken kommit som enöverraskning. I beslut föreskrev regeringen(föredragande statsrådet ) att fr. o. m. den 1 juli 1981intill utgången av skulle finnas inrättad en tjänst, medbeteckningen p, som generaldirektör till regeringens förfogande med placeringi . förordnades att innehadenna tjänst. Tjänstens inrättande anmäldes för i proposition1981/82:25 (tilläggsbudget I). besvarade statsministern i enfråga av om regeringen ämnade vidta några åtgärder med anledning avvissa uttalanden som gjorts av den nämnde statssekreteraren i utbildningsdepartementetbeträffande tjänst (se riksdagsprotokollet 1980/81:105).Statsministern konstaterade i svaret att de förordnanden som utfärdas förgeneraldirektörer i regel löper . Bara om generaldirektören självbegär det, kan regeringen avbryta förordnandet. Tjänstledighet från engeneraldirektörstjänst är inte heller något som kan dikteras av regeringen. Vadgällde tjänst hänvisade statsministern till ett uttalandeför pressen av statsrådet (bilaga 13 till detta betänkande). Avdetta framgick att en överenskommelse träffats mellan henne och BirgittaUlvhammar. Överenskommelsen gällde ett uppdrag för somsärskild sakkunnig i i frågor om invandrarbarnsutbildning. underströk i uttalandet att och lojalt fullgjort sina uppgifter som chef för skolöverstyrelsen.Någon annan uppfattning hade aldrig kommit till uttryck från regeringens sida.