bet · G501SoU55 · 1981-12-31 00:00:00 — 2. beträffande kostnadsökningar för kommuner ochlandsti/ig atl med bifall lill motion 1981/82:2455 yrkande 2 som sinmening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört, 3.beträffande en utredning för att belysa effekterna av och förutsättningarnaför en allmän arbetstidsförkortning (mom. 14 i hemställan) anser GöranKarlsson, , , , , och (alla s) dels atl del avsnitt i utskottets betänkande som pås. 15 börjar med "Då det" och på s. 16 slutar med "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar arbetsmarknadsministerns uppfattning atf def är av vikt atf målsättningenom sex timmars arbetsdag hålls levande i den fackliga och politiska debatten.Såsom de socialdemokratiska motionärerna understrukit är sex timmars arbetsdagför alla ett nödvändigt led i def fortsatta arbetet med att förbättramänniskors livsvillkor i industrisamhället. Trotsatt det ekonomiska utrymmet för en allmän arbetstidsförkortning inom dennärmaste framtiden måste anses mycket begränsat, är det därför enligtutskottets mening ändå motiverat aff utreda kostnaderna för och effekterna aven sådan reform. F. n. saknas tillförlitliga bedömningar av de totalakostnaderna, effekterna på produktiviteten i arbetslivet m. m. Även omdelegationen för arbelstidsfrågor, DELFA, analyserat bl. a. de samhällsekonomiskakonsekvenserna av en arbetstidsförkortning under 1980-falef sförsta år, är det åtskilliga aspekter på en övergång till sex limmars arbetsdagför alla som inte blivit belysta. Motionärerna har bl. pekat pånödvändigheten av atl se sambandet mellan sexfimmarsdagen och andra krav påförbättringar av levnadsvillkoren. De har därvid syftat på risken för aft denökade fritiden exploateras av kommersiella intressen om intearbetstidsförkortningen kombineras med en utbyggnad av barnomsorgen ochkollekfivtrafiken, bättre samhällsplanering som minskar långa restider, enaktiv frilids- och kulturpolitik och insatser för ökad jämställdhet. Ävenufskoffet anser detta tala för aft en arbetstidsförkortning måste förberedasoch genomföras med stor omsorg. Motionärerna har vidare bl. a. understrukitvikten av aft studera hur en allmän arbets- SoU 1981/82:55 20 tidsförkortningbör utformas för att undvika att den leder till försämrade arbetsvillkor,särskilt med tanke på dem som har skiftarbete och andra former av arbete påobekväm fid. En viktig fråga i det sammanhanget är i vilken utsträckningtvåskiffsarbete vid sextimmarsdag kan föriäggas på ett sätt som medförväsentligt mindre ölägenheter än vad tvåskiffsarbete nu gör vid . Även frågan om lagstiftning som styrmedel för aff gearbetstidsförkortningen huvudinriktningen på sextimmarsdag bör enligtutskottefs mening utredas närmare. Utskottet finner således starka skälföreligga för aff fa initiativ till eft sådant utredningsarbete som motionärernaföreslagit. Den av utskottet sålunda förordade utredningen bör också övertaDELFA:s uppgifter. Utskottet tillstyrker i enlighet med det anförda motion1981/82:961. delsatf utskottet under mom. 14 bort hemställa 14. beträffande en utredning för att belysaeffekterna av och förutsättningarna för en allmän arbetstidsförkortning attriksdagen med bifall fill mofion 1981/82:961 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ufskoffet anfört. SoU1981/82:55 21 I proposition 1981/82:154 framlagdalagförslag (1-4), vilka tillstyrkts av utskottet. 1 Förslag till Arbetstidslag Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller, med de inskränkningar som anges i 2§, varje verksamhet där arbetstagare utför arbete för en arbetsgivares räkning. Om arbetstiden för minderåriga finns ytteriigare bestämmelseri 5 kap. arbetsmiljölagen (1977:1160). 2 § Lagen gäller inte 1. arbete somutförs i arbetstagarens hem eller annars under sådana förhållanden aff def infekan anses vara arbetsgivarens uppgift att vaka över hur arbetet är ordnat, 2. arbete somutförs av arbetstagare som med hänsyn till arbetsuppgifter ochanställningsvillkor har förefagsledande eller därmed jämföriig ställning ellerav arbetstagare som med hänsyn till sina arbetsuppgifter har förtroendet attsjälva disponera sin arbetstid, 3. arbete somutförs i arbetsgivarens hushåll, 4. skeppstjänst. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmerfår föreskriva atf lagen skall tillämpas på skeppstjänst som har undantagitsfrån sjöarbefstidslagen (1970:105). 3 § Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts aven central arbetstagarorganisation får göras antingen undantag från lagens tillämp ning i dess helhet eller avvikelser från bestämmelserna i 5 och 6 §§, 7 § andra stycket, 8-10 §§, 12-14 §§ samt 15 S andra och tredje styckena. Vidare får raster bytas ut mot måltidsuppehåll genom sådana kollektivav tal. Avvikelser från 8 §, 9 § andra och tredje styckena, 10 §och 13 § får göras även med stöd av kollektivavtal som har slutits av en lokalarbetstagarorganisation. Sådana avvikelser gäller dock av högsten månad, räknat för avtalets ingående. En arbetsgivare som är bunden av ett sådant kollektivavtalsom avses i första och andra styckena får tillämpa avtalet även på arbetstagaresom inte är medlemmar av den avfalsslutande arbetstagarorganisationen i arbete som avses med avtalet. 4 § Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får med dela särskilda föreskrifter för totalförsvaret med avvikelse från denna lag. Ordinarie arbetstid och jourtid 5 § Den ordinarie arbetstidenfår uppgå till högst . När def behövs med hänsyn till arbetets natur eller arbetsförhållandena i SoU1981/82:55 22 övrigt, fär arbetstiden uppgå igenomsnitt för av högst . Veckan räknas från och med måndag, om inte annan beräkningtillämpas på arbetsstället. 6 § Om det på grund av verksamhetens natur är nödvändigtatt en arbets tagare sfär till arbetsgivarens förfogande på arbetsstället för att vid behov utföra arbete, får jourfid tas ut med högst per arbetstagare under en fid av eller under en kalendermånad. Som jourtid anses inte tid då arbetstagaren utför arbete för arbetsgivarens räkning. 7 § Med övertid förstås sådan arbetstid som överstigerordinarie arbets tid enligt 5 § och jourtid enligt 6 §. Om annan ordinarie arbetstid eller jourtid gäller på grund av kollektivavtal som har tillkommit i den ordning som anges i 3 § första stycket, eller på grund av medgivande om avvikelse av arbetarskyddsstyrelsen enligt 19 § 1, skall med övertid i stället förstås sådan arbetstid som vid heltidsarbete överstiger ordinarie arbetstid och jourtid enligt avtalet eller medgivandet. Vid beräkning av övertid skall kompensationsledighet ellerannan ledighet som förläggs till arbetstagarens ordinarie arbetstid ellerjourfid likställas med fullgjord ordinarie arbetstid respekfive jourtid. 8 § När det finnssärskilt behov av ökad arbetstid, får övertid tas ut med högst underen tid av eller under en kalendermånad, dock med högst200 timmar under ett kalenderår (allmän övertid). 9 § Har en natur-eller olyckshändelse eller annan liknande omständighet som inte har kunnatförutses av arbetsgivaren vållat avbrott i verksamheten eller medförtöverhängande ftira för sådant avbrott eller för skada på liv, hälsa elleregendom, får övertid fas ut för arbete i den utsträckning som förhållandenakräver (nödfallsövertid). Om det för arbetsstället finns en lokalarbetstagarorganisation inom vars avtalsområde arbetet faller, fårnödfallsövertid tas ut endast under förutsättning att arbetsgivaren underrättarorganisationen om övertidsarbetet. Nödfallsövertid får inte fas ut än tvådygn från arbetets böljan utan atf tillstånd till arbetet har sökts hosarbetarskyddsstyrelsen. 10 § Med mertid förstås sådan arbetstid som viddeltidsanställning över stiger arbetstagarens ordinarie arbetstid och jourtid enligt anställningsavta let. Bestämmelserna om beräkning av övertid i 7 § andra stycket skall tillämpas även vid beräkning av mertid. När det finns särskilt behov av ökad arbetstid, får mertidfas ut med högst under ett kalenderår (allmän mertid). Mertid fårockså fas uf med tillämpning av de villkor för nödfallsövertid som anges i 9 §. Anteckningar om jourtid, övertid och mertid 11 § Arbetsgivare skall föra anteckningar om jourtid,övertid och mertid. SoU 1981/82:55 23 Arbetstagarnahar rätt aft själva eller genom någon annan ta del av anteckningarna. Samma rätttillkommer fackliga organisafioner som företräder arbetstagare påarbetsstället. Regeringeneller, efter regeringens bestämmande, arbetarskyddsstyrelsen meddelarföreskrifter om hur anteckningar enligt första stycket skall föras. 12 § Alla arbetsgivare som anlitar arbetstagare tillarbete annat än tillfälligt skall lämna arbetstagarna besked om ändringar ifråga om den ordinarie arbetstidens och jourtidens förläggning minst två veckori förväg. Sådant besked får dock lämnas i förväg, om verksamhetensart eller händelser som infe har kunnat förutses ger anledning till det. 13 § Alla arbetstagare skall haledigt för nattvila. I ledigheten skall ingå fiden mellan ochklockan 5. Avvikelsefrån första stycket får göras, om arbetet med hänsyn fill dess art,allmänhetens behov eller andra särskilda omständigheter måste fortgå ävennattetid eller bedrivas före eller . 14 §Arbetstagarna skall ha minst trettiosex timmars sammanhängande ledighet under vaije period (veckovila). Till veckovilan räknas inte beredskapstid dä arbetstagaren får uppehålla sig utanför ar betsstället men skall stå fill arbetsgivarens förfogande för aft utföra arbete när behov uppkommer. Veckovilan skall så långtmöjligt förläggas fill veckoslut. Undantag från första stycket fär görastillfälligtvis, om det föranleds av något särskilt förhållande som infe harkunnat förutses av arbetsgivaren. 15 §Med raster förstås sådana avbrott i den dagliga arbetstiden under vilka arbetstagarna infe är skyldiga att stanna kvar pä arbetsstället. Arbetsgivarenskall på förhand ange rasternas längd och förläggning så noga somomständigheterna medger. Rasternaskall förläggas så, att arbetstagarna inte utför arbete iföljd. Rasternas antal, längd och föriäggning skall vara tillfredsställande medhänsyn till arbetsförhållandena. 16 S Raster får bytas ut motmåltidsuppehåll vid arbetsplatsen, om det är nödvändigt med hänsyn tillarbetsförhållandena eller med hänsyn till sjukdomsfall eller annan händelsesom inte har kunnat förutses av arbetsgivaren. Sådana måltidsuppehåll räknasin i arbetstiden. 17 § Arbetsgivaren skall ordnaarbetet så atf arbetstagarna kan ta de pauser som behövs utöver rasterna. Omarbetsförhållandena kräver det, får i stället särskilda arbetspauser läggas uf.Arbetsgivaren skall i så fall på förhand ange arbetspausernas längd ochförläggning så noga som omständigheterna medger. Pauser räknas in iarbetstiden. 18 §Utan hinder av 13-17 §§ kan regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, meddela särskilda föreskrifter om arbetstidens för läggning vid vägtransporter och luftfart. SoU 1981/82:55 24 19§ Kan kollektivavtal som avses i 3 § inte träffas får arbetarskyddsstyrelsen,om det finns särskilda skäl, 1. medge avvikelse från 5 §, 6 §,9 § andra och tredje styckena och 12 §, 2. medge undantag från 8 S vadavser begränsningen av övertidsuttag av eller under enkalendermånad, 3. medge ytteriigare övertidutöver allmän övertid med högst under ett kalenderår, 4. medge ytterligare mertid utöverallmän mertid med högst under ett kalenderår, 5. medge avvikelse från 13 och 14§§ samt 15 § andra och tredje styckena. 20 §Arbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen skall utöva tillsyn över efterlevnaden av denna lag och de föreskrifter som meddelas med stöd av lagen. tillsyn gäller i fråga om kommunala tillsynsmänbestämmelserna i 7 kap. 2 § arbetsmiljölagen (1977:1160). 21 §Tillsynsmyndigheterna har rätt att på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen. Föratt utöva tillsynen har tillsynsmyndigheterna rätt att komma in påarbetsställena. Polisen skall därvid lämna den handräckning som behövs. 22 §Yrkesinspektionen får meddela de förelägganden eller förbud som behövs för efterlevnaden av denna lag och de föreskrifter som meddelas med stöd av lagen. Ibeslut om föreläggande eller förbud kan yrkesinspektionen sätta ut viten. Ävenarbetarskyddsstyrelsen får besluta om åtgärder enligt första och andrastyckena. 23 § Till böter eller fängelse i högst eft år döms enarbetsgivare som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot ett föreläggandeeller förbud som har meddelats med stöd av 22 §. Detta gäller dock inte omföreläggaur det eller förbudet har förenats med vite. 24 § Till böter döms en arbetsgivaresom uppsåtligen eller av oaktsamhet har 1. utan att avvikelse har gjortsenligt 3 eller 19 § anlitat arbetstagare i strid mot 5-10 eller 12-16 §§ ellerbrutit mot 11 § eller mot föreskrifter som har meddelats med stöd av 11 §, 2. lämnat oriktiga uppgifter omförhållanden av vikt, när en tillsynsmyndighet har begärt upplysningar ellerhandlingar enligt 21 § första stycket. 25 §För en arbetsgivare som inte fullgör sina förpliktelser enligt kollek tivavtal som avses i 3 §, gäller vad som föreskrivs om påföljd i avtalet elleri lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. SoU 1981/82:55 25 26§ Om en arbetsgivare har överträtt bestämmelserna i 8 eller 9§ ulan all ha stödi kollektivavtal enligt 3 § eller ha fått dispens enligt 19 §, utgår ensärskild avgift (övertidsavgift). Avgiften fas ut av den fysiska eller juridiskaperson som utövar den verksamhet i vilken överträdelsen har begåtts. Överfidsavgiffenutgör för varje timme otillåten övertid och för varje arbetstagare som haranlitats i strid mot 8 eller 9§, en procent av det basbelopp enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring som gällde då överträdelsenbegicks. Avgiftenkan sättas ned eller efterges om särskilda omständigheter föreligger. 27§ Frågor om övertidsavgifi prövas av allmän domstol efter ansökan som skallgöras av allmän åklagare från den tidpunkt då överträdelsenbegicks. I fråga om sådan ansökan gäller bestämmelserna i omåtal för brott, på vilket inte kan följa svårare straffan böter, ochbestämmelserna om kvarstad i brottmål. har förflutit från dentidpunkt då överträdelsen begicks, får överfidsavgift ej tas uf.Övertidsavgifter tillfaller staten. Beslutvarigenom någon har påförts övertidsavgift skall genast sändas lilllänsstyrelsen. Avgiften skall betalas lill fråndel all beslutet vann laga kraft. En upplysning om detta skall las in ibeslutet. Betalas inte avgiften inom denna lid, får avgiften samt restavgift,beräknad enligt 58 § 1 mom. uppbördslagen (1953:272), drivas in i den ordningsom enligt den lagen gäller för indrivning av skatt. Indrivningsåtgärder fårinte vidtas har förflutit från det atf beslutet vann laga kraft. 28 § beslut får överklagas hosarbetarskyddssfyrelsen genom besvär. 29 § Arbetarskyddsstyrelsensbeslut i ärenden som avses i 19 § 1-4 eller beslut om tillstånd enligt 9 §tredje stycket får infe överklagas. Andrabeslut som arbetarskyddssfyrelsen i särskilda fall har meddelat enligt lagen,får överklagas hos regeringen genom besvär. Arbetarskyddsstyrelsensbeslut om föreskrifter fill allmän efterrättelse får infe överklagas. 30 §För att fa till vara arbetstagarnas intresse i ett ärende enligt lagen får beslut som avses i 28 eller 29 § överklagas av huvudskyddsombud eller, om något sådant ombud infe finns, av annat skyddsombud. Finns det inte något skyddsombud, får en arbetstagarorganisation överklaga ett sådant beslut i den mån saken rör medlemmarnas intresse och organisationen har yttrat sig i ärendet. Omskyddsombud finns bestämmelser i 6 kap. arbetsmiljölagen (1977:1160). 31 §Beträffande föreskrifter till allmän eflerrättelse får arbetarskydds sfyrelsen undersfälla regeringen frågor av särskild betydelse innan styrel sen meddelar beslut i ärendet. SoU1981/82:55 26 32 § En tillsynsmyndighet kan förordna att dess beslutskall gälla . Denna lagträder i kraft den , då allmänna arbetstidslagen (1970; 103)upphör atf gälla. Vidikraftträdandet gällande föreskrifter som har meddelats med stöd av 11 § allmännaarbetstidslagen, skall vid fillämpningen av den nya lagen anses ha meddelatsenligt denna. Föreläggandeneller förbud som har meddelats med stöd av bestämmelser i 4 kap.arbetsmiljölagen och 7 kap. 7 eller 10 § samma lag, skall såvitt avser fiden efterikraftträdandet av den nya lagen anses ha meddelats enligt motsvarandebestämmelser i denna. Förekommer ilag eller annan författning hänvisning till föreskrift som har ersatts genombestämmelse i denna lag fillämpas i stället den nya bestämmelsen. Lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) Härigenom föreskrivs i fråga om arbefsmiljölagen(1977:1160) dels atf 4kap. skall upphöra atf gälla, dels att 1 kap. 3 och 4 §§, 5 kap.5 §, 8 kap. 2 § och 9 kap. 2 § skall ha nedan angivna lydelse dels aft i lagen skall införas enny paragraf, 2 kap. 10 §, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I kap. 3 § Lagen gäller ej 1. skeppsfjänst påandra fartyg än örlogsfartyg, 2. arbete somutföres i arbetsgivarens hushåll. Bestämmelserna i 4 kap. och 5 kap.gäller ej arbete som utföres i arbetstagarens hem eller annars under sådanaförhållanden, att det ej kan anses tillkomma arbetsgivaren att vaka över hurarbetet är anordnat. 1 kap. 4 § Utan hinder av denna lag kan re- Regeringen eller den myndighet geringen eller förvalfningsmyn- som regeringen bestämmer får dighet,som regeringen bestämmer, meddelasärskilda föreskrifter för beträffandeförsvarsmakten och ci- totalförsvaretmed avvikelse från vilförsvaretmeddela särskilda före- lag. skrifter i frågor so/n avses i lagen. 2 kap. 10 § Minderårig får icke anlitas till arbetemer än av dygnet eller . Minderårigarbetstagare skall för nattvila beredas oavbruten ledighet från arbetet underminst . I ledigheten skall ingå tiden mellan klockan 22och . Tillsyns/nyndighet får medge undantag från första ochandra stycket, om särskilda skäl föreligger. Om arbetstid finns bestämmelser i arbetstidslagen(1982:000) och /ned stöd av denna //leddelade föreskrifter. Särskilda bestämmelser o/n arbetstid för minde/-årigafinns i 5 kap. 5 §. Regeringen eller, efter regeringensbestämmande, arbetarskyddsstyrelsen meddelar föreskrifter om arbetstidenslängd och förläggning för mirideråriga som anlitas till arbete. 8 kap. 2 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet brytermotföreskrift eller villkor som har meddelats med stöd av 3 kap. 12 eller 14 §dömes till böter eller fängelse högst . Till böter dömes den som uppsåtligen eller av oaktsamhet Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter motföreskrifter eller villkor som har meddelats med stöd av 3 kap. 12 eller 14 §döms till böter eller fängelse i högst . Till böter döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1. brytermot 5 kap. 2 § första stycket. 2. bryter motföreskrift som har meddelats med stöd av 3 kap. 13 eller 15-17 § eller 5 kap.2§ andra stycket, 3 § andra stycket eller 4 §, 3. vidfullgörandet av skyldighet enligt 7 kap. 3 eller 4 § lämnar uppgift rörandeförhållande av betydelse. 4. utan giltigt skäl borttagerskyddsanordning eller sätter sådan ur bruk. 2. brytermot föreskrifter som meddelats med stöd av 3 kap. 13 eller 15-17 § eller 5 kap.2 § andra stycket, 3 § andra stycket, 4 eller 5§, 3. lämnaroriktiga uppgifter om förhållanden av vikt, när en tillsynsmyndighet har begärtupplysningar, handlingar eller prov eller begärt undersökningar enligt 7 kap.3 eller 4 §, 4. ulan giltigtskäl tar bort en skyddsanordning eller sätter den ur bruk. 9 kap. 2 § Mot arbefarskyddsstyrelsens beslut i ärende som avses i 5kap. 5§ eller 6 kap. 2§ tredje stycket fär talan ej föras. Detsamma gäller styrelsensbeslut i ärende som avser tillämpning av föreskrifter meddelade med stöd av 5kap. 2§ andra stycket eller 3 § andra stycket. Talan mot annat beslut, som arbetarskyddsstyrelsen isärskdt fall har meddelat enligt denna lag eller med stöd av regeringens förordnandeenligt lagen, föres hos regeringen Talan får ej föras mot arbefarskyddsstyrelsens beluf omföreskrift till allmän efterrättelse. Arbetarskyddssfyrelsens beslut i ärende som avses i 6 kap.2 § tredje tredje stycket får inte överklagas. Detsamma gäller styrelsensbeslut i ärende som avser tillämpning av föreskrifter meddelade med stöd av 5kap. 2§ andra stycket, 3§ andra stycket eller 5 §. Andra beslut som arbefarskyddsstyrelsen i särskilda fallhar meddelat enligt denna lag eller med stöd av regeringens förordnande enligtlagen, får överklagas hos regeringen genom besvär. Arbetarskyddsstyrelsens beslut omföreskrifter till allmänefterrättelse/fl/- inte överklagas. Denna lag träder i kraft . Till dess regeringen eller, efter dess bestämmande,arbetarskyddsstyrelsen enligt bemyndigande meddelar bestämmelser som motsvarar5 kap. 5 § i dess gällande lydelse skall dock den sistnämnda bestämmelsenfortfarande gälla. Lag om ändring i lagen (1970:943) om arbetstid m.m. ihusligt arbete Härigenom föreskrivs aft 3 § lagen (1970:943) om arbetstidm.m. i husligt arbete skall ha nedan angivna lydelse. När särskilda skäl föreligger, får övertid tagas ut med högst 48timmar av , dock högst under eff kalenderår. Vid beräkning av tillåten övertid e/digt första stycketminskas den ordinarie arbetstiden enligt 2 § för varje infallande helgdag, somär arbetsfri och som ej är söndag, med den arbetstid som arbetstagaren skulleha fullgjort om helgdagen i stället hade varit vardag. Vid beräkning av övertid skall kompensationsledighet elleran/ian ledighet som förläggs till arbetstagarens ordinarie arbetstidlikställas med fullgjord ordinarie arbetstid. Denna lag träder i kraft den 1januari 1983. Senaste lydelse 1978:340. SoU1981/82:55 29 Lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighetför vård av barn, m.m. Härigenom föreskrivs aft 4§ lagen(1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4§ Utöver vad som följer av 3 § hararbetstagare rätt till hel ledighet under tid dä arbetstagaren uppbär hel föräldrapenningenligt 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring och till förkortning avarbetstiden till hälften eller till tre Qärdedelar under den fid däarbetstagaren uppbär halv eller fjärdedels föräldrapenning. Kvinnliga arbetstagare har vidare Kvinnliga arbetstagare har vidare räftfill hel ledighet i samband med rätt fill hel ledighet i samband med barns födelse under minst sex vec- barns födelse under minst sex vec kor före den beräknade tidpunkten kor före den beräknade tidpunkten för nedkomsten och ef- för nedkomsten och ef ter nedkomsten. De har också rätt attvara lediga för att amma barnet. Vid ledighet för amning gäller ejbestämmelserna i 5-9 §§. Denna lag träder i kraft . SoU 1981/82:55 30 Motioner .......................................................... .... 1 Motioner väckta under denallmänna motionstiden 1 Motioner väckta medanledning av proposifionen .... .... 2 Huvudsakligt innehåll ipropositionen, m. m................ .... 4 Frågan om avslag påpropositionen, m. m................. .... 5 Innehållet i en nyarbetstidslagstiffning, m.m............. .... 6 Sex timmars arbetsdag, m.m.................................. .. 13 Utskottets hemställan .......................................... .. 16 Reservationer ..................................................... .. 17 1. beträffande avslag påproposition 1981/82:154 och begäran om förnyad utredning av arbetstids- ocharbeismiljölagstiflningen (mom. 1 i hemställan) (av m-ledamöterna) 17 2. beträffande kostnadsökningarför kommuner och landsting (mom. 2 i hemsfällan) (avm-ledamöterna) ........................ .. 18 3. beträffande en utredning för aft belysaeffekterna av och förutsätt ningarna för en allmän arbetstidsförkortning (mom. 14 i hemsfäl lan) (av s-ledamöfema) .................................... .. 19 Förslag till arbetstidslag........................................ .. 21 Förslag lill lag omändring i arbelsmiljölagen (1977:1160) 26 Förslag lill lag omändring i lagen (1970:943) om arbetstid m. m. i husligt arbete ................................................... 28 Förslag lill lag omändring i lagen (1978:410) om rätt lill ledighet för vård av barn, m. m.......................................... .. 29