bet · G501CU16 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:16 om vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndetm. 1981/82:100 bil. Regeringen har i proposition1981/82:100 bil. 16 () under litt. B 16, B 17 och B 18 (s.91-108) föreslagit att 1. medge attbeslut om lån till éxperimentbyggande inom energiområdet m. m. får meddelasintill ett belopp av . under /83 och att outnyttjaddel av denna rafn får utnyttjas även under /84, 2. medge attbeslut om lån fill experimentbyggande inom energiområdet m. m. under budgetåren1983/84 och 1984/85 preliminärt får meddelas intill ett belopp av 38 000 000kr. 3. godkänna vad iregeringsprötokollet förordats i fråga om räntebidrag till lån som lämnas förövergång till nya och förnybara energikällor, 4. medge attbeslut om lån till energibesparande åtgärder i bostadshus m. m. får meddelasinom en ram av 1 . under /83, 5. medge attbeslut om bidrag fill energibesparande åtgärder i statliga byggnader fårmeddelas inom en ram aV . under /83, 6. medge attbeslut om bidrag till kommunerna rn. för rådgivnings- ochbesiktningsverksamhet m.m. får meddelas inom en ram av . 7. medge attanslaget Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. disponerasför forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inomenergihushållningsområdet inom en ram av . under budgetåret1982/83, 8. medge attbeslut om bidrag till forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhetinom energihushållningsområdet budgetåren 1983/84 och 1984/85 preliminärt fårmeddelas inom en ram av . 9. under trettondehuvudtiteln för /83 anvisa a. till Lån till experimentbyggande inomenergiområdet m. m. ett reser vationsanslag av , b. till Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. ett reservationsanslag av 1 , c. till Information och utbildning m. m. i energifrågorett reservationsan slag av . 1 1981/82. CU1981/82:16 2 I detta sammanhang behandlas motionerna 1981/82: 655 av m. fl. (c) vari föreslås attriksdagen beslutar att hos regeringen hemställa om nya regler beträffandeundantag för särskilt energisnåla hus från förbudet mot direktverkande elvärme,i enlighet med vad som anförts i motionen, 7547 av m.fl. (m) vari, såvitt nu är ifråga, hemställs att (1) godkänner de riktlinjer för beräkning av energilån somanges i motionen, (5) under anslaget B 16 medger lån intill ett belopp av , ett i förhållande till regeringsförslaget minskat anslag med , (6 a) medger att beslut om lån till energibesparandeåtgärder i bostadshus m. m. får meddelas inom en ram av 1 . /83, en i förhållande till regeringsförslaget minskad ram med855 , (6 b) medger att beslut om bidrag till kommuner m. fl. förrådgivnings- och besiktningsverksamhet m. m. får meddelas inom en ram av . under /83, en i förhållande till regeringsförslagetminskad ram med , (7) till Information och utbildning m. m. i energifrågorför /83 anvisar ett reservationsanslag av , ett iförhållande fill regeringsförslaget minskat anslag med , 1556 av () vari hemställs att riksdagenbeslutar uttala sig för att energisparstöd och energisparlån skalldifferentieras med hänsyn till påvisad verkningsgrad och spareffekt i avsiktatt rensa ut undermåliga produkter och lösningar för att säkerställagenomförande av antagna energisparmål, 1611 av m. fl. (s), vari såvitt nu är i fråga -med hänvisning till mofion 1981/82:1609 - hemställs att (1) hos regeringen hemställer attförslag till lagstiftning om statlig prövning av kommunala energiplaner enligtriktlinjer som förordas i motionen framläggs, (2) hos regeringen begär att förslagsnarast framläggs om energisparmål för kommuner, obligatorisk besiktning, rätttill föreläggande samt förändring av energisparstödet i enlighet med vad somförordas i motionen, 2004 avPer m. fl. (m) vari hemställs att beslutar 1. avslå regeringens förslag vad gäller räntebidrag förintroduktion av nya och förnybara energikällor i enlighet med vad som framhållits i motio nen, 2. som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om energisparstödets uppdelning på olika delprogram, 2061 av m. fl. (m), vari såvitt nu är i fråga- med hänvisning till mofion 1981/82:2018 - hemställs att CU1981/82:16 3 (3) begär att regeringen företar enfrån departement och myndigheter fristående utvärdering av effekterna av denhittillsvarande energisparverksamheten, 2067av m. fl. (m), vari såvitt nu är ifråga-med hänvisning fill motion 1981/82:2018 - hemställs att (6) begär att regeringen lägger fram förslag omindividuell mätning av el och varmvatten i flerbostadshus. 3 Statistiska uppgifter om energisparstöd m. m. Möjlighet att erhålla statligtenergisparstöd infördes . Nedan redovisas vissa uppgifter om omfattningenav stödet 31 december 1981. Det statligaenergisparstödet den 31 december 1981 (milj. Huvuddelen av det beviljade stödettill bostäder avser energisparåtgärder i småhus. Ser man till antaletlägenheter som har berörts av stödet ligger emellertid iflerbostadshus. I efterföljande tabell lämnas uppgifter om energisparstödetsomfattning uppdelat på halvår. Statligt energisparstöd den 1 januari 1980-den31 Antal Antal Energi- Energi- beslut lägenheter bidrag sparlån Totalt 33 539 181957 153260 461437 TotaU 30 517 177 007 161883 295 293 Totalt 31411 167 762 167 264 290 636 Totah 40 736 335 471 270789 502 980 1* 1981/82. CU1981/82:16 4 T. o. m. utgången av budgetåret1980/81 kunde stöd till energibesparande åtgärder i bostadshus utgå i form avbidrag och lån. Energisparbidraget kunde lämnas av godkänd kostnad föråtgärden, dock högst med . per bostadslägenhet som berördes och med 30kr. per m våningsyta i lokaler som berördes. Energisparlånet lämnades av låneunderlaget. Föråtgärder i småhus som fastighetsägaren utförde själv lämnades stöd endast tillmaterialkostnaden. För bostadshus gällde att gränsen för den lägsta kostnad somberättigade till stöd var . Fr. o. m. slopades bidraget. Hela dengodkända kostnaden finansieras med lån. Lägsta kostnad som berättigar till stödi bostadshus höjdes till . när arbetet i samband med åtgärderna utförsav entreprenör och . när fastighetsägaren själv utför arbetet; dock ärgränsen . för installation av elpatroner, elkassetter och varmvattenberedareäven om arbetet utförs av annan än fastighetsägaren. har i en skrivelse fillbostadsdepartementet tagit upp frågan om långivningen tillenergibesparande åtgärder i bostadshus m. m. Styrelsen anför att långivningenundergått stora förändringar . En kraftig minskningav antalet inkomna ärenden har ägt rum jämfört med ärendetillströmningen undertidigare år. Speciellt oroande är enligt styrelsen att antalet inkomna ärendenavseende flerbostadshus nu är lågt och i avtagande. Enligt vad som uppges frånvissa länsbostadsnämnder om den troliga anledningen till den konstaterademinskningen anges bortfallet av energibidraget och nuvarande lånevillkor somhuvudorsaken. I en interpellation till bostadsministern den 22 februari1982 tas upp frågan om hushållning med energi. I interpellationen anförs bl. a.att uppgifter från flera håll pekar på att de uppnådda resultaten avseendeminskning av energiförbrukning ligger långt under vad som skulle krävas för attde uppsatta målen skall kunna nås. Bostadsministernavser att besvara interpellafionen . 4.1 Mål för energisparverksamheten i byggnader m. m. godkände medanledning av proposition om riktHnjer för energisparverksamheten i byggnader m.m. (prop. 1980/81:133, CU 37) ett nytt mål för energisparandet. Målet försparandet formulerades i propositionen så att riktpunkten är en nivå sommotsvarar en minskning av den årliga energianvändningen i byggnadsbeståndet medca brutto varav en mindre del . En förnyad omprövning avenergisparmålet avses ske omkring . Bostadsministernanför i budgetpropositionen (bil. 16 s. 101) att det finns CU1981/82:16 5 faktorer som tyder på att energisparaktiviteten inteligger på en fillräckligt hög nivå för att det nya sparmålet skall uppnås. Ettskäl fill detta kan enligt hennes uppfattning vara de informafionsproblem somhar förorsakats av de täta ändringarna i stödsystemet. Liksom bostadsministernanser utskottet att stödsystemet bör ges möjlighet att stabiliseras och attdärför endast mindre ändringar i stödreglerna nu bör genomföras. I proposition 1980/81:133 föreslogs ävengodkänna bl. a. vad bostadsministern uttalat om energisparstödets inriktning. Idenna del anfördes att energisparverksamheten i byggnader borde bedrivas i tvåprogram - ett energihushållningsprogram som omfattar energisparåtgärder och ettkonverteringsprogram som avser åtgärder för en övergång från i första hand oljatill andra energikällor. Under ett övergångsskede borde enligt bostadsministernkonverteringsprogrammet även innefatta övergång från olje- till elanvändning. hade ingen erinran mot att verksamhetensallmänna inriktning beskrevs i programtermer. I den avlämnade budgetpropositionen (prop.1981/82:100, bil. 16 s. 102-103) anför bostadsministern att enligt hennesuppfattning både planeringen och uppföljningen av energisparverksamhetenunderlättas om de ramar som anvisas för energisparverksamheten delas upp på debåda delprogrammen. Den helt dominerande delen av resurserna avser bostädervarför en uppdelning i program i första hand bör gälla ramar för stöd tillbostadshus. Enligt bostadsministerns uppfattning bör det ankomma på regeringenatt fastställa delramarna. I mofion 2004 (m) yrkande 2 föreslås besluta attsom sin mening ge regeringen fill känna att egentligaenergihushållningsinsatser och konvertering bör jämföras inom en och sammaram. En uppdelning kan, enligt motionärernas uppfattning, innebära en felaktigfördelning mellan olika områden. Konvertering till icke konkurrenskraftigaenergislag kan komma att inverka menligt på utrymmet för egenthgaenergihushållningsinsatser. Utskottet vidhåller sin uppfattning från föregående år omatt det är delprogrammens sakliga innehåll och viljan att hävda dem som kommeratt vara avgörande för möjligheterna att nå det uppsatta sparmålet. Detta måstevara det övergripande synsättet. Utskottet vill fillägga att ett av skälen föratt bedriva energisparverksamheten enhgt två delprogram just är att undanröjade farhågor som förs fram i motionen om att konverteringsprogrammet skall gesen sådan omfattning att energisparprogrammet inte kan genomföras. Det äremellertid väsentligt att den konvertering som bör genomföras verkligen kommertill genomförande och att ekonomiskt utrymme ges inom den sammanlagda ramen förbeslut om energibesparande åtgärder i bostadshus. ; Även om en av regeringenbeslutad uppdelning av ramen på delramar bör anses vara ett uttryck för hurresiirserna bör fördelas förutsätter utskottet att en omfördelning mellan debåda delramarna under löpande budgetår kan göras om så visar sig erforderligtför att tillmötesgå t. ex. en ökad efterfrågan CU1981/82:16 6 på stöd inom energihushållningsprogrammets ram. Utskottetavstyrker mofion 2004 (m) yrkande 2 med hänvisning fill det anförda. 4.2 Uppvärmning av byggnader m. m. Beträffande byggnadersuppvärmningssystem beslöt med anledning av den ovannämndapropositionen bl. a. om särskilda villkor för installation av direktverkandeelvärme. De nya reglerna som träder i kraft har tagits in ibyggnadsstadgan (44 a §). Beträffande direktverkande elvärme stadgas att enbostadsbyggnad med högst två bostadslägenheter som är avsedd för annat ändamålän fritidsändamål inte får utföras med ett uppvärmningssystem meddirektverkande elvärme om det inte finns "särskilda skäl". a.skulle särskilda skäl anses föreligga för småhus som är energisnålt utformade.Civilutskottet utgick vid sin behandling av propositionen från attbostadsministern med energisnålt utformade hus synes ha avsett de hus som ienlighet med förslag från elanvändningskommittén (ELAK) angetts somuppvärmningssnåla. Enligt ELAK:s förslag skulle ett hus anses somuppvärmningssnålt om behovet av elenergi för radiatorer och tappvarmvatten kanminskas med i genomsnitt av behovet av elenergi för radiatorerna ombyggnaden varit utförd enligt minimikraven på värmeisolering och luftomsättningi Svensk byggnorm (SBN 75). Dessa krav har numera överförts fill SBN 80. I proposition 1980/81:133 (s. 43) anförde bostadsministernatt ställning fill skärpning av regeln om hur särskilt uppvärmningssnål byggnadskall definieras får tas upp i samband med omprövningen av energihushållningsprogrammetår 1985. I motion 655 (c) föreslås att definifionen på enenergisnål byggnad skall skärpas så att undantag från förbudet motdirektverkande elvärme skall gälla om byggnadens sammanlagda energibehov förtappvarmvatten och uppvärmning understiger minimikraven i SBN 75 med . , som hade att behandla ettmotionsyrkande med samma förslag som det nu föreliggande, fann då inte skäl attgå ifrån vad som föreslagits i propositionen och som först formulerats av ELAK.Utskottet finner inte skäl ändra sitt tidigare ställningstagande i frågan.Motionen avstyrks. Det bör dock erinras om att en prövning av regeln om vad somskall definieras som uppvärmningssnål byggnad kommer att ske när energiprogrammetskall omprövas. 4.3 planering m. m. Lagen (1977:439) om kommunalenergiplanering innebär att kommunerna ålagts ett ansvar för att i sinplanering främja hushållning med energi samt verka för en säker och fillräckligenergitillförsel (1 §). I lagen anges bl. a. att det i varje kommun skallfinnas en aktuell av kommunfullmäktige beslutad CU1981/82:16 7 plan för att minska oljeanvändningen i kommunen (3 §).Lagens krav på sådan plan träder i kraft . Kommun harålagts att på begäran av myndighet som regeringen bestämmer lämna myndighetenuppgifter om kommunens skyldighet bl. a. enligt 1 och 3 §§. I den i anslutningfill lagen utfärdade förordningen (1977:440) om energiplaneringföreskrivs bl. a. att statens industriverk kan begära att kommun lämnar uppgiftav väsentlig betydelse för statlig, central eller regional planering avseenderådande förhållanden av väsentlig betydelse för energiförbrukningen,energitillförseln eller energihushållningen och av kommunens bedömning avutvecklingen på energiområdet. Kommunernas ansvar för energihushållningsaspekten harockså fått uttryck i byggnadsstadgan (BS). I BS 9 § anges att planeringenenligt byggnadslagstiftningen skall ske med tillbörlig hänsyn fill bl. De kommunala byggnadsnämnderna har att bevaka attvad i BS stadgas om krav på god energihushållning i byggnader beaktas vid ny-och ombyggnad. Bostadsministern anförde (prop. 1980/81:133, s.27) att det är viktigt att de kommunala insatserna inriktas på att fillvarataoch stimulera fastighetsägarens intresse att vidta angelägna åtgärder samt attden kommunala verksamheten på energiområdet bör ske i samspel mellan staten ochkommunerna. Bostadsministern erinrade också om vad i proposition 1980/81:90anförts om den kommunala energiplaneringen och om att det kan bliaktuellt att ändra uppläggning och inriktning av planeringen på energiområdet.Enligt hennes uppfattning kunde det i så fall prövas hur energiplaneringenskulle förhålla sig fill andra former av planering i kommunerna och hursamspelet mellan staten och kommunerna borde gå till. Slutligen erinradebostadsministern om att sambandet mellan energiplanering och denfysiska planeringen övervägs bl. a. i arbetet med en ny plan- och bygglag. Frågan om de kommunala energiplanerna och prövningen avdem tas upp i motion 1611 (s) yrkande 1. I mofionen yrkas att förslag tilllagstiftning om statlig prövning av kommunala energiplaner läggs fram avregeringen. Motiveringen till yrkandet finns i den till näringsutskottethänvisade mofionen 1609 (s). Mofiveringen ingår som del i en argumentering förvad motionärerna beskriver som en försiktig och planmässig kolanvändning.Motionärerna anför bl. a. att samhället måste skapa instrument för att minskaoljeförbrukningen. Lagstiftningen bör enligt deras mening förändras så attstatsmakterna får möjlighet att pröva kommunala planer för introduktion av koloch inhemska bränslen. Utskottet vill med anledning av förslaget i motionenanföra följande. De av motionärerna åsyftade planerna kommer att få genomslag ifysiska planer enligt byggnadslagstiftningen. Av den ovan angivna redogörelsenframgår att statsmakterna vidtagit olika åtgärder i avsikt att främjahushållningen med energi. Utöver vad som ovan anförts bör erinras om frågan omhur CU1981/82:16 8 energihushållningsaspekten skall beaktas vid utformningenav bebyggelsemiljön behandlas i arbetet med en ny plan- och bygglag. a.har i (SOU 1979:65 och 66) föreslagits att bebyggelsemiljönskall utformas så att en god hushållning med energi blir möjlig. I utredningenföreslås bl. a. att skall kunna förordna att vissa typer avplaner m. m. skall underställas regeringens prövning. En underställningsgrundföreslås vara en uppenbar avvikelse från kravet på god energihushållning. Ibudgetpropositionen (bil. 16 s. 8) lämnas den upplysningen att ett förslag plan- och bygglag som kan remitteras till lagrådet skall vara färdigt undervåren 1982. Överväganden om hur energihushållningsaspekten ytterligare skallbeaktas i en plan- och bygglag pågår sålunda inom regeringens kansli. Motbakgrund härav finner utskottet nu inte tillräckliga skäl föreligga atttillstyrka mofionen. I motion 1611 (s) yrkande 2 begärs såvitt nu är ifråga attregeringen lägger fram förslag om energisparmål för kommuner. Ettsådant sparmål bör läggas fast för varje kommun som ett led i en rullande planför oljeersättning. har uppdragit åt planverket attundersöka hur det nationella sparmålet kan brytas ned till nivå.Planverkets uppdrag torde komma att redovisas . Resultatet av det pågående arbetet och utvärderingen avdet bör avvaktas. Mofion 1611 (s) yrkande 2 avstyrks i denna del. I mofion 1611 (s) yrkande 2 förs också fram ett förslag omatt periodiskt återkommande obligatorisk besiktning m. m. av bl. a.fasfigheters och lokalers energiförbrukning och värmeanläggningar successivtbör införas och att denna besiktning bör ske genom kommunernas försorg. Frågan om besiktning av värmeanläggningar behandlades ipropositionen (prop. 1980/81:133) om riktlinjer för energisparverksamheten ibyggnader m. m. Med anledning av ett förslag frånenergihushållningsdelegationen (EHD) om regelbunden besiktning av i första handvärmeanläggningar anförde bostadsministern att det ankommer på EHD att följautvecklingen av energihushållningsverksamheten i befintlig bebyggelse och vidbehov föreslå insatser för att åstadkomma en effektivare verksamhet. Honanförde vidare att det bör göras till ett villkor för stöd attbyggnaden besiktigas, men var inte beredd att bestämma ett datum för införandetav ett sådant villkor. I propositionen föreslogs regeringen inhämta riksdagensbemyndigande att införa ett sådant villkor och avgöra tidpunkten förinförandet. Ett enigt civilutskott hade ingen erinran mot regeringens förslag. Enligt vad utskottet erfarit pågår inom EHD ett projektkallat periodiskt återkommande driftkontroll. Inom projektet behandlas bl. a.frågan om besiktning som kompletterande styrmedel i energisparsammanhang.Förslag i frågan från EHD kan komma . Det av lämnade bemyndigandet täcker enligt utskottets CU1981/82:16 9 uppfattning vad i motion 1611 (s) yrkande 2 föreslagits ombesiktning. Utskottet förutsätter att frågan mot denna bakgrund kommer attprövas av regeringen. Motionen avstyrks i motsvarande del med hänvisning tilldet anförda. Slutligen hemställs i mofion 1611 (s) yrkande begär att förslag om rätt fill föreläggande och om förändring avenergisparstödet läggs fram så att kommunerna får det avgörande inflytandetöver stödets användning. Även dessa frågor torde fortlöpande bedömas inom ramen förEHD:s verksamhet. Frågan om kommunala styrmedel m. m. togs upp i proposition1980/81:133. Bostadsministern förutsatte därvid (s. 30) att EHD utformadeförslag fill kompletterande styrmedel. De i mofion 1611 (s) yrkande 2 upptagnafrågorna om föreläggande m. m. kommer sålunda att övervägas. Någon riksdagensbegäran i frågan är sålunda inte nödvändig. 4.4 Det ekonomiska stödsystemet Energilån kan utgå för åtgärder somavser anordningar för att utnyttja nya och förnybara lokala energikällor. Somsådana betraktas bl. a. solvärme- och värmepumpsystem. I avsikt att underlättaintrodukfionen av dessa energikällor begärde och fick regeringen våren 1981riksdagens bemyndigande att närmare utforma ränte- och amorteringsvillkoren fördenna typ av energilån. I dessa fall gäller att viss tids ränte- ochamorteringsfrihet kan medges. Räntebidrag utgår inte för dessa lån. För att bl.a. minska vissa tröskeleffekter för låntagarna förordas nu ibudgetpropositionen (bil. 16 s. 102) att räntebidrag skall kunna lämnas även idessa fall och i samma omfattning som för andra energilån. I motion 2004 (m) yrkande 1 hemställs att avslårregeringens förslag. Utskottet tillstyrker vad i budgetpropositionenföreslagits om räntebidrag m. m. för lån som lämnas för övergång till nya ochförnybara energikällor. beslut (CU 1980/81:37) om ekonomisktstöd fill energibesparande åtgärder i bostadshus m. m. innebär beträffandelägsta kostnad för vilken lån kan utgå följande. Lån lämnas endast om dengodkända kostnaden är . när arbetet utförs av annan änlånesökanden och . när lånesökanden själv utför arbetet. Förinstallafion av elpatron eller elvarmvattenberedare eller av elkassett gällerdock kostnadsgränsen . även när arbetet utförs av annan änlånesökanden. I motion 1547 (m) yrkande 1 föreslås godkänna deriktlinjer för beräkning av energilån som anges i motionen. Motionärerna anseratt de i föregående stycke angivna gränserna bör justeras upp fill 10 000kr. CU1981/82:16 10 Dessutom bör möjligheten att få lån till fasadbyten försmåhus avskaffas. gällande kostnadsgränser infördes vid halvårsskiftet1981. Gränserna har bestämts så att mindre och ofta lönsamma energisparåtgärderskall kunna erhålla statligt ekonomiskt stöd. Om gränserna höjs så somföreslagits i motionen kan det inte uteslutas att de kostnadsmässigt mindreinvesteringarna inte kommer till utförande. F. ö. ligger det inom ramen förEHD:s verksamhet att följa frågan och föreslå de förändringar som kan visa sigaktuella. Motionen avstyrks med hänvisning till det anförda. I budgetproposifionen (bil. 16 s. 105) föreslås attriksdagen medger att beslut om lån till energibesparande åtgärder i bostadshusm. m. får meddelas inom en ram av 1 900 milj. kr. under /83. Häremot ställs förslaget i motion 1547 (m) yrkande 6 a omen minskning av ramen med 855 milj. kr. Motionsförslaget utgår från detovannämnda förslaget i samma motion om höjning av kostnadsgränserna. Dettaförslag har avstyrkts varför även yrkandet om ramminskning avstyrks.Regeringens förslag tillstyrks sålunda. 4.4.2 Rådgivnings- och besiktningsverksamhet Som framgår av budgetproposifionen(bil. 16, s. 103) har beslutat att fr. o. /82 ge ekonomiskt stöd till kommunernas besiktnings- ochrådgivningsverksamhet med minst 130 milj. kr. Förslaget i 1982 årsbudgetproposifion innebär att verksamheten för /83 bör ha minstsamma omfattning som f. n. Medelsbehovet har beräknats till 138 milj. kr.Dessutom beräknar bostadsministern 10 milj. kr. så att kommunerna får tillgångtill medel som kan utnyttjas för ett direkt stöd till kostnader för sådanbesiktning och rådgivning som de större fastighetsförvaltarna genomför i egenregi. En sammanlagd beslutsram om 148 milj. kr. I motion 1547 (m) yrkande 6 b föreslås att ramen minskasmed 18 milj. kr. fill 130 milj. kr. I motionen motiveras inte vilken del avbesiktnings- och rådgivningsverksamheten som bör minska. Utskottet finner inte anledning föreslå frångås; idigare beslut - stöd fill kommunernas rådgivningsverksamhet m. m. bör utgåmed minst 130 milj. kr. Medelsbehovet för nästa budgetår, 138 milj.kr., är inte beroende av någon ambitionsökning utan är, enligt vad utskotteterfarit, beroende på en allmän kostnadsfördyring. Utskottet är heller inteberett föreslå att de 10 milj. kr. som beräknats för rådgivning och besiktningsom utförs av större fastighetsförvaltare inte skall utgå - tvärtom visarstatistiken om energisparverksamheten att det är väsentligt att dennaverksamhet kan intensifieras inte minst vad beträffar flerbostadshusen. Motion1547 (m) yrkande 6 b avstyrks.