bet · G501CU1 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:1 om fortsatt fysisk riksplanering (prop. 1980/81:183) oclitillåtlighetsprövning av viss industrieli verksamhet m. m. 1 Propositionen m. m. Regeringen har, såvitt nu är ifråga, berett riicsdagen tillfälle att ta del av den redovisning beträffandeöverväganden om fortsatt fysisk riksplanering, som tagits in i det tillproposition 1980/81-.183 fogade regeringsprotokollet. har tidigare(CU 1980/81:39) behandlat den nämnda propositionen i övrigt, nämligen i vadavser formerna för fysisk riksplanering. Utskottet har i detta sammanhang behandlat dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1980/81: 287av () vari hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avatt ompröva den kommunala vetorätten i vissa fall, 332 av m. fl. (s) vari föreslås attriksdagen uttalar att regeringen i sin prövning av byggnadstillstånd förkolkondensverk och kolkraftverk samt andra liknande anläggningar, såsom flis-och torveldade värmeverk, bör ta största hänsyn till åsikteroch kräva användning av minst nu kända reningsmetoder och utveckling av bättremetoder för att skydda en redan hårt ansträngd livsmiljö, 837 av . () och () variföreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts öm att reglerna i 136 a § byggnadslagen och senare motsvarandelagstiftning bör utformas så att regeringen blir skyldig att pröva anläggningari uranhanteringens alla led, S55avEricHolmqvist m. fl. (s) vari, såvitt nu är i frågaoch med hänvisning till motiveringen i motion 1980/81:851, hemställs 2. att hos regeringen beställer en sådantillämpning av 136 a § byggnadslagen att den även omfattar större anläggningarför eldning med flis och torv, 1902 av m. fl. (s) vari, med hänvisningtill motiveringen i motion 1980/81:1901, hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den kommunalavetorätten, dels de ined anledning av propositionen väckta motionerna1980181: 2176 av Per m. fl. (s) vari, i motsvarande del, föreslås att 1 1981/82. CU1981/82:1 2 som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om formerna för den fysiska riksplaneringen och om formernaför planering av tätortsstrukturen m. m., 2777 av () vari hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avbättre skydd för åkermarken i , 2178 avLars m. fl. (vpk) vari föreslås 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendeanslag till bidrag för översiktlig planering, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendesamordning av fysisk riksplanering och energiplanering, 2179 av m. fl. (s) vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för den enskilda fritidsbebyggelsens utveckling inom ramen för en fortsatt fysisk riksplanering. 3.1 Vissa utgångspunkter för fortsatt fysisk riksplanering I den inom bostadsdepartementetutarbetade rapporten med mark och vatten 2 (SOU 1979:54 och 55)behandlas bl. a. vissa mera långsiktiga frågeställningar rörande hushållningenmed mark och vatten. Efter remissbehandling har rapporten föranlettöverväganden inom regeringen. Vissa grundläggande utgångspunkter förmarkhushållningsfrå-gor rörande inhemska energiresurser, vissa industrifrågor,utnyttjande av havsresurser samt vissa övergripande strukturfrågor rörandeanläggningar för transporter och energidistribution samt tätortsutvecklingenhar genom propositionen redovisats för information genom attriksdagen beretts tillfälle att ta del av vad som i denna del anförts tillregeringsprotokollet. Propositionen såvitt nu är i fråga innehåller sålundainte något förslag som har att ta konkret ställning till. Enhgt även utskottets mening faller behandlade frågor inomregeringens ansvarsområde. Utskottet har med hänsyn även därtill inte funnitanledning att föreslå något ställningstagande i sakfrågorna.Propositionen i tidigare inte behandlad del bör läggas till handlingarna. Inom sakområdet faller dock i vart fall delvis vissamotioner med yrkanden som har att ta ställning till och som behandlasnedan. Dessa ställningstaganden berör därmed i motsvarande omfattning redovisningeni propositionen. CU1981/82:1 3 3.2 Skydd för åkermarken i Enligt den ovan nämndaredovisningen i proposition 1980/ 81:183 bör de frågor som harbehandlats i det bedrivna arbetet med den fysiska riksplaneringen, t.ex. angående jordbruksmarkens bevarandeintressen och försvarsintressenbehandlas vidare i pågående planering med att fullfölja fastlagda riktlinjer.Inom utskottet har inte förts fram några däremot stridande synpunkter. I motion 1980/81:2177 (c) föreslås ge regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av bättre skydd för åkermarken iSkåne. Motionären riktar inga invändningar mot utformningen av gällanderiktlinjer till skydd för jordbruksmark. Det anförs däremot att riktlinjerna -även om de lagregleras - inte ger tillräckliga möjligheter att med kraft hävdajordbrukets skyddsintressen i och att man måste ge kommunerna i Skåneexakta ramar för deras rörelsefrihet i denna planering. Länsstyrelserna i har redovisat resultatet avsitt arbete med ett markhushållningsprograni för . Regeringen härden 17september 1981 beslutat om fortsatt arbete med markhushållning i medanledning av denna redovisning. Regeringsbeslutet kommer med hänsyn tillriksdagens tidigare begäran (CU 1979/80:6) att överlämnas till . Enligt utskottets mening har inte tillräckliga skälanförts för att nu skulle begära ytterligare åtgärder för att hävdaskyddet för åkermarken i . 3.3 Fritidsbebyggelse ni. Riktlinjerna förfritidsbebyggelsens utveckling har preciserats genom statsmakternas beslut(prop. 1978/79:213, CU 1979/80:6). I regeringens länsvisa beslut har angettsrelativt detaljerade utgångspunkter för hur man bör se på utvecklingen avfritidsbebyggelse i främst sådana områden som omfattas av de geografiskariktlinjerna (se även CU 1979/80:6 s. 9 ff.). I motion 1980/81:2179 (s) föreslås som sinmening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för denenskilda fritidsbebyggelsens utveckling inom ramen för en fortsatt fysiskriksplanering. Motionärerna anför bl. a. att en fortsatt okontrolleradutveckling, där fritidshusen blir permanenta bostadshus, måste kunna motverkasav kommunerna. Kommunernas rätt att själva handha planfrågorna får inte sättasur spel. Frågorna om bättre möjligheter att bevara fritidshus förfritidsboende -och permanentbostäder åt bofasta - har behandlats avfritidsboendekommittén i ett delbetänkande (Ds Bo 1981:3). Betänkandet harremissbehand-lats och bereds nu i regeringens kansli. Ytterligare övervägandeni denna del bör enligt utskottets mening anstå tills dessa förslag beretts. Motionärernas ståndpunkt när det gäller kommunernas rättatt i den kommunala planeringen enligt byggnadslagen retroaktivt hävdariktlinjer I* Riksiliigen I9SI/82. CU1981/82:1 4 inom den fysiska riksplaneringen torde i huvudsak utgåfrån en i motionen utvecklad uppfattning att detta bör kunna ske även genom eninte ringa inskränkning av byggnadsrätten i gällande planer kombinerat mednybyggnadsförbud i avvaktan på en sådan planändring. Möjligheterna att genomplanändring inskränka en given byggnadsrätt är emellertid i gällande byggnadslagstiftningbegränsad - detta även om en sådan inskränkning i sak skulle kunna ansesförenlig med riktlinjer i den fysiska riksplaneringen. Kommunala intentioner isådan riktning förutsätter sålunda en överenskommelse med markägaren omersättning eller en expropriation. I de fall när ingen av dessa lösningarframstått som möjlig eller sannolik finns det därmed inte heller motiv för ettnybyggnadsförbud. Frågorna om planers giltighetstid och rättsverkan ingår somett av de centrala momenten i det pågående bygglagarbetet. Utskottet avstyrkermotion 1980/81:2179 (s). 3.4 Planering av tätortsstrukturen I motion 1980/81:2176 (s), såvittden inte behandlats tidigare, föreslås att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om formerna för planering avtätortsstrukturen m. m. Motionärerna hänvisar bl. a. till att i propositionensredovisning betonats önskvärdheten av att utifrån kommunala övervägandenvidareutveckla den ortsstruktur som också beaktar statliga intressen när detgäller regional-, sysselsättnings- och trafikpolitik. De anför att i dessastruktursammanhang också bör betonas energihushållningsfrågor av nationelltintresse och att dessa strukturella energihushållningsbedömningar bör ingå i deredovisningar som förordats ingå i den kommunala översiktliga planeringen. I sakfrågan torde det nu inte finnas delade meningar omatt energihushållningsfrågor bör beaktas även i kommunala planbedömningar sompåverkar tätortsstrukturen - detta på motsvarande sätt som gäller regional-ochtrafikpolitikens påverkan på lokaliseringen av bostäder och arbetsplatser.Redan därmed torde motionärernas huvudsakliga intresse få anses tillgodosettutan ett föreslaget beslut. Frågan om redovisningen av kommunalplanering i dessa hänseenden bör som bedömas av regeringen.Motionsförslaget i här behandlad del avstyrks sålunda. Det anförda knyter an till förslaget i motion 1980/81:2178(vpk) yrkande 2 om samordning av fysisk riksplanering och kommunalenergiplanering. Detta samband torde i sig vara obestritt. Det finns dockenligt utskottets mening inte anledning för att, som föreslås imotionen, uttala sig om administrativa samband. Dessa frågor får ankomma påregeringens vidare beredning. CU1981/82:1 5 3.5 Den kommunala vetorätten, m. m. I motion 1980/81:287 (m) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet att ompröva den kommunala vetorätten. Motionären anför - motbakgrund av önskemål att bryta uran - att det förefaller vara synnerligenmotiverat att ompröva denna vetorätt som innebär att en enskild kommun kanstoppa brytningen av en för landets ekonomi och välfärd mycket betydelsefull råvara. Vidare föreslås i motion 1980/81:1902 (s) att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motion 1901 anförts om denkommunala vetorätten. Där anförs, med utgångspunkt i frågor om utnyttjande avalunskifferresurserna, att kommunernas rätt att förhindra miljöstörandeindustri bör värnas men att meningsfulla avvägningar i de kommunala organenmellan riksintressen och lokala önskemål kräver redovisningar av grunderna förriksintresset - i detta fall en totalberäkning av alunskifferre-serverna. Då prövningen enligt 136 a § byggnadslagen infördes somett provisorium anförde dåvarande civilministern (prop. 1972:111 bilaga 2 s.368) att han för sin del ansåg det principiellt riktigt att kommunen inte skallkunna hindra en lokalisering, som enligt en bedömning utifrån landets helaintresse bör ligga inom kommunen eller i vart fall inte lämpligen bör ligganågon annanstans. Med hänsyn till att regeringen inte kan låta upprätta engeneralplan för fastställelse, ansågs det emellertid mest konsekvent att låtaden kommunala vetorätten gälla generellt. Det förutsattes att inga allvarligaolägenheter skulle behöva uppstå om en sådan ordning fick gälla i denprovisoriska reformen. I promemorian (Ds Bo 1980:2) Tillåtlighetsprövning av vissindustriell verksamhet m. m. föreslogs bl. a. att kravet på kommunaltillstyrkan inte längre skulle upprätthållas vid prövning av en verksamhet somenbart har väsentlig betydelse för hushållningen med energi och/eller medträfiberråvaror. Huvuddelen av de nyanläggningar som regeringen prövar hardock väsentlig betydelse för hushållningen med mark och vatten. I dessa fallskulle kommunen som tidigare behålla sin vetorätt. Förslaget har godtagits avde flesta remissmyndigheterna. Vissa remissinstanser, bl. a. statens industriverk,har dock ifrågasatt om det är rimligt och konsekvent att behålla det kommunalavetot över huvud taget - det är ju fråga om en hushållning på nationell nivå. Det finns ett klart principiellt samband mellan denkommunala vetorätten vid prövning enligt 136 a § BL och rollfördelningenstat-kommun vid den översiktliga fysiska planeringen. Denna bakomliggande frågaingår som en central del i pågående arbete på en ny plan- och bygglagstiftning.Med hänsyn därtill bör enligt utskottets mening inte i dettasammanhang göra några principiella bedömningar om den kommunala vetorätten.Vidare pågår, enligt vad utskottet erfarit, arbete på ett förslag till nyaregler om CU 1981/82:1 6 Motioiienia 1980/81:287 (m) och1902 (s) avstyrks. Förslaget i motion 1980/81:837 (c) syftar till atttillåtlighetsprövningen skall vidgas så att den omfattar även""anläggningar i uranhanteringens alla led" - från brytning viaatonikraftsanläggningar och anläggningar för upparbetning till anläggningar förmellanlagring i olika former och till slutförvaring av avfall. Motionärernatorde ha utgått från att en utvidgning av det obligatoriska prövningsområdetockså skulle ge motsvarande vidgning av det kommunala vetots tillämpning.Motionsförslaget knyterdärmed behand-lingsmässigt an till det närmast här ovanbehandlade förslaget om att slopa den kommunala vetorätten. Motionärernas huvudsyfte är att få till stånd regler somgör prövningen obligatorisk och sålunda inte som beroende av att regeringeni det konkreta fallet förbehåller sig prövningsrätten. Syftet torde i alltväsentligt få ses som energipolitiskt. Enligt civilutskottets mening finns detinte anledning att i denna form ställa inför ett nytt avgörande i defrågor om kärnkraftens utnyttjande som relativt behandlats. De renamiljö-vårdssvnpunkterna bör lämpligen behandlas i anslutning till arbetet påett förslag om nya tillståndsregler. Motionen avstyrks därför. 3.6 Lokalisering av kolkondenskraftverk. användning avfasta inhemska bränslen m. m. I motion 1980/81:332 (s) föreslåsatt uttalar att regeringen i sin prövning av byggnadstillstånd förkolkondenskraftverk och kolkraftverk samt andra liknande anläggningar, såsomflis- och torveldade värmeverk, bör ta större hänsyn till naturvåidsverketsåsikter och kräva användning av minst nu kända reningsmetoder och utveckling avbättre metoder att skydda en redan hårt ansträngd livsmiljö. Motionärerna hänvisar till att i enstudie över olika regioners lämplighet för kolkondenskraftverk ansett att dessaär olämpliga överallt. Motionärerna torde syfta på verkets promemoria SNV PM1358 Lokalisering av kolkondenskraftverk. Denna studie, som remissbehandlats,utmynnar i slutsatserna att samt ostkusten klassas som "olämpliga"områden medan-Skåne och norra klassas som "'mindreolämpliga'" områden. 1 redovisningen i proposition 1980/81:183 (s. 18) anförsatt ställningstaganden i den fysiska riksplaneringen avseende eventuellasärskilda riktlinjer för lokalisering av kolkondenskraftverk kan ske förstsedan bl. a. lokaliseringsstudie har utvärderats närmare ochbl. a. behovet av kompletterande studier övervägts. I proposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitikenframhöll regeringen att möjligheterna att förbättra miljösituationen i landetbör tas till vara vid en introduktion av kol. Regeringen har därför funnitatt en CU 1981/82:1 7 eldningsanläggningbör tillåtas släppa ut högst 2 100 tonsvavel . bör enligt propositionen kraven skärpas ytterligare genomatt gränsen sänks till svavel . I propositionen har vidare framhållits att det kan finnasmöjlighet att med bibehållen försörjningstrygghet ytterligare skärpamiljövårdskraven genom att utnyttja kol med en genomsnittlig svavelhalt påhögst . Regeringen räknar med att få tillräcklig erfarenhet avkolmarknaden för att kunna avgöra när ett generellt krav på en genomsnittligsvavelhalt av högst i kol skall kunna införas i . Regeringen bördärför återkomma till med en redovisning i denna fråga senast år1983. har vid sin behandling av propositionen förordat(NU 1980/81:60, rskr 381) ett högsta tillåtet utsläpp på svavel peranläggning och år. Under en övergångstid, dock längst , skallemellertid en dispens kunna beviljas för ett utsläpp av högst peranläggning och år. har vidare framhållit att det är angeläget attregeringen om möjligt återkommer till med den ipropositionen omtalade redovisningen och förslag till tidpunkten för de skärptamiljökrav som i propositionen har redovisats till . Därvid börenligt bl. a. prövas om inte övergången till kol med högstasvavelhalt om kan ske . Regeringen har uppdragit åt statensnaturvårdsverk att redovisa alternativa förslag till miljökrav vid eldning medfossila bränslen. Förslaget bör utgå från en bedömning av skadorna på miljön,inkl. skadornas ekonomiska betydelse, till följd av föroreningar från eldningmed fossila bränslen samt de tekniska och ekonomiska förutsättningarna i vad avserolika reningsåtgärder. Regeringen avser att lägga framförslag om ytterligare åtgärder mot försurningen. redovisning,som bör göras översiktlig och utgå från befintligt material, bör lämnas tillregeringen . Regeringen har uppdragit åt statensvattenfallsverk att redovisa de resultat av projektetKol-Hälsa-Miljö som kan ha betydelse för ställningstagande i dessa frågor. Enligt utskottets mening finns det inte anledning förriksdagen att genom ett i motionen föreslaget uttalande föregripa mernyanserade överväganden. Motionen avstyrks därför i denna del. I motion 1980/81:853 (s) yrkande 2 hemställs att riksdagenhos regeringen beställer en sådan tillämpning av 136 a § byggnadslagen (BL) attden även innefattar större anläggningar för flis och torv. Den ovan behandlade motionen 1980/81:332 (s) innefattar,som angetts, även krav på ökade miljöhänsyn vid tillståndsprövning av bl. a.flis- och torveldade värmeverk. Frågor om en ökad satsning på inhemska bränslenbehandlades av inom det senaste energipolitiska beslutets ram (NU1979/80:70 s. 42 ff.). CU1981/82:1 8 I utredningsrapporten (SIND PM1980:2) Okad eldning med skogsråvara föreslogs bl. a. att 136 a § BL skulleanvändas för att kontrollera ny- och utbyggnad av större flis- ocheldningsanläggningar som förbrukar skogsråvara. I den inom upprättade promemorian (DsBo 1980:2) Tillåtlighetsprövning av viss industriell verksamhet m. m. föreslåsbl. a. att prövningsplikt införs för nya anläggningar eller utvidgning avverksamheten vid anläggningar som eldas med träfiberråvaror om den årligaförbrukningen därav överstiger 25 000 m- fub. I den s. k. styrmedelsutredningens(11979:13) uppdrag ingår att se över den nuvarande prövningen avenergihushållningsskäl enligt 136 a § BL och att därvid bl. a. övervägakriterierna för vilka anläggningstyper som skall prövas. Slutligen noteras attindustriministern i proposition 1980/81:130 (s. 158) som sin mening anfört attlämpligheten att använda andra styrmedel än råvaruprövningen enligt 136 a § BLför att skapa balans mellan de energipolitiska strävandena att minskaoljeförbrukningen och önskemålet om en stabil virkesförsörjning tillskogsindustrin bör övervägas. Enligt vad utskottet erfarit pågår arbete med ettförslag till ändrade regler för tillåtlighetsprövning av miljöstörande industrim. Däri ingår förslag som berör prövningen av träfiberförbru-kande verksamheter.I det nämnda uttalandet aviserade industriministern även ställningstagandentill hur man kan motverka att industriellt användbar skogsråvara används föienergiändamål. Utskottet har, med i princip motsvarande utgångspunktersom beträffande kolkondenskraftverken, funnit att ytterligare överväganden omtillståndsprövningen för flis- och torveldade värmeverk m. m. bör anstå tillsförutsättningar finns för en i principfrågorna samordnad bedömning. Motionerna1980/81:332 i motsvarande del samt 853 yrkande 2 avstyrks därför. 3.7 Bidrag för översiktlig planering I motion 1980/81:2178 (vpk) yrkande1 föreslås begära förslag från regeringen om bidrag för översiktligplanering. Bidrag av angiven typ har tidigare utgått. Anslaganvisades senast (CU 1979/80:25) med 3 milj. kr. för /81.Riksdagen har (CU 1980/81:5) godkänt att bidragen successivt avvecklas för attupphöra fr. o. m. /83. har därefter (CU 1980/81:27 -reservation (s)) beslutat att bidraget skall upphöra fr. o. m. budgetåret1981/82. Utskottet har inte funnit anledning att nu gå ifrånriksdagens tidigare beslut och avstyrker motionsyrkandet. CU1981/82:1 9 1. att riksdagenlägger proposition 1980/81:183 i tidigare inte behandlad del till handlingarna, 2. att riksdagenavslår motion 1980/81:2177, 3. att riksdagenavslår motion 1980/81:2179, 4. att riksdagenavslår motion 1980/81:2176 i vad den inte behandlats tidigare, 5. att riksdagenavslår motion 1980/81:2178 yrkande 2, 6. att riksdagenavslår motionerna 1980/81:287 och 1902, 7. att riksdagenavslår motion 1980/81:837, 8. att riksdagenavslår motion 1980/81:332 såvitt rör kolkondenskraftverk, 9. att riksdagenavslår motion 1980/81:332 i vad den inte behandlats under 8 ovan, samt motion1980/81:853 yrkande 2, 10. attriksdagen avslår motion 1980/81:2178 yrkande 1. På civilutskottets vägnar . Närvarande: . (), Per (), OskarLindkvist (s), (), (), (), SvenEric Åkerfeldt (c), (), (), (), i (c), (), Per (), () och (). Planering av tätortsstrukturen (3.4) Per , , , , , Per och , alla (s), anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 4 som börjar "I sakfrågan" och slutar"motionsförslaget avstyrks" bort lyda: I sakfrågan torde det nu inte finnas delade meningar omatt energihushållningsfrågan bör beaktas även i kommunala planbedömningar sompåverkar tätortsstrukturen - detta på motsvarande sätt som gäller regional-ochtrafikpolitikens påverkan på lokaliseringen av bostäder och arbetsplat- CU1981/82:1 10 Om inte skulle bifalla motionsförslagetskulle detta kunna tolkas som en markering i motsatt riktning. Förslaget i härbehandlad del av motion 1980/81:2176 (s) tillstyrks sålunda. Därmed har ocksåsyftet med motion 1980/81:2178 (vpk) tillgodosetts. dels utskottets hemställan under 4 bort lyda: 4. att med bifall tillmotion 1980/81:2176 i vad den inte behandlats tidigare som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Tillåtlighetsprövning av anläggningar för uranhantering(under 3.5) . , och i , alla (c), anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 6 som börjar "Motionärernas huvudsyfte" och slutar"avstyrks därför" bort lyda: Frågan om att lägga fast en obligatorisk tillståndprövningav anläggningar i uranhanteringens alla led är principiellt viktig frånmiljösynpunkt. Ett sådant krav bör ställas och införas i lagstiftningensenast i samband med kommande ändringar av nu gällande regler. bördärför redan nu godta denna princip genom att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som anförts i motion 1980/81:837 (c). dels utskottet under 7 bort hemställa: 7. att med bifall tillmotion 1980/81:837 som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs imotionen.