bet · G501SoU43 · 1981-12-31 00:00:00 — Detta är enviktig uppgift för FN;s generalförsamling, FN:s ekonomiska och sociala råd ochandra FN-organ som är involverade i utvecklingsarbetet. bör medverkatill atf dessa problem uppmärksammas mer. Producenfländerna måste kunna påräkna bistånd frånnarkotikakonfroll-organen, den internationella narkofikakontrollsfyrelsen ochFN:s narkotikadivision. Möjligheterna härfill begränsas av debegränsade resurser som dessa organ har. bör även i fortsättningenverka för aff dessa organ får tillräckliga resurser för aft kunna bedriva sittarbete på ett ändamålsenligt sätt. Def ärvidare av stor vikt aff de mer utvecklade länderna aktivt städer SoU1981/82:43 38 producenfländerna i deras kamp mot den illegalahanteringen med narkotika. Detta kan ske genom bl. a. FN:s narkotikafond.Narkotikafondens verksamhet stämmer väl överens med andra utvecklingssfrävandeni tredje världen. En integrerad landsbygdsutveckling är ofta en nödvändigförutsättning för atf socioekonomiska förändringar skall kunna åstadkommas.Genom aft förbättra de allmänna levnadsbetingelserna för den fattigajordbruksbefolkningen i dessa länder skapas eff effektivt motvärn mot enfortsatt narkotikaprodukfion. Fondens projekt har därför inneburit att dennabefolkning fått sjukvård, utbildning och hjälp fill en förbättrad socialsituafion. Eff aktivt deltagande från de berörda människorna själva ärbetydelsefullt för atf resultat skall kunna uppnås. Det är också nödvändigt affregeringarna i producenfländerna engagerar sig i dessa insatser och genomförkraftfulla åtgärder mot illegal odling och tillverkning. Genom sin inriktning på just opium har fonden visat affgoda resultat kan åstadkommas med en landsbygdsutveckling som samfidigt slårmot narkotikan. Dessa erfarenheter och insikter bör fas fill vara av enskildaländer och internationella finansieringsorgan. Def är nödvändigt aft andrainternationella utvecklingsorgan i fortsättningen ger ökad uppmärksamhet åffondens insatser. är ett av de länder som ger störst bidrag tillFN-fonden. Regeringen har anvisat sammanlagt 6 milj. kr. avbiståndsmedel fill narkofikafondens verksamhet. gavs eft bidrag med 4milj. till projekt med alternativ odling i , och . lämnar vidare ett icke specialdesfineraf bidragtill fondens allmänna verksamhet. I årets budgetproposition (prop. 1981/82:Bilaga 8, Ll) har jag för detta ändamål beräknat eft anslag fill narkofikafondenpå . beslutade atf antaeft strategi- och policyprogram mot narkotikamissbruket. Programmet kan bli enviktig bas för den gemensamma kampen mot narkotikamissbruket. hardeltagit aktivt i utarbetandet av programmet. bör verka för attprogrammet genomförs. Utskottet har vidare inhämtat atfden thailändska regeringen efter påstötning från FN vidtagit vissaåtgärder mot odlingen av och handeln med opium. a. har bönder erbjudits risi utbyte mot aft de brände sina opiumskördar. Dessa försök har varit tämligenframgångsrika. Man har vidare ingripit mot en av de största uppköparna avopium. Motionerna 1981/82:170 och 1981/82:207 har båda väcktsunder allmänna motionstiden. Enligt utskottets mening får de ansestillgodosedda genom vad socialministern numera anfört om inriktningen av desvenska insatserna för eft förbättrat internationellt samarbete mot denillegala narkotikahanteringen. Utskottet avstyrker därför bifall fill mofion1981/82:170 och mofion 1981/82:207, yrkande 3 i motsvarande del. När det gäller det i motion 1981/82:2246 framfördaförslaget om eff ökat svenskt engagemang inom ramen för FN:s narkotikafondsverksamhet vill ufskotfefnämna aff utrikesutskottet vid behandling avett motionsyrkande om höjt anslag för bidrag fill fonden avstyrkt dettaförslag med hänvisning fill aft regeringen nära följer organisationens arbeteoch är beredd aff överväga ytterligare bidrag och till aft omfattningen av deffortsatta SoU1981/82:43 39 samarbetet med får bli beroende av vilka projektsom presenteras (UU 1981/82:20 s. 22). Socialufskoftef delar utrikesufskoffefsuppfattning att omfattningen av engagemang inom ramen förnarkotikafondens verksamhet får bli beroende av vilka projekt som presenteras.Utskottet avstyrker därför mofion 1981/82:2246, yrkande 9. Flera motionärer tar uppförhållandena i den danska s. k. fristaden i och dessbetydelse för spridningen av cannabis inom . I såväl motion 1981/82:207av () och () (yrkande 3, delvis) som motion1981/82:1752 av () och () yrkas aff riksdagenskall begära aff regeringen skall ta initiativ till åtgärder för aff få fillstånd en stängning av . I motion 1981/82:2247 av ()begärs en samnordisk plan för narkotikahanteringens utrotning och skapande aven narkofikafri zon i (yrkande 9). Motionären anför atf en första åtgärdför detta är, utom atf förstärka tull-och poliskonfrollen, aff stoppa den friaförsäljningen av narkotika i , som blivit eft centrum förhaschförsäljningen. Def finns eff omfattande samarbete inom pånarkofikaområdef. Vid eff särskilt ministermöte , vilket kommittill stånd på svenskt initiafiv, beslutade social-, hälso- ochjustitieministrarna aff utvidga samarbetet. Samarbetet intensifieras f. n. inompolisens och fullens områden samt när def gäller informations- och vårdfrågor.Särskilda insatser skall vidtas för aff bekämpa cannabismissbruket i . av utgiven presskommuniké från det nordiskaminisfermötef i har vidare antecknats atf "regeringarna är enigaom atf ytterligare intensifiera ansträngningarna för att stoppanarkotikahanteringen och även de speciella narkotikamarknader som finns iNorden". Vidare kan nämnas aff förhållandena i uppmärksammatsäven vid i , då () ställde en fräga fill angående vad avsåg affgöra åf problemet. Den danske justitieministern svarade därvid bl.a. atf regeringen överväger def framtida utnyttjandet av Christianiaområdef ochdärvid i hög grad kommer atf vara uppmärksam på problemen medhaschförsäljningen. De nordiska justitieministrarna är eniga om atf försöka fåvarje haschmark-nad stängd. I de planer, som den danska regeringen baserar sinaöverväganden om på, ingår enligt justitieministern som en klarförutsättning en stängning av haschmarknaden i . Han ansåg detuteslutet aff den danska regeringen skulle acceptera eff framtida ien eller annan form med mindre man har grundad anledning atf tro atf haschmarknadenstängs och infe öppnar på nytt. Med anledning av eft medlemsförslag antog Nordiska rådetäven en rekommendation fill , som innebar aftministerrådet SoU1981/82:43 40 a. atf aktivt arbeta för aff de nordiskaländerna inte skall acceptera någon form av narkotika som infe är medicinsktbetingad och aft bekämpningen av narkofikamissbruket skall ske med dennamålsättning som grund. Av det anförda framgår aff rnan från såväl svensk somövriga nordiska länders sida tagit inifiativ för atf få eff slut pånarkofikaförsäljningen i . Den danska regeringen är positiv härfill.Vilka åtgärder som därvid bör komma i fråga är en angelägenhet för danskamyndigheter. Mofionsönskemålen får därmed anses fillgodosedda. Utskottetavstyrker således motion 1981/82:207, yrkande 3 i motsvarande del, mofion 1981/82:1752 och motion 1981/82:2247, yrkande 9. I /nollon 1980/81:1912 av RuneGustavsson /n. (c) yrkas aft skall begära att regeringen tarinifiativ fill internationell överenskommelse om sfämplingstvång ipasshandlingar (yrkande 4). I motionen anförs bl. a. aff genom affsfämplingsfvånget avskaffats så har fullens möjligheter minskat atf få reda påvilka människor som misstänkt ofta reser fill länder och platser som utgörstationer i den internationella narkofikafrafiken. I första hand böreftersträvas en internationell överenskommelse om aff alla länder skall införasfämplingstvång. I andra hand bör enligt motionärerna de nordiska ländernagemensamt införa krav på stämpling i pass vid in- och utresa till och frånresp. , ochbrottsförebyggande rådet har yttrat sig Över mofionen. Samfliga har avstyrktförslaget. Man pekar bl. a. på aft detta förutsätter att sfämplingstvång införsäven i andra länder, vilket ter sig svårt aft få genomfört. Vidare framhållsaff en sädan rutin skulle kräva kraftigt utökade resurser för passkontroll. Ett medlemsförslag av samma innebörd har ävenbehandlats i (A 616/s), varvid förslaget avslogs med hänvisningfill atf de förväntade resultaten infe stod i rimlig proportion tillresurskraven. Inte heller utskottet är berett atf förorda ettåterinförande av sfämplingstvång i passhandlingar. Mofionsyrkandet häromavstyrks således. Alkoholskadornas omfattning m. m. Några motioner gäller behovet avatt ha eff fillförlifiigt beslutsunderlag för de alkoholpolifiskaställningstagandena. I motion 1981/82:556 av () och KerstinSandborg (fp) begärs en upprustning av den offentliga statistiken beträffandealkoholskadorna (yrkande 1). Mofionärerna anför bl. a. att man i och för sigvet ganska mycket om alkoholskadorna. SoU1981/82:43 41 Def är däremot oacceptabelt att informationen är såsvårtillgänglig. En åtgärd av strategisk betydelse när def gälleralkoholpolitiken är därför en väsenfiig upprustning av den offentligastatistiken. På de områden där så är lämpligt kan man i stället förtotalundersökningar använda urvalsundersökningar. Som exempel nämnsskolöverstyrelsens undersökningar av skolelevers drogvanor. Liknandesynpunkter anförs i motion 1981/82:1113 av () (delvis).Mofionären framhåller bl. a. aft vetenskapliga undersökningar är fill föganytta om de infe kommer fill allmänhetens och politikernas kännedom ochpresenteras pä eft sådant sätt atf de kan utnyttjas i praktisk verksamhet. I SAMO:s uppdrag har ingått att pröva om detkunskapsunderlag som finns om alkoholkonsumtionen och alkoholskadornasomfattning och utveckling är fillräckligt eller om det behöver förändras. SAMOhar ställt samman merparten av de data som finns kring dessa frågor i rapportenData om alkoholkonsumtionen och dess skadeverkningar (Ds S 1981:21). a. följande. Den totala alkoholkonsumtionen utgörs dels av denregistrerade konsumtionen och dels av eft mörkertal som innefattar konsumfionav t. ex. hemtillverkaf vin, hembrända spritdrycker och s. k. turistsprif. SAMOkonstaterar att tillgängliga uppgifter inte ger någon vägledning för att fåreda på den icke-regisfrerade konsumtionens storlek. De ger infe heller nägonsäker uppfattning om i vilken riktning utvecklingen går. Undersökningar av konsumtionsvanorna genomförs regelbundetpå vissa befolkningsgrupper. Undersökningarna har genomförts med delvis skildautgångspunkter och med olika metoder och frågeformuleringar. Detta gör aff definte går aff väga samman dem fill någon heltäckande bild av alkoholvanorna.Ungdomsgrupperna har undersökts mest. Def är enligt SAMO:s uppfattning ocksågenom vissa av ungdomsundersökningarna som def är möjligt att spegla trenden iutvecklingen. De undersökningar som gäller vuxengrupperna ger däremot ingenuppfattning om utvecklingen. Undersökningarna ger infe heller någon klar bildav skillnaderna i alkoholvanor mellan olika befolkningsgrupper eller relationennormalkon-sumenter/sforkonsumenfer. Data om alkoholens skadeverkningar finns från flera vittskilda områden. Således finns årlig statistik från nykterhefsvården och omantalet omhändertaganden av berusade. I annan statistik, såsom statistiken överden slutna psykiatriska vården, över dödsorsaker, över förtidspensioneringaroch över trafikbrott, finns olika konsekvenser av alkoholkonsumtion elleralkoholmissbruk med som klassificeringsgrunder. Trots att alkoholkonsumtionenskonsekvenser berörs i statistik från många sektorer i samhället anser SAMO affstatistiken infe ger någon klar bild av hur stora skadeverkningarna är ellerhur de förändras. En av förklaringarna till detta är att den statistik somregelbundet samlas in har haft som sitt huvudsakliga syfte aff speglaverksamheten inom ett visst område eller hur vissa resurser utnyttjas. 4 1981/82. SoU1981/82:43 42 Utredningen om narkotikamissbruketsomfattning () har tidigare gjort en liknande sammanställning av data pånarkofikaområdef. skall enligt sina direktiv bl. a. lämna förslag om hurman i framfiden skall följa narkotikamissbrukefs utveckling. I proposition 1981/82:143 anför socialministern (s. 59)aff hon delar SAMO:s uppfattning om aft det i flera olika avseenden behövs enmetodutveckling för aff kunskapsunderlaget om alkoholskadorna skall kunnaförbättras. Hon anser också aff det behövs en bättre samordning i arbetet meddessa frågor. Det arbete som utförs av berör till stor del de frågor somSAMO har tagit upp. I likhet med SAMO anser socialministern att alkohol- ochnarkotikafrågorna bör behandlas integrerat när def gäller aff följautvecklingen inom drogområdet. När har lämnat sin slutrapport bör dessafrågor beredas ytterligare inom med sikte på effställningstagande i anslutning fill nästa års budgetproposition. Socialministern far i proposifion 1981/82:143 även uppfrågan om förmedling av forskningsresultat och anför bl. (s. 60) aft behovetav atf förmedla den kunskap som kommer fram genom forskning ochstatisfikin-samling är sforf. Resultat från forskningsprojekt utnyttjas intealltid i planerings- och utvecklingsarbetet i den grad som är önskvärd ochborde vara möjHg. Den försöksverksamhet med en särskild dokumentationscentralför alkohol- och narkotikaforskning som bedrivits vid CAN föreslås iproposifionen bli permanentad. I det sammanhanget nämns atf SAMO ävenföreslagit aff en årlig rapport skall ges ut med en översiktlig kvalificeradbedömning av drogsituationen och rådande kunskapsläge, grundad på en kritiskgranskning av de data som finns tillgängliga. Ansvaret för en sådan årligrapport borde enligt SAMO ligga på samma organ som får samordningsansvaret förstudier av utvecklingen på drogområdet. Socialministern anför atf hon i principdelar SAMO:s uppfattning i dessa avseenden. Den närmare organisatoriskautformningen får fas upp i samband med den ytterligare beredning av dessafrågor som avses ske inom . Vad som sålunda anförs i proposifionen tillgodoser enligtufskottets uppfattning syftet med motionerna 1981/82:556, yrkande 1, och1981/82:1113 i hithörande del. Utskottet avstyrker därför dessa mofionsförslag. I motion 1981/82:1746 av () och BörjeStensson (fp) yrkas att skall uttala sig för en fortsättning av dens. k. Lundbyundersökningen, som drivs vid ochrättspsykiatri vid (S:f ). Den är enlongitudinell socialpsykiatrisk studie av en representativ befolkning på 3 563personer, vilkas levnadsförhållanden under har kartlagts. Huvudfrågorhar varit omfattning och art av psykisk ohälsa inklusive alkoholproblem, eventuellaförändringar häri samt orsakerna. I materialet finns bl. a. för första gångenen redovisning av antalet nytillkomna alkoholister, vilket gör aff man kanberäkna sannolik- SoU 1981/82:43 43 hetenför män aft insjukna i alkoholism fill . Man vill nu göra en fördjupadstudie i syfte bl. a. att försöka identifiera grupper som visat sig löpa störrerisker för psykisk ohälsa samt skadliga bakgrundsfaktorer i den psykosocialamiljön. Lundbyprojekfet har pågått och finansieras med anslag årfrån år. Under innevarande år har anslag sökts hos Delegationen för socialforskning (DSF) i , hos och hosRiksbankens Jubileumsfond. Ansökan till DSF gäller . Den är ännuinfe slutbehandlad. Detär angeläget att ta till vara den kunskap som kan fås från det delvis unikamaterialet i Lundbyundersökningen. Materialefs möjligheter torde emellertidvara väl känt för de myndigheter som handlägger frågor om forskningsstöd (jfrprop. 1981/82:143 s. 37). Def ankommer infe heller pä aff faställning fill hur fillgängliga medel skall fördelas mellan olikaforskningsprojekt. Detta får prövas i vanlig ordning av de myndigheter som harfill uppgift atf bereda sådana ärenden. Utskottet avstyrker därför motion1981/82:1746. Sambandetmellan våld och alkohol Motion 1981/82:556 av () ochKerstin Sandborg (fp) far upp sambandet mellan alkohol och våld. a. atf avskaffandet av domstolarnas fidigare rapporteringsskyldighetbeträffande vissa brott som begåtts under påverkan av alkohol försvåraranvändandet av statistiken över våldsbrott som ett mått pä hur alkoholpolifikenlyckas. Def fördunklar också sambandet mellan våld och alkohol. Mofionärernabegär atf den fidigare rapporteringsskyldigheten för domstolarna skallåterinföras (yrkande 2) och aff som sin mening skall ge till kännavad i motionen anförs om användande av antalet våldsbrott som mått päalkoholpolitikens resultat (yrkande 3). Ettpar motionsyrkanden av samma innebörd behandlades vid föregående års riksmöte.Utskoffef avstyrkte därvid förslagen med hänsyn till def arbete som redanpågick på statistikområdet (SoU 1980/81:20 s. 7-8). Frågan om förbättradstafistik angående olika konsekvenser av alkoholkonsumtion och alkoholmissbrukhar behandlats av SAMO och skall enligt socialministern beredasytterligare inom . Utskoffef hänvisar fill vad som anförtsovan (s. 41 f.). På grund härav bör mofionsyrkandena infe föranleda någonriksdagens åtgärd. Somallmän bakgrundsinformation när def gäller sambandet mellan våldsbrott ochalkohol vill utskottet emellertid redovisa vissa uppgifter urBrottsförebyggande rådefs rapport (Rapport 1981:1). (s. 20) aff om man ser fill antalet anmälda fullbordademord, dråp och misshandel med dödlig utgång så har det skett en ökning med ca30 % under 1970-falef. Övrig misshandel har ökat i samma takt som våldsbrottenmed dödlig utgång, dvs. SoU1981/82:43 44 grov misshandel är dock betydligt kraftigare. Sammantagetpekar tillgänglig information entydigt på aff det faktiska våldet ökat. Vad somligger bakom denna ökning är infe klarlagt. E)ef finns dock enligt BRÅ skäl afftro atf den ökade alkoholkonsumtionen under 1970-falef är en betydelsefullfaktor. redovisas vidare följande uppgifter (s. 73). I SCB:s rättsstatistik saknasuppgifter om hur ofta alkoholpåverkan förekommer i andra brott änraffonykterhefsbroff. För aff få en uppfattning om alkoholens roll vid dessabrott är def nödvändigt att studera utvalda brottstyper. En sådan möjlighetfinns exempelvis när det gäller våldsbrott, som utreds på BRÅ (Kuhlhorn m.fl.). Undersökningsmaterialet omfattar alla misshandelsbroff, dvs. mord, dråp,misshandel och våld mot tjänsteman, avdömda . I lägesrapport 1konstaterades atf av de undersökta våldsbrotten är i tiv fallen varkengärningsmannen eller offret påverkade av alkohol, i av fallen är såvälgärningsmannen som offret alkoholpåverkade. har i en undersökning"Dödsfall till följd av våldsbrott i " funnit aft avgärningsmännen och av offren är alkoholmissbrukare. Vid broffstillfällefvar av gärningsmännen och av offren under alkoholpåverkan. undersökning beträffande kvinnomisshandelsbroff har man också noterat atfalkoholpåverkan ofta förekommer såväl hos gärningsmännen () som hos offren(44,) (Kemvall 1981). Liknande resultat har man uppnått i flera andraundersökningar (Virkunnen 1974; 1976). Alkoholpåverkan har en större betydelse som utlösandefaktor vid tillfälleskriminalifet än vid planerade brott. Alkoholen förstärkerofta vissa spontana och impulsiva reaktioner och sänker hämningskänslor. Dettakan förklara alkoholens utlösande roll i våldsbrott, skadegörelse ochsexual-broftslighet. Medelsberäkningen ibudgetpropositionen såvitt avser anslagen 11-13,1 5 och I 6 tillstyrks.Beträffande de tvä sistnämnda anslagen vill utskottet emellertid också erinraom vad som anförts ovan på s. 12. Budgetpropositionens förslag beträffandeanslagen under avsnitt J tillstyrks i den mån de inte behandlats underföregående avsnitt. Utskottet tillstyrker vidare proposition 1981/82:143,första "dels-satsen", mom. 3 och 4 i hemsfällan. Utskottet föreslåratf andra "dels-satsen" i propositionen till den del fråganbehandlats av socialutskottet, infe föranleder annat uttalande av änsom angivits i fidigare avsnitt. Bidragtill anordnande av behandlingshem m. m. 1. beträffande medelsbehovet förbehandlingshemmet /Daytop SoU1981/82:43 45 atf avslår motion 1981/82:958, 2. beträffandestatsbidrag till alkoholvård att avslår motion 1981/82:869, 3. aft riksdagenmed bifall till proposition 1981/82:100 bil. 8 och med avslag pä mofion1981/82:2246 yrkande 10 till Bidrag till anordnande av vårdanstalter ochinackorderingshem m. m. för /83 anvisar eft reservationsanslagav , 4. aft riksdagenmed bifall fill proposifion 1981/82:100 bil. 8 godkänner de i proposifionenförordade ändringarna i grunderna för bidrag fill driftkostnader vidvårdanstalter och inackorderingshem för alkoholmissbrukare m. m., 5. att riksdagenmed bifall till proposition 1981/82:100 bil. 8 och med avslag på mofion1981/82:2246 yrkande 11 till Bidrag till driften av vårdanstalter ochinackorderingshem m. m. för /83 anvisar eff förslagsanslag av207 . Utveckling av vårdinnehåll m. m. 6. beträffande samordning avresurserna för att bekämpa narkoti kamissbruket atfriksdagen avslår motion 1981/82:207 yrkande 1, 7. beträffandesamordning av vårdinsatser affriksdagen avslår motion 1981/82:207 yrkande 2 delvis, 8. beträffandekostnadsbesparingar inom sjukvårdssektorn atf avslår mofion1981/82:2247 yrkande 3, 9. beträffandesocialstyrelsens uppgifter på alkoholområdet, aff avslår mofion 1981/82:2247 yrkande 10 och motion 1981/82:1593yrkande 6, 10. beträffande förebyggandeåtgärder mot narkotikamissbruk m. m. affriksdagen avslår mofion 1981/82:1113 delvis, 11. atf riksdagenmed bifall till proposifion 1981/82:100 bil. 8 och proposifion 1981/82:143 imotsvarande del (s. 51) och med avslag pä motion 1981/82:2239 till Utbildningoch samverkan inom nykterhetsvården för /83 anvisar ettreservationsanslag av , affriksdagen avslår motion 1981/82:207 yrkande 2 delvis, 13. beträffanderehabiliteringsprogram för missbrukare aff avslår mofion 1981/82:2096yrkande 1, 14. beträffandevård av gravt skadade alkoholmissbrukare atf avslår mofion1981/82:2247 yrkande 11, SoU1981/82:43 46 15. beträffandeförsöksverksamhet med tillnyktringsenheter aff avslår mofion1981/82:2246 yrkande 12, 16. beträffandeinsatser för kvinnor med alkoholproblem aff avslår mofion1981/82:2246 yrkande 13, Bidrag till organisationer m. m. 17. beträffande stöd tillRiksförbundet av Föräldraföreningarna mot Narkotika atfriksdagen avslår motion 1981/82:1304, 18. atf riksdagenmed bifall fill proposifion 1981/82:100 bil. 8 och med avslag på motion1981/82:2096 yrkande 2 och motion 1981/82:2246 yrkande 14 till Bidrag tillorganisationer m. m. för /83 anvisar ett anslag av 13 475 000kr., 19. beträffandenytt förslagsanslag för socialt arbete och information i arbetslivet aft riksdagenavslår motion 1981/82:2246 yrkande 7, Upplysning och information . 20. beträffande informationens allmännainriktning m. m. aff avslår mofion 1981/82:1593 yrkandena 1-3, motion 1981/82:1748och motion 1981/82:2229, 21. beträffandealkoholupplysning till invandrare affriksdagen avslår mofion 1981/82:1593 yrkande 4, atfriksdagen avslår mofion 1981/82:1593 yrkande 5 och mofion 1981/82:2247 yrkande8, 23. beträffandealkoholupplysning bland värnpliktiga att avslår motion 1981/82:348, 24. beträffandestöd till att avslår mofion1981/82:555, 25. beträffandeåtgärder för att effektivisera alkoholinformationen atfriksdagen avslår mofion 1981/82:2216, 26. att riksdagenmed bifall till proposifion 1981/82:100 bil. 8 och med avslag på motion1981/82:744 och mofion 1981/82:2246 yrkande 8 fill Upplysning och informationpå alkoholområdet för /83 anvisar ett reservationsanslag av , 27. beträffandeanvändande av läkemedel tillsammans med alkohol affriksdagen avslår mofion 1981/82:1593 yrkande 7, SoU1981/82:43 47 28. beträffandedroginformation i radio och TV aft avslår mofion 1981/82:266, 29. beträffandevarningstext på alkoholförpackningar affriksdagen avslår motion 1980/81:2155 och motion 1981/ 82:1593 yrkande 8, Internationella åtgärder mot narkotikamissbruket 30. beträffande stämplingstvång i pass affriksdagen avslår mofion 1980/81:1912 yrkande 4, 31. beträffande internationellaåtgärderför att minska opiumodling en m. m. atfriksdagen avslår mofion 1981/82:170, motion 1981/82:207 yrkande 3 delvis ochmotion 1981/82:2246 yrkande 9, 32. beträffandenarkotikahandeln i affriksdagen avslår mofion 1981/82:207 yrkande 3 delvis, motion 1981/82:1752 ochmofion 1981/82:2247 yrkande 9, Alkoholskadornas omfattning m. m.