bet · G501NU40 · 1981-12-31 00:00:00 — Härvidlag kan nämnas att harundersökt de ekonomiska förutsättningarna för brytning av denna malm men funnitatt brytning av malmen vid nuvarande och förväntade priser icke är lönsam. I motion 1981/82:2253 (s) föreslås att fynden av bl. a.volfram, molybden och nickel i skall tas till vara för brytning.Härvid bör, sägs det i motionen, samhällsekonomiska skäl tillsammans medföretagsekonomiska klart vara avgörande för motiveringen till brytning. Åven motion 1981/82:2355 (vpk) tar upp frågan omtillvaratagandet av volframfyndigheter. Enligt motionen bör det utredas huruvidadet finns några samordningsfördelar med att utvinna de volframfyndigheter somär belägna i och kommuner. I motion 1981/82:823 (vpk) föreslås att en prospektering iBergslagsområdet på samma villkor som prospekteringen i genomförs.Vidare föreslås att ambulerande gruvanläggningar utnyttjas för smärrefyndigheter och att en inventering av gruvavfall genomförs i samma område. 1 motion 1981/82:621 (s) föreslås att staten genom bidragskall upprätthålla arbetet med att tillvarata malmen i Guttusjö, kommun.Utskottet har inhämtat från bergmästaren i södra distriktet att kompletterandeborrningar i Guttusjöområdet har visat att malmen inte kan anses brytvärd. I motion 1981/82:447 (s) krävs att, som en ersättning förnedläggningen av driften i Stråssagruvan, statligt stöd ges för brytning avmalmförekomsterna i Håkansboda. Motionärerna menar att stöd för brytning börutgå med regionalpolitiskt offertstöd till Statsföretagskoncernen. Utskottethar erfarit att , Statsgruvor och har prövatmöjligheterna till brytning av Håkansbodamalmen. Enligt genomfördautvärderingar är malmen alltför fattig för att vara brytvärd. Undersökningar av brytvärdheten hos flera av de i dessamotioner nämnda fyndigheterna har visat, att fyndigheterna är fattiga eller avdålig kvalitet. Genomgående gäller att tillgångarna vid nuvarande ochprognosticerade framtida priser på malm knappast kan anses som brytvärda.Utskottet vill emellertid erinra om att samtliga av de berörda fyndigheternaeller gruvorna ligger inom de i den regionalpolitiska propositionen 1981/82:113föreslagna NU1981/82:40 22 stödområdena A, B och C, vilket innebär att projekt, somutförs i dessa områden, kan komma att prövas för olika typer avregionalpolitiskt stöd (jfr AU 1981/82:3 y, bilaga). När det gällermöjligheterna att utnyttja regionalpolitiskt offertstöd för brytning avHåkansbodamalmen, så som föreslås i motion 1981/82:447, vill utskottet peka påatt regeringen i proposition 1981/82:113 har föreslagit i stort settoförändrade regler för denna form av regionalpolitiskt stöd. Eftersom Stråssaoch Håkansboda ligger i de norra delarna av , som ipropositionen föreslås bli inplacerade i stödområde C, kan sålundamöjligheterna att ge offertstöd prövas. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet samtliga de motionsyrkanden som har berörts i dettaavsnitt. Den tekniska kompetensen liksomnivån på forsknings- och utvecklingsarbetet inom mineralområdet i kansägas ligga på en hög nivå, framhålls det i propositionen. I denna föreslåsinga nya åtgärder rörande forskning och utveckling. I den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:2255 begärsatt en översyn av forskningsorganisationen på mineralområdet skall genomföras.Syftet med översynen skulle vara dels att undersöka möjligheterna att på någraorter i landet bygga upp institutioner för mineralförsörjning vid högskolorna,dels att klargöra behovet av ökade resurser till SGU. Viktiga forskningsområdenförutom prospektering och mineralutvinning, vilket område utpekas ipropositionen, är arbetsmiljön vid gruvbrytning och anriktning samtgruvutrustningsproduktionen. Vidare föreslås i motionen att ett statligtteknikupphandlingsstöd inrättas. Stödet skall vara avsett att stimulera deninhemska gruvutrustningsindustrin att i nära samarbete med användarna utvecklanya tekniska lösningar inom området. Det statliga stödet skulle ges tillforsknings- och utvecklingsverksamhet som bedrivs i anslutning till upphandlingav ny teknik hos svenska industriföretag där beställarna likaledes är svenskaindustriföretag. I motion 1981/82:2253 (s) hävdas bl. a., liksom i motion1981/82:2255 (s), att insatser för utveckling av utrustningsindustrin inommineralområdet är nödvändiga. I motion 1981/ 82:2253 (s) anförs att dettautvecklingsarbete bör bedrivas i i samarbete med högskolan i och attdet bör kunna vara en god utgångspunkt för en industriproduktion. I motion 1981/82:1055 (vpk) föreslås att ilikhet med Luossavaaragruvan i skall användas som forskningsgruva om denkommersiella brytningen anses vara omöjlig att upprätthålla. Motivet till dettaförslag är bl. a. att arbetsmarknadsläget i Norduppland förvärras alltmer. NU 1981/82:40 23 Utskottet anser liksom regeringen att forsknings-och utvecklingsinsatserna inom mineralområdet i ligger på en hög nivå.Utskottet vill dock understryka att, såsom sägs i propositionen, storleken ochinriktningen på forsknings- och utvecklingsinsatserna är avgörande förgruvnäringens framtida internationella konkurrenskraft. Statens organ förforskning inom mineralområdet är styrelsen för teknisk utveckling (STU), som iegen regi eller i samarbete med andra organisationer svarar för forskning påsamtliga delområden inom mineralnäringen. Förutom STU:s arbete pågår ocksåutvecklingsarbete inom privata företag och institutioner. Utskottet delarregeringens uppfattning att forskning och utveckling bör intensifieras kring deur försörjningssynpunkt särskilt känsliga mineralerna, som t. ex. kobolt, krom,vanadin, nickel, och molybden. Utskottet vill i samband med detta erinraom den utredning om substitution av vissa legeringsmetaller somindustridepartementet genomför tillsammans med styrelsen för teknisk utvecklingoch överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Mot här angiven bakgrund saknas,enligt utskottets mening, motiv för en sådan översyn av forsknings- ochutvecklingsverksamhet som anges i motionerna 1981/82:2255 (s) och 1981/82:2253(s). Utskottet avstyrker därför dessa motioner vad gäller frågor om forskningoch teknisk utveckling. Forskningsgruvani Luossavaara är en av statens större insatser inom gruvforskningsområdet.Utskottet anser med hänsyn till de möjligheter till forskning som finns iLuossavaaragruvan att behovet av en forskningsgruva är väl täckt. Därföravstyrker utskottet yrkandet i motion 1981/82:1055 (vpk) om en sådan gruva iDannemora. I propositionen framhålls att den parlamentariskakommitté som skall utreda åtgärder för att säkra kärnkraftens avveckling ochett fortsatt minskat oljeberoende - dvs. energikommitté (I 1981:08) -skall behandla vissa frågor om alunskiffer, bl. a. hur de svenskaskiffertillgångarna långsiktigt kan komma att utnyttjas. Kommittén skall somett första steg utvärdera de resultat som har framkommit genom det forsknings-och utvecklingsprogram som bedrivs i . Imotion 1981/82:1131 (s) anförs att den pågående utredningen inom ramen för 1981års energikommitté som bl. a. skall behandla mineraltillgångar börbedrivas skyndsamt med tanke på behovet av positiva sysselsättningsprojekt. socialdemokratiska partimotionen 1981/ 82:2255 och i motion 1981/82:1942(c) begärs att utredningen om skall påskyndas och att därvid frågan omett framtida utnyttjande av för andra ändamål änskifferhantering skall beaktas. I motion 1981/82:2258 (m) föresläs attRanstadsverket integreras i det i motionen föreslagna mellansvenskamineralbolaget (jfr s. 15). I motion 1981/82:451 (m)anförs att staten har lagt ner över en halv miljard NU 1981/82:40 24 kronori och att det inte kan vara'rimligt att skingra deanläggningstillgångar, den tekniska expertis och de resurser i övrigt som harbyggts upp under en följd av år. I avvaktan pä ett långsiktigt beslut rörandeRanstad måste statsmakterna garantera en fortsatt forsknings- och utvecklingsverksamhetefter det att den nuvarande perioden för sådan verksamhet löper ut, sägermotionärerna. De föreslår vidare att en fältstation till det planerade nyacentrala lokaliseras till . 1981års energilcommitté har påbörjat sitt arbete. Föredragande statsrådethar därför inte funnit anledning att i detta sammanhang ytterligare behandlafrågan om framtid. F. n. finns medel för fortsatt .forsknings-och utvecklingsverksamhet under . Imotion 1981/82:451 (m) understryks att man inte bör skingra de resurser vidRanstad som byggts upp under en följd av år och att statsmakterna har ettansvar för att så ej sker förrän underlag har framtagits för ett långsiktigtbeslut om användningen av dessa resurser. I den socialdemokratiskapartimotionen 1981/82:2255 betonas att det är angeläget att utvärderingen av dehittills uppnådda resultaten genomförs så snabbt att ett beslut om denfortsatta verksamheten vid kan fattas innan anvisade medel för nupågående verksamhet har förbrukats. Det är angeläget att den utvärdering somgörs inte begränsas till energiaspekterna utan omfattar alla de möjligheter somen fullutvinning skulle innebära. Utskottet delar den uppfattning som förs frami motionerna och tillstyrker alltså motionerna 1981/82:2255 (s) och 1981/82:451(m) i berörda delar. I det pågående utredningsarbetet bör även de aspekter påden fortsatta verksamheten i som framförs i motionerna 1981/82:2258 (m)och 1981/82:1942 (c) tas till vara. Utskottet fömtsätter även att Skånesmineraltillgångar översiktligt behandlas i utredningen. Vad utskottet häranfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Medhänvisning till vad som här anförts avstyrker utskottet yrkandena rörandeRanstad i motionerna 1981/82:1942 (c) oeh 1981/82:2258 (m) och om Skånesmineraltillgångar i motion 1981/82:1131 (s) samt motion 1981/82:451 (m), såvittden avser en till statens energiverk knuten fältstation i . Enligtmotion 1981/82:1941 (c) borde energikommitté få tillägsdirektiv attsärskilt belysa miljö- och radonproblemen i samband med alunskifferhantering.Dessa problem kommer enligt vad utskottet har erfarit att behandlas inom ramenför kommitténs arbete. Utskottet finner inte någon framställning från riksdageni detta ämne motiverad och avstyrker därför motionen. Institutet statsgmvefält infördes ochingick då som ett led i en serie åtgärder som vidtogs för att tillförsäkrastaten bestämmanderätten över NU1981/82:40 25 framför allt järnmalmsfyndigheterna i . Pä ettområde som av har förklarats vara statsgruvefält får ingen annan änstaten inmuta utan särskilt tillstånd av regeringen. , Ipropositionen föreslås att samtliga statsgruvefält - 16 till antalet - skallavvecklas. Avsikten är att avvecklingen skall medföra en stimulans att ökaprospekteringen inom fälten. Enligt proposifionen har staten bl. a. genom kronoandelsinstitutettillräckliga möjligheter till inflytande i nya gruvrättig-heter som uppkommer.Tidpunkten för avvecklandet bör efter behov kunna bestämmas av regeringen; dockförordas i propositionen att och statsgruvefält avvecklas vidutgången av och övriga vid utgången av . Institutet som sådantbör t. v. behållas. I mofion 1981/82:2259 (vpk) hävdas att systemet medstatsgruvefält gör det möjligt för staten att på ett aktivt sätt skaffa sigkontroll och insyn över landets malm- och mineraltillgångar. Motionärerna yrkardärför avslag pä förslaget om en avveckling av statsgruvefälten. Utskottet anser liksom regeringen att en avveckling avstatsgruvefälten med stor sannolikhet bidrar till ett större intresse för ökadprospektering inom fälten. Vidare är även utskottet av den uppfattningen attframtida statliga intressen i nya gruvrättigheter kan, såsom framhålls ipropositionen, hävdas genom bl. a. kronoandelsinstitutet. Utskottet avstyrkerdärför motion 1981/82:2259 (vpk) i berörd del. Bergsstatens verksamhet styrs istort av författningar på det gmvrättsliga området, framför allt av gruvlagen(1974:342) och gruvkungörelsen (1974:344). Bergsstatens organisation ochverksamhet berörs inte av den föreslagna övergången till en nymineralverksorganisation. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att ettreservationsanslag för /83 av . skall anvisas tillbergsstaten. Den mineralpolitiskä verksorganisationen. I propositionen lämnas förslag tillorganisation av den förvaltningsmyndighet och det uppdragsorgan på detmineralpolitiska området som beslöt om (prop. 1980/81:130, NU1980/81:43 och 1980/81:67, rskr 1980/81:349). Myndighetens uppgifter föreslås bli att svara för dengeologiska karteringen samt informations- och dokumentationsverksamheten påområdet. Vidare föresläs att ett prospekteringsråd inrättas inom myndighetenmed uppgift att fungera som ett forum för informationsutbyte och diskussionmellan prospekterande organ. För samordning av myndighetens verksamhet pånaturresursområdet föreslås inrättande av ett mineralresursråd. NU 1981/82:40 26 hetsorganet geologiska undersökning (SGU) skallt. v. vara lokaliserat enbart till , och . I propositionen föreslås att till SGU för budgetåret1981/82 anvisas ett reservationsanslag på . för geologisk kartering,information och dokumentation och ett reservationsanslag på . Vidare föreslås att SGU för verksamheten efter förgeologisk kartering, information, myndighetsuppgifter och dokumentation får ettreservationsanslag av . för /83. För utrustningtill SGU /83 föreslås ett anslag på . Uppdragsorganets uppgift blir enligt propositionen att påuppdrag utföra prospektering och andra geologiska undersökningar. Organetkommer att i aktiebolagsform bedriva en uteslutande affärsmässig verksamhet.Utformningen och genomförandet av uppdragsorganets organisation skall ankommapå bolagets styrelse. I propositionen föreslås ett reservationsanslag på 40milj. för /82 för teckning av aktier i uppdragsbolaget.Staten föreslås också garantera lån för uppdragsbolaget upp till 40 milj. kr. I den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:2255 hävdasatt regeringen har hanterat frågan om den mineralpolitiska verksorganisationenotillfredsställande. Motionärerna påpekar att organisationsförslaget i sinslutliga form inte har remissbehandlats och menar att förslaget intetillgodoser den remisskritik som framfördes mot mineralpolitiska utredningensförslag, nämligen att detta inte tillgodosåg kravet på samordning mellangruvpolitiken och industripolitiken i övrigt. Vidare hävdas i motionen attrisken för byråkrati ökar i och med att någon klar gränsdragning mellanmyndighetsutövningen och affärsverksamheten inte uppnåtts. Den främstainvändningen mot verksorganisationen är enligt motionärerna emellertid att denmineralpohtiska verksorganisationen bör beslutas först när frågan ommineralpolitikens inriktning och innehåll klart angivits. Motionärerna yrkar därföravslag på de föreslagna förändringarna i verksorganisationen. I motion 1981/82:2248 (m) yrkas bifall till regeringensförslag till verksorganisation med undantag av viss förändring i fördelningenav resurser mellan myndigheten och uppdragsorganet. Motionärerna menar imotsats till regeringen att utrustningen för flygprospektering bör föras tillmyndighetsorganet. I motion 1981/82:2259 (vpk) hävdas att en uppdelning ochen omorganisation av SGU kommer att innebära att staten förlorar kontrollenöver mineralområdet och att gruvnäringen i än större utsträckning privatiseras.Motionärerna yrkar därför att beslut om delning av SGU skallupphävas och att regeringens förslag till organisation av de båda enheternaskall avslås. Motion 1981/82:2256 (m) går ut på att omorganisationenskall uppskjutas eller genomföras så att detförhindras att en del av den höga geokompetensen inom SGU försvinner. NU 1981/82:40 27 Utskottet tillstyrker regeringensförslag till organisation av myndigheten och uppdragsbolaget. I anslutningtill detta tillstyrker utskottet även regeringens förslag till medelsanvisningför budgetåren 1981/82 och 1982/83 för dessa båda organ. 1 den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:2255 ochtill viss del även motion 1981/82:2253 (s) hävdas att en eventuellomorganisation av verksorganisationen inte bör ske förrän mineralpolitikensframtida innehåll och inriktning har bestämts. Som framgått av det avsnitt i betänkandetsom behandlar inriktningen av mineralpolitiken delar utskottet regeringens synpå den framtida mineralpolitiken. Det förslag om ny mineralpolitiskverksorganisation som har framlagts i propositionen uppfyller väl mineralpolitikenssyfte. Utskottet avstyrker sålunda motionerna 1981/82:2255 (s), 1981/82:2256(m) och 1981/82:2259 (vpk) i vad gäller verksorganisationen. 1 motion 1981/82:2248 (m) yrkas bifall till regeringensförslag till organisation under förutsättning att fördelningen av. personal ochmedel mellan myndigheten och uppdragsbolaget 1 vissa delar förändras. Utskottet vill med anledning av denna motion understrykavad som framhölls i beslut , nämligen att en klargränsdragning måste göras mellan statens myndighetsutövning ochuppdragsorganets affärsverksamhet. bör enligt utskottets mening ånyopoängtera detta. Utskottet förutsätter att omorganisationen med detta mål kangenomföras med det hänsynstagande till berörd personal som har föreskrivits idirektiven till mineralverkskommittén. Vad utskottet här har anfört börriksdagen ge regeringen till känna som sin mening. I motion 1981/82:2259 (vpk) behandlas även frågan om SGU:sinternationella verksamhet. Utskottet delar inte den uppfattning som förs frami motionen att utlandsverksamheten vid SGU skall bedrivas på bilateral basis.Enligt utskottets mening bör SGU också fortsättningsvis i konkurrens med andrakonsultföretag inom detta område sälja sina tjänster på den öppnainternationella marknaden. Utskottet avstyrker därför motion 1981/82:2259 (vpk)i denna del. I motion 1981/82:1467 (fp) begärs att frågan omlokalisering av en filial till skall utredas innan slutlig ställning tastill frågan om den nya verksorganisationen. Utskottet avstyrker detta yrkande.Det bör ankomma på SGU som myndighet att avgöra frågan orn inrättande av nyafilialkontor. I motion 1981/82:2355 (vpk) anförs att erforderligaåtgärder bör vidtas för att förbereda inrättandet av en avdelning förindustrimineral vid SGU i . Med samma motivering som i det föregåendefallet avstyrker utskottet även denna motion. I motion 1981/82:2253 (s) behandlas bl. a. den fortsattaverksamheten vid SGU:s anläggning i . Enligt vad utskottet har erfarit ärdet regeringens mening att det utvecklingsarbete som pågår i skallfortsätta och NU1981/82:40 28 Den resurs för prospektering och service somhar byggts upp i skall alltså inte avvecklas. Utskottet vill understrykadetta och förutsätter att verksamheten i inriktas så att anläggningen därkan utnyttjas på ett tillfredsställande sätt. Med hänsyn till vad som sagtsanser utskottet att motion 1981/82:2253 (s) i berörd del inte ger anledningtill någon åtgärd från sida. Lagstiftningsfrågor m. m. I propositionen redogörs (s. för de tre olika system enligt vilka svensk lag reglerar rätten att utvinnai jorden förekommande mineraltillgångar. Inmutningssystemet, som ligger tillgrund för gruvlagen (1974:342), innebär i princip att den som först anmäler atthan vill utnyttja en fyndighet får rätt till denna. Principen förkoncessionssystemet, vilken kommer till uttryck i lagen (1974:890) om vissamineralfyndigheter (minerallagen), är att rätten att eftersöka och bearbeta enfyndighet upplåts efter fri prövning av staten. Jordäganderättssystemet, sominnebär att nyttjanderätten tillkommer jordägaren, gäller för vilkafaller utanför gruvlagen och minerallagen. Beträffande sådana finnsingen specifik lagstiftning. All utvinning av mineralfyndigheter är emellertidunderkastad lagstiftning som rör användning av mark och vatten. Den avvägning mellan de tre regleringssystemen somlagstiftaren gör beträffande olika slags innefattar viktiga näringspolitiskaställningstaganden. Med utgångspunkt i jordäganderättssystemet är frågan förstom en mineralfyndighet skall kunna undandras jordägaren och upplåtas till någonannan för exploatering. Anser man att detta bör vara fallet är nästa fråga omsyftet att få fram nya mineraltillgångar skall främjas genom den ekonomiskastimulans som inmutningssystemet inrymmer eller om önskvärdheten av skydd förallmänna intressen talar för att koncessionssystemet tillämpas. Det börframhållas att staten enligt gruvlagen utan särskild åtgärd får hälftenan-del -kronoandel - i alla utmål som anvisas. I sin nuvarande utformning tillgodoserinmutningssystemet alltså på ett påtagligt sätt även det allmännas ekonomiskaintressen. Bland villkor som ställs upp för en koncession enligt minerallagenkan vara att staten skall ha rätt att delta i den koncessionerade verksamheten. Proposition 1981/82:99 innehåller förslag om vissaändringar i gruvlagen och ininerallagen, innebärande bl. a. att ytterligare ettantal förs in under inmutningssystemet efter att ha omfattatsav jordäganderättssystemet och att koncessionssystemetstillämpningsområde vidgas något på bekostnad av inmutningssystemets. Innandessa förslag kommenteras tar utskottet här upp några motionsyrkanden om meravittgående förändringar av gruv- och minerallagstiftningen. kommunisterna vill enligt partimotionen1981/82:1062, som väcktes under allmänna motionstiden, att regeringen skalllägga fram NU1981/82:40 29 förslag om sådana lagändringar att nya mineralfyndigheterhelt tillfaller samhället. Ett motsvarande yrkande framförde partiet år 1974med anledning av förslaget till den nuvarande minerallagen. Utskottet-som straxkommer in på mindre vittsyftande förslag till ändringar i den aktuellalagstiftningen - hänvisar till att intresset av samhälleligt ägande i betydandegrad tillgodoses genom nu gällande bestämmelser och avstyrker motionsyrkandet. Med anledning av propositionen om mineralpolitik harvänsterpartiet kommunisterna i motion 1981/82:2259 återkommit till samma områdesom i det berörda fallet men med inte fullt så långtgående förslag.Önskemålen är dels att inmutningssystemet skall avskaffas och ersättasmed ett enhetligt koncessionssystem, dels att alla mineralförekomster skallfalla under minerallagen och sålunda underkastas koncessionssystemet.Motionärernas mål är att skapa förutsättningar för "en framtida nafionelltstyrd och planerad mineralverksamhet". Inte heller de senast berörda kraven är utskottet berettatt tillstyrka. Avvägningen mellan de olika mineralrättsliga systemenstillämpningsområden kan, som inledningsvis har antytts, alltid diskuteras. Attinmutningssystemet nu skulle fullständigt utdömas kan utskottet emellertidinte finna skäl för. Inte heller förefaller det motiverat att koncessionskravskulle införas för all mineralutvinning oavsett vilken ekonomisk och tekniskbetydelse ifrågavarande har. Ett yrkande i socialdemokraternas partimotion 1981/82:2255med anledning av propositionen går ut på att det skall företas engenomgripande översyn av gruvlagstiftningen. Den nuvarande lagstiftningen påmineralområdet är splittrad, sägs det i motionen, och samhällets inflytande äralltjämt begränsat. Den nuvarande lagstiftningens syfte att underlätta för denpresumtive gruvbrytaren är riktigt, menar motionärerna, eftersom prospekteringoch brytvärdhetsundersökningar är kostsamma. Samhällsintresset av att få tillstånd av intensifierad verksamhet på mineralområdet borde vara vägledande förlagstiftningen. Detta intresse måste, hävdar motionärerna, avspeglas i att manställer aktivitetskrav på dem som får exklusiva rättigheter till en gruva. Delämnar öppet om den skärpning av lagstiftningen som det sålunda är fråga om kanrymmas inom inmutningssystemet eller om vägen går över koncessionslagstiftning.Särskilt vill motionärerna att frågan om prospekteringen inom de s. k. obrutnafjällområdena skall beaktas. Den nuvarande lagstiftningen, som undantar deobrutna fjällområdena från tyngre exploatering, stryper i praktiken allutveckling av gruvindustri i dessa områden, uttalar motionärerna. De betecknardetta som olyckligt med hänsyn till att det finns fall då en brytning kan varaeftersträvansvärd trots starka bevarandeintressen. Som framgår av det anförda åsyftar motionärerna med sittyrkande inte enbart gruvlagstiftningen - eller gruv- och minerallagstiftningen- i egentlig mening utan även annan lagstiftning som påverkar förutsättningarnaför