bet · G501JuU47 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:47 om anslag tlll brottsförebyggande rådet m. m. 1981/82:100 bil. 5, G 5, G 6, G 8 och G 9, jämtemotioner) : Förvaltningskostnader.Regeringen har i proposition 1981/82:100 bilaga 5 ()under punkt G 5 (s. 102105) föreslagit att till : Förvaltningskostnader för /83 anvisa ett förslagsanslagav . I motion 1981/82:1226 av ArneNygren (s) hemställs att beslutar att hos regeringen uttala denmening som anförts i motionen om målinriktningen av och organisationen förbrottsförebyggande rådet (BRÅ). I motion 1981/82:1578 av LarsWerner m. fl. (vpk) föreslås såvitt nu är i fråga att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att fortsättaverksamheten vid och undergrupper (yrkande 4). I motion 1981/82:2012 av . (s) hemställs såvitt nu är i fräga att beslutar att tillKommissionen mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet för /83under andra hiivudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . (yrkande1). I motion 1981/82:2031 av GöstaBohman m. fl. (m) hemställs, såvitt nu är i fråga, under hänvisning till vadsom anförts i motion 1981/82:2018, att begär att regeringentillsätter en expertgrupp med uppdrag att kartlägga omfattningen ochinriktningen av den ekonomiska brottsligheten (yrkande 1). Brottsförebyggande rådets organisation och tillkallade chefen förjustitiedepartementet en kommitté med uppdrag att göra en översyn avbrottsförebyggande rådet (BRÅ). 1 1981/82. JuU 1981/82:47 2 mitten,som antog namnet , redovisade sitt uppdrag ibetänkandet (Ds Ju 1980:7) Utveckling av BRÅ. Betänkandet har remissbehandlats.I budgetpropositionen redovisar departementschefen sina ställningstaganden medanledning av betänkandet och remissbehandlingen av det. BRÅär fr. o. m. en statlig myndighet under justitiedepartementet.BRÅ har enligt sin instruktion (SFS 1974:400) att främja brottsförebyggandeinsatser inom olika områden av samhällsverksamheten och verka för attsamhällets och enskildas insatser mot brott samordnas. Därvid skall rådet bl.a. följa och analysera brottsutvecklingen samt göra prognoser om denna, följa, stödja och initiera forsknings- och utvecklingsarbete rörandekriminalitetens orsaker och hur den skall förebyggas samt utvärdera och spridaresultaten av sådant arbets, verka för samordning av forsknings- och utvecklingsarbete på detkriminalpolitiska området, genom utredningar och initiativ medverka i det kriminalpolitiska arbetet. BRÅleds av en styrelse med minst 16 ledamöter som utses av regeringen. Styrelsenhar f n. Bland dessa har återfunnits bl. a. företrädare förriksdagspartierna, statssekreterarna i justitie-, social- och utbildningsdepartementen,företrädare för arbetsmarknadsorganisationerna, landstings- ochkommunförbunden, försäkringsbranschen och den kriminologiska forskningen.Styrelsen bestämmer rådets inriktning i stora och principiella frågor. finns ett verkställande utskott med sex ledamöter. Rådets kanslichef ärledamot av utskottet. Övriga ledamöter utses av regeringen. Det verkställandeutskottet har tillsammans med rådets kansli ansvaret för den löpandeverksamheten. Rådetbiträds av en expertgrupp och i vetenskapliga frågor av en vetenskaplig grupp.Till rådet är knuten en krets av kontaktmän. ingär en utredningsenhet och en utvecklingsenhet. Ett antalarbetsgrupper svarar för en stor del av rådets utredande verksamhet. Idecember 1977 uppdrog regeringen ät BRÅ att föranstalta om en översyn avlagstiftningen mot den organiserade och den ekonomiska brottsligheten. Ienlighet med regeringens uppdrag har det inom BRÅ byggts upp en organisationsom i sina huvuddrag består av en styrgrupp med parlamentariskt inflytande ocholika arbetsgrupper. I dessa ingår i huvudsak företrädare för de myndighetersom berörs samt experter. Idet följande behandlar utskottet i skilda avsnitt allmänna frågor ominriktningen av BRÅ:s arbete och allmänna frågor om . I ettsärskilt avsnitt behandlas organisatoriska och andra frågor som gäller denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten. JuU 1981/82:47 3 Departementschefen anför att han i likhet medflertalet remissinstanser anser att BRÅ har fullgjort sina uppgifter pä etttillfredsställande sätt, och han anser att BRÅ i fortsättningen bör bedriva sinverksamhet i stort sett som . Utskottet delar departementschefensuppfattning. Ifråga om inriktningen av BRÅ:s verksamhet uttalar departementschefen attarbetet inom rådet bör utföras med önskemålet att nedbringa kriminaliteten somen mera omedelbar utgångspunkt och inte utvidgas till allmänt syftande insatserav social natur. Imotion 1226 anförs att vad departementschefen angett om inriktningen av BRÅ:sarbete kan tolkas så att regeringen vill begränsa BRÅ:s verksamhetsområde. Föratt undanröja risken för att uttalandet tolkas sä, bör enligt motionärenriksdagen klart uttala att rådet måste fä ett mycket vidsträckt arbetsområdeoch enligt motionären fanns den meningen uttryckt inför tillkomsten av BRÅ.Motionären anför också att ett vidsträckt arbetsområde förutsätter att BRÅ hargoda kontakter med organisationer och myndigheter, och enligt motionären är detviktigt att ger en positiv yttring om vikten av samarbete med bl. Departementschefensuttalande i årets budgetproposition om inriktningen av BRÄ:s arbete knyter antill ett uttalande som han gjorde i förra årets budgetproposition i fräga omden brottsförebyggande verksamheten som faller inom justitiedepartementetsberedningsområde. Vid sin behandling av den budgetpropositionen anslöt sigutskottet i allt väsentligt till vad departementschefen dä anförde ochkonstaterade att den av honom angivna inriktningen för samhällets åtgärder motbrott i vid mening och för den brottsförebyggande verksamheten som faller inomjustitiedepartementets verksamhetsområde låg väl i linje med vad som tidigarehade uttalats i liknande sammanhang (prop. 1980/81:100 bil. 5, s. 10-12, JuU 30s. Isamband med tillkomsten av BRÅ uttalade utskottet att i kampen motbrottsligheten krävs inte bara insatser av rättsväsendet, utan även av olikasociala myndigheter och organ, arbetsmarknadens företrädare och skolan samt avenskilda, företag och organisationer. Det var här enligt utskottet fräga omåtgärder pä en bred front och delvis utanför vad som brukar betraktas somkriminalpolitik. För att sådana åtgärder skulle kunna leda till varaktigminskning av brottsligheten var en väsentlig förutsättning att det finnsmöjligheter att samordna de skilda verksamheterna. Mot bakgrund härav sågutskottet förslaget om att inrätta BRÅ med tillfredsställelse. Utskottetuttalade också att arbetsfältet för rådet skulle komma att bli mycketvidsträckt med hänsyn till att de flesta samhällsfrågor direkt eller indirektkan få betydelse för brottsutvecklingen, och utskottet ansåg därför att nägranärmare direktiv för rådets verksamhet lämpligen inte borde meddelas (JuU1974:10 s. 3 f och s. 6). JuU 1981/82:47 4 1 direktiven till uttaladedepartementschefen att BRÅ:s tillkomst var resultatet av en mera övergripandesyn pä brottslighetens orsaker och sättet att bekämpa den (kommittéberättelsen1979 del 11 s. 53 O- mening ligger det ingen motsättning i de uttalanden som utskottetgjorde i samband med BRÅ:s tillkomst och det uttalande som departementschefennu gör. Utskottet anser således att BRÅ som samordningsorgan i fråga omsamhällets brottsförebyggande arbete även i fortsättningen bör ha ettvidsträckt arbetsfält. I linje med vad utskottet uttalade anserutskottet att arbetet i övrigt inte bör riktas in på sådana mera allmäntsyftande insatser av social natur för vilka andra samhällsorgan har ansvaret,utan på insatser som mera direkt kan nedbringa kriminaliteten. Verksamheteninom BRÅ i detta avseende har enligt utskottets mening stor betydelse.Inriktningen av BRÅ:s arbete bör sålunda i stort sett vara densamma somhittills. För att arbetet skall kunna bedrivas med en sådan inriktning krävsgivetvis, såsom framhålls i motionen, kontakter med stora delar av samhällslivet,inte minst med olika myndigheter och organisationer. Det bör ankomma på rådetatt självt utveckla formerna härför. Motbakgrund av det anförda saknas enligt utskottets mening skäl till någonriksdagens åtgärd med anledning av motion 1226 i nu behandlad del. Departementschefen uttalar att börbestå av 1520 ledamöter. Vidare anser han att styrelsen bör få en ändradsammansättning i vissa avseenden. De ändringar han förordar innebär bl. a. attde tre statssekreterarna inte längre skall ingå i styrelsen och att styrelsentillförs företrädare för , ochriksåklagaren samt att kanslichefen skall vara med i styrelsen.Departementschefen anför vidare att verkställande utskottet bör avskaffas. Imotion 1226 uttalas att BRÅ:s samverkan med folkrörelserna bör stärkas och därför bör överväga att tillföra styrelsen flera representanter för dessa.Motionären anför vidare att regeringen bör utse ett arbetsutskott i sambandmed att ledamöter i styrelsen förordnas. Utskottetanser i linje med vad motionären anför att styrelsen, såsom f. n., börinnefatta en bred representation av viktiga samhällsfunktioner. Det är dockangeläget att styrelsen inte blir alltför stor och därför mäste prioriteringarske mellan olika viktiga intressen. En viktig utgångspunkt härvidlag är attstyrelsen ges en allsidig sammansättning. Enligt utskottets mening är detvärdefullt att styrelsen tillförs representanter för ,och riksåklagaren, vilka alla har centrala funktioner idet brottsförebyggande arbetet. Det mäste ocksä vara JuU 1981/82:47 5 ettbetydande värde att i styrelsen ingår företrädare för bl. a. rättsvetenskapen.1 vilken utsträckning styrelsens sammansättning i övrigt bör förändras och t.ex. tillföras olika representanter för folkrörelserna fär enligt utskottetsmening avgöras från fall till fall efter en avvägning av de olika intressen somhär föreligger. mening bör som anförs i motion 1226 bl. a. med hänsyn tillstyrelsens storlek ett arbetsutskott inrättas. väsentligauppgift bör vara att bereda ärenden inför styrelsens sammanträden. Med dessauttalanden får motion 1226 anses i huvudsak tillgodosedd i denna del. Någonåtgärd från sida med anledning av motionen i denna del erfordrasinte. Åtgärdermot den organiserade och den ekonomiska brottsligheten Departementschefen anser att en avveckling bör skeav den särskilda styrgrupp inom BRÅ som regeringen har inrättat förlagstiftning mot den organiserade och den ekonomiska brottsligheten. Föratt samordna insatser mot den organiserade och denekonomiska brottsligheten har chefen för enligtregeringens beslut tillkallat en särskild samrädsgrupp med företrädareför de närmast berörda departementen. I motion 1578 anförs attverksamheten i styrgruppen bör fortsätta. Utskottetvill här i likhet med departementschefen framhålla att styrgruppen har utförtett värdefullt och omfattande arbete som har avsatt betydelsefulla resultat.Utskottet har tidigare uttalat att den organiserade och den ekonomiskabrottsligheten utgör ett stort samhällsproblem och att det är mycket angelägetatt samhället på olika sätt effektivt försöker motverka denna brottslighet. Attavveckla styrgruppen och att därigenom klart markera att det omedelbaraansvaret för inriktningen av lagstiftningsinitiativen på området ligger påregeringen är enligt utskottets mening en lämplig och naturlig organisatoriskåtgärd. Härigenom och genom inrättandet av samrådsgruppen förstärks enligtutskottets mening möjligheterna att framgångsrikt motverka den organiseradeoch den ekonomiska brottsligheten. Vad som har sagts innebär att utskottetavstyrker bifall till motion 1578 i denna del. Imotion 1226 anförs att bör uttala att ansträngningarna att verkabrottsförebyggande mot den ekonomiska och organiserade brottsligheten även ifortsättningen måste vara en förstahandsuppgift för BRÅ. Utskottet anser ilinje med vad motionären anför att det naturligtvis är angeläget att BRÅ även ifortsättningen ägnar frågor som gäller den organiserade och den ekonomiskabrottsligheten särskild uppmärksamhet. Rådet bör dock inte, som utskottetuttalade i samband med att det inrättades, ges närmare direktiv för sinverksamhet. Utskottet anser det därför inte påkallat att gör ettsådant uttalande som föreslås i motion I* 1981/82. JuU 1981/82:47 6 Imotion 2012 anförs att den föreslagna omorganisationen av BRÅ och bildandet avsamrådsgruppen kan godtas under förutsättning av att det inrättas ettfristående organ, en kommission mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet, meduppgift att fortlöpande bevaka skatteplanering och ekonomisk brottslighetMotionen mynnar ut i förslag om medelsanvisning för ändamålet. Imotion 2031 anförs att en expertgrupp bör inrättas för att kartläggaomfattningen och inriktningen av den ekonomiska brottsligheten. Utskottetanser i linje med vad som anförs i motionerna 2012 och 2031 att det ärangeläget att samhället får större kunskaper om bl. a. den ekonomiska ochorganiserade brottslighetens omfattning och utveckling. Epligt utskottetsmening bör det dock ankomma på den inrättade saimrädsgruppen att tainitiativ till de åtgärder som behövs i detta hänseende. Såvitt gällerbevakning av frågor om skatteflykt vill utskottet vidare erinra om att lagen(1980:865) mot skatteflykt är tidsbegränsad och att en utvärdering av lagenskall ske (SkU 1980/81:8). Här bör också nämnas att regeringen har ställt medeltill förfogande för att verket skall göra en studie med målsättningatt försöka kartlägga och mäta skatteundandragandet i . Inom ramen försitt uppdrag har verket bl. a. låtit utföra en övergripande utredning somgäller omfattningen och utvecklingen av skatteundandragandet den svartasektorn och utredningsarbetet fortsätter. Meddet sagda avstyrker utskottet bifall till motionerna 2012 och 2031 i härbehandlade delar. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslagtill medelsberäkning under denna punkt. att tillBrottsförebyggande rådet: Förvaltningskostnader för /83 anvisarett förslagsanslag av , 2. beträffandeinriktningen av BRÅ.s verksamhet att avslårmotion 1981/82:1226 i denna del (delvis), 3. beträffandeBRÅ:s organisation att avslårmotion 1981/82:1226 i denna del (delvis), 4. beträffandeavveckling av BRÅ.s styrgrupp att avslårmotion 1981/82:1578 i denna del (yrkande 4), JuU 1981/82:47 7 5. beträffande prioritering inom BRÅ av insatsermot den organise rade och den ekonomiska brottsligheten att avslårmotion 1981/82:1226 i denna del (delvis), 6. beträffande inrättande av en kommission motskatteflykt och ekonomisk brottslighet att avslårmotion 1981/82:2012 i denna del (yrkande 7. beträffande tillsättande av enexpertgrupp för kartläggning av omfattningen och inriktningen av den ekonomiska brottsligheten att avslår motion 1981/82:2031 i denna del (yrkande 1). 2.Brottsförebyggande rådet: Utvecklingskostnader. Regeringen har under punkt G 6(s. 105 och 106) föreslagit att till Brottsförebyggande rådet:Utvecklingskostnader för /83 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1981/82:209 av () och BjörnKöriof (m) hemställs, såvitt nu är i fräga, att hos regeringen begärförslag till ändringar i och narkotikastrafflagen i enlighet medvad som anförs i punkterna 1214 i sammanfattningen i motion 1981/82:207(yrkande 2 delvis). I punkt 12 i den sistnämnda motionen föresläs att allt innehav avnarkotika beivras. I punkt 13 föreslås att straffet för grovt narkotikabrott höjs tillminimum fängelse, och jämställs med straffnivän för giftspridning. I punkt 14 föreslås att åtgärder för att stoppa den ekonomiskabrottsligheten vidtas genom att straffet för urkundsförfalskning för attmöjliggöra handel med narkotika höjs. I motion 1981/82:516 av () och StenSvensson (m) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om arbetet med ungdomsbrottsligheten inom BRÅ. I motion 1981/82:517 av ()hemställs att beslutar upphäva 2 § narkotikastrafflagen (1968:64). I motion 1981 /82:859 av () och StigJosefson (c) hemställs, såvitt nu är i fråga, att hos regeringen begär en undersökning av orsaker till ocheffekter av den ekonomiska brottsligheten (yrkande 1), att hos regeringen begär åtgärder för att förbättra samordningenmellan olika myndigheter i arbetet mot ekonomisk brottslighet (yrkande 5), JuU 1981/82:47 8 att hos regeringen begär att en kampanjmot ekonomisk brottslighet startas för att förstärka rättsmedvetande ochsamhällsmoral (yrkande 6). 1 motion 1981/82:919 av () ochRune () hemställs att hos regeringen begär en lagändring isyfte att avskaffa brottsrubriceringen "narkotikaförseelse" och istället betrakta all illegal befattning med narkotika som"narkotikabrott". I motion 1981/82:1114 av () hemställs,såvitt nu är i fråga, under hänvisning till vad som anförts i motion1981/82:1113, att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om påföljder för narkotikabrott (yrkande 2). I motion 1981/82:1224 av m. fl. (m)hemställs, såvitt nu är i fråga, under hänvisning till förslag i motion 1981/82:2018 om inrättande av en professur i polisforskning, att riksdagenbeslutar att till : Utvecklingskostnader /83 anvisa ett reservationsanslag av . (yrkande 2). Imofion 1981/82:1576 av m. fl. (m) hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära enutredning och förslag om kriminalisering av konsumtion av illegal narkotikasamt om nya korrektiv av den typ som föreslagits i motionen för ringa narkotikabrott, 2. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna att ett samarbetsorgan bör bildas av samhällets polisiära m. fl.verk enligt förslag i motionen för att effektivisera kampen mot narkotikan. I motion 1981/82:1707 av ()och () hemställs 1. att beslutar att påföljden förnarkotikaförseelse skall vara böter eller fängelse i högst ett är, 2. att beslutar att påföljden böter skallslopas för narkotikabrott. I motion 1981/82:2031 av m. fl. (m)hemställs, såvitt nu är i fråga, under hänvisning till vad som anförts i motion1981/82:2018, att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om effektivare samarbete mellan skola, hem, socialamyndigheter och polismyndighet i syfte att komma till rätta med brottsligheten(yrkande 2). Regeringens förslag till medelsberäkning innebäratt den besparing som skulle ha följt av en tillämpning av huvudförslaget ombesparing för JuU1981/82:47 9 : Förvaltningskostnader tas ut under förevarandeanslag. Ett reservationsanslag av . föreslås, vilket innebär enhöjning av anslaget i förhållande till innevarande budgetär med ca . 1 motion 1224 hemställs omen minskning av anslaget med . Motionsyrkandetskall ses mot bakgrund av motionärernas i samma motion upptagna begäran om enökad medelsanvisning av . till (B I.) för inrättande av en professur i polisforskning vid polisskolan fr. o.m. Utskottet har behandlat detta yrkande i sitt avriksdagen godkända betänkande om anslag till m. m. (JuU1981/82:37 p. På där anförda skäl har utskottet -som ställt sig positivttill en förstärkning av polisforskningen avstyrkt bifall till motionen vad gällermedelsanvisning för ändamålet. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet bifalltill motionen i den del som är aktuell. Utskottetgodtar regeringens förslag till medelsberäkning under förevarande punkt. I motion 516 efterlyses ett mera enhetiigt ochmålinriktat arbete inom BRÅ för att få fram underlag för statsmakternasställningstagande när det gäller ungdomsbrottsligheten. Utskottetvill inledningsvis erinra om att ungdomsbrottsligheten hartilldragit sig ett ökat intresse inom ramen för BRÅ :s verksamhet, annanstatlig utredningsverksamhet och inom . InomBRÅ bedrivs utvecklings- och forskningsarbete vad gäller ungdomsbrottsligheten.Arbetet bedrivs bl. a. inom olika arbetsgrupper En sädan är arbetsgruppen förbarn- och ungdomsfrågor som, med skolan som utgångspunkt, sysslar med att tafram idéer, rekommendationer och förslag till brottsförebyggande åtgärder förbarn och ungdom. Det kan nämnas bl. a. att arbetsgruppen beräknaslägga fram en rapport om den kommersiella masskulturens negativa ochbrottsframkallande verkningar på barn och ungdom. En annan arbetsgrupp, kalladsamhället och de unga lagöverträdarna, har sysslat bl. a. med frågor rörandelagstiftning om ungdomar som gjort sig skyldiga till brott.Gruppen har lagt fram en promemoria (1982:3) De unga lagöverträdarna.En tredje arbetsgrupp prövar möjligheterna att komma till rätta medskadegörelse i bostadsområden. Inom BRÅ pågår vidare särskilda forskningsprojektsom är direkt inriktade pä ungdomskriminaliteten. I ett sådant projektbehandlas bl. a. frågan om gängbildningens betydelse för ungdomsbrottsligheten.Även i andra sammanhang ägnas inom BRÅ uppmärksamhet åt frågor kring ungdomsbrottsligheten;bl. a. bedrivs fortlöpande en omfattande publicerings- ochinformationsverksamhet. JuU 1981/82:47 10 arbetehar vidare inletts med för att studera sambandet mellan ungdomarsfritidsvanor och kriminalitet. Utskottetbehandlade en motion med önskemål om att en arbetsgrupp med brettforskningsdeltagande skulle tillsättas för att arbeta fram underlag för ettåtgärdsprogram mot ungdomsbrottsligheten. I sitt betänkande (JuU 1980/81:30s. 3) konstaterade utskottet att ett arbete med syfte att få fram underlag förett åtgärdsprogram mot ungdomsbrottsligheten hörde till den brottsförebyggandeverksamhet som statsmakterna anförtrott BRÅ. Med hänvisning till det utvecklings-och forskningsarbete som hade bedrivits och bedrevs inom ramen för BRÅ:sverksamhet ansåg utskottet inte att det borde tillsättas någon särskildarbetsgrupp vid sidan av BRÅ för det angivna ändamålet. Härvid förutsatteutskottet att arbetet inom BRÅ skulle komma att leda fram till den kunskap omproblemen kring ungdomsbrottsligheten som erfordras för framtida ställningstagandefrån statsmakternas sida. Utskottet avstyrkte bifall till motionen. anfört om arbetet inom BRÅ rörande problemen medungdomsbrottsligheten äger alltjämt giltighet. I detta läge anser utskottetatt mofionsönskemålet inte bör föranleda nägon åtgärd frän sida.Utskottet avstyrker bifall till motion 516. 1motion 859 tas upp frågor som gäller den ekonomiska brottsligheten.Motionärerna efterlyser bl. a. en undersökning av orsaker till och effekter avden ekonomiska brottsligheten. De förespråkar ocksä en kampanj mot ekonomiskbrottslighet. Vidare begärs att åtgärder skyndsamt vidtas för att förbättrasamordningen mellan olika myndigheter i arbetet mot ekonomisk brottslighet. Närdet först gäller önskemålen om en undersökning av orsakerna till och effekternaav den ekonomiska brottsligheten kan här nämnas att utskottet i annatsammanhang har belyst de allvarliga skadeverkningar för samhället som denekonomiska brottsligheten förorsakar (se JuU 1980/ 81:21 s. 62 f). Medutgångspunkt häri är det givetvis värdefullt med ökade kunskaper i de avseendensom efterlyses i motionen. InomBRÅ pågår lagstiftnings- och utredningsarbete som gäller denekonomiska brottsligheten. Arbetet har delvis berört frågan om den ekonomiskabrottslighetens orsaker och effekter. Denna fräga hänger ofta samman medspörsmålet om vilka åtgärder på lagstiftningssidan eller annars som lämpligenbör komma till stånd. BRÅkommer även att ägna frågor som gäller den ekonomiska brottslighetensärskild uppmärksamhet (se närmare härom föregående punkt under rubrikenBrottsförebyggande rådets organisation och verksamhet). Här skall också nämnasden i det föregående omnämnda sam-rädsgruppen mot ekonomisk brott:slighet somregeringen tillkallat. JuU 1981/82:47 11 Dennaarbetsgrupp har givetvis betydelsefulla uppgifter i de hänseenden somaktualiserats i motionen. Även om utskottet anser att mycket kan stå att vinnamed att samhället får vidgade kunskaper om bl. a. orsakerna till den ekonomiskabrottsligheten är utskottet tveksamt till huruvida utred-. ning eller forskningpå detta område av bör prioriteras framför andra angelägna uppgifteri kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Enligt utskottets mening bör detankomma på den nämnda samråds-gruppen att ta de initiativ till åtgärdersom behövs i dessa hänseenden. Yrkandet i motion 859 i denna del avstyrkssåledes.