bet · G501SkU60 · 1981-12-31 00:00:00 — att medanledning av mofionerna 1981/82:508, 1981/82:708 och 1981/82:1204 yrkande 3 hosregeringen begär förslag om sådan ändring av gällande skatteregleratt inkomst av annan fastighet, vari den skaffskyldige varit verksam i ej blottringa omfattning, skall hänföras fill A-inkomst, 7.Vissa familjebeskattningsfrågor (mom. 9) delsatt det avsnitt av utskottets yttrande på s. 58 som börjar med "Deövriga" och slutar med "samt 1981/82:701" bort ha följandelydelse: Som framgår av motion 1981/82:2018 sfär det klart att skattesystemet - inte tar hänsyn till ekonomisk bärkraft. Tvärtomblir skattebelastningen per familjemedlem vanligtvis allt större ju fler barn som finns i familjen; - ger svårare marginaleffekter ju större behovet aven inkomstökning är; - styr familjernas arbetsfördelning, varvidflerbarnsfamiljer, som oftare än andra är hänvisade till en enda inkomst, ochhushåll i glesbygd har svårast att anpassa sig fill skaftesystemet; - gynnar konstlade inkomstfördelningar och t. o. m.kan leda fill "skatteskilsmässor". Bristernai den nuvarande familjebeskatfningen är således påfallande och leder tillproblem som blir allt svårare att bemästra. En allsidig utvärdering avfamiljebeskattningen bör därför komma till stånd och förslag läggas fram sombättre far hänsyn till ekonomisk bärkraft. SkU 1981/82:60 77 Som framhålls i motionen finns olika tänkbaraåtgärder. En sådan kan vara frivillig tudelning av familjeinkomsten upp tillbelopp som skulle kunna variera med antalet barn. Enannan åtgärd kan vara att inrikta skatteskalan mot en mer proportionellbeskattning med undantag för de allra högsta inkomsterna. Avdrag skulle vidarebli lika mycket värda, vilket bl. a. underlättar åtgärder som tar större hänsynfill familjesforlek. Familjerna skulle vidare få bättre möjlighet aff välja denarbetsfördelning som är bäst i det enskilda fallet. Medhänvisning fill det anförda tillstyrker utskottet bifall till mofion1981/82:2025 i denna del. dels att utskottets hemställan i mom. 9 bort haföljande lydelse: 9. beträffande vissa familjebeskattningsfrågor att med bifalltill motion 1981/82:2025 såvitt nu är i , fråga samt med anledning avmofionerna 1981/82:701 och 1981/82:1204 yrkande 2 hos regeringen begär utredningoch förslag beträffande familjebeskattningen i enlighet med de riktlinjer somanges i motion 1981/82:2018, 8.Barntillsyn (mom. 10) dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s.58 som börjar med "Vad särskilt" och slutar med "denna del"bort ha följande lydelse; Vadgäller de i motionerna 1981/82:1678 och 1981/82:2025 aktualiserade frågorna ombarntillsyn anser utskottet det naturligt att nödvändiga och styrkta kostnaderför barntillsyn betraktas som kostnad för intäktemas förvärvande och därmedblir avdragsgilla vid beskattningen. Barnfamiljerna skulle därigenom kunnabetala en mer marknadsmässig ersättning för barnomsorgen och på så sätt fästörre valfrihet i fråga om barnomsorgen. Utskottet anser att den ovanförordade utredningen om familjebeskatfningen också bör lägga fram förslaghärom. Utskottettillstyrker därför bifall fill mofion 1981/82:2025 i denna del. Härigenomfillgodoses också yrkandet i motion 1981/82:1678. dels att utskottets hemställan i mom. 10 bort ha följandelydelse; 10. beträffande barntillsyn att med bifalltill motion 1981/82:2025 såvitt nu är i fråga och med anledning av motion1981/82:1678 hos regeringen begär utredning och förslag om avdrag vidbeskattningen för nödvändiga och styrkta barnfillsynskostnader, SkU 1981/82:60 78 Schablonavdragi tjänst (mom. 13) dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s.60 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse: Utskottetansluter sig i princip till att ett schablonavdrag införs i inkomstslagettjänst. Avdraget bör emellertid avpassas så att praktiskt taget allainkomsttagare kan förmodas ha kostnader som uppgår fill schablonavdragets belopp.Att medge avdrag för kostnader som den skaffskyldige inte harhaft måste, sommotionärerna i mofion 1981/82:2529 framhåller, anses principiellt felaktigt ochstrider dessutom mot skatteförmågeprincipen. Avnu anförda skäl och då ett schablonavdrag om . i inkomstslaget tjänstinnebär eff betydande skattebortfall fillstyrker ufskoffet att avdragetbegränsas till . dels att utskottets hemsfällan i mom. 13 bort haföljande lydelse: 13. beträffande schablonavdrag i tjänst aff med bifallfill mofion 1981/82:2529 yrkande 5, med anledning av proposifionen och med avslag på motion 1981/82:2532 yrkande 1 i denna del beslutar att schablonavdra get i tjänst skall utgöra , dock högst av tjänsfein- , takten, Finansieringsfrågan(mom. 23) dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s.65 som börjar med "Kostnaden för" och slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse: Ipropositionen föreslås att en s. k. allmän löneavgift införs och att den tas utmed på lönesumman. Avgiften beräknas ge en bruttoinkomst till statskassanpä . Enligt propositionen utgår man från att löneavgiftenkommer att avräknas mot tillgängligt löneutrymme. Nettoeffekten på de totalainkomsterna av löneavgiften beräknas därmed till . Detkan enligt utskottets mening starkt ifrågasättas om en avräkning, somförutsätts i propositionen, av den allmänna löneavgiften verkligen kommer attske. Erfarenheterna från förutsagda avräkning av höjda arbetsgivaravgifterunder 1970-talets början visar att endast en mindre del kan sägas faktiskt haavräknats mot tillgängligt löneutrymme. Med det ännu mer begränsadelöneutrymmet torde förutsättningarna för någon avräkning vara ännu mindre.Löneavgiften kommer alltså att fill största delen slå igenom i form av ökadekostnader och därmed höjda priser. Konkurrenskraften för näringslivetförsvagas. I motion 1981/82:2529föresläs en finansiering av den i mofionen framlagda SkU 1981/82:60 79 skattereformengenom dels den automatiska inkomstförstärkning som 1983 följer av att densärskilda skatteredukfionen har slopats, dels besparingar i de statligautgifterna. Påsikt kommer en marginalskattereform enligt utskottefs mening att varasjälvfinansierande. Reformens syfte är aff öka utbudet av arbete. Därmed ökasockså skatteunderlaget, dvs. de inkomster på vilka skatteuttaget beräknas. Detär däremot inte rimligt att räkna med att effekterna av marginalskaffesänkningarinträder . På kort sikt krävs därför, i nuvarande stafsfinansiellaläge, åtgärder som kompenserar de minskade inkomsterna. Detta kan ske på två sätt. Statens utgifter kan minskas eller andra skattereller avgifter kan höjas. Dådet höga skattetrycket starkt bidragit till de ekonomiska problem vi har i dagbör självfallet skattehöjningar undvikas. mening bör således strävan vara att i första hand kompenseramarginalskatfesänkningarna geom besparingar i de offentliga utgifterna. ö. samma princip som förordades av regeringen när den skullekompensera inkomstbortfallet till följd av den sänkta mervärdeskatten. Utskottettillstyrker därför bifall till mofion 1981/82:2529 i denna del och avstyrkerpropositionen. dels att utskottets hemställan i mom. 23 bort haföljande lydelse: 23. beträffande finansieringsfrågan att med bifalltill mofion 1981/82:2529 yrkande 4 avslår förslaget i propositionen om allmänlöneavgift, 11.Den framtida skattepolitiken m. m. (mom. 25) dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s.65 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"arbetsskapande insatser" bort ha följande lydelse: Utskottetinstämmer i vad som anförts i mofion 1981/82:2018 om den framtidaskattepolitiken. Detta bör också ges regeringen fill känna. Utskottetfillstyrker således yrkandet i den nämnda motionen och avstyrker motionerna1981/82:917 och 1981/82:2532 yrkande 2. Utskottet avstyrker också motion1981/82:1568 i vad den innehåller yrkanden om en progressiv arbetsgivaravgift,slopande av mervärdeskatten på mat och en omsättningsskaft på börshandeln. delsatt utskottets hemställan i mom. 25 bort ha följande lydelse; SkU 1981/82:60 80 25. beträffande den framtida skattepolitiken m. m. att med bifalltill motion 1981/82:2028 samt med avslag på motionerna 1981/82:917,1981/82:1568yrkandena 3,4 och 6 och 1981/82:2532 yrkande 2 ger regeringen till känna vad imotion 1981/82:2018 anförts om den framtida skatfepohti-ken, 12.Lagförslagen (mom. 26) a. att vid bifall till reservation 2 antar följande SkU1981/82:60 81 Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1947:576) om statlig inkomstskaft' dels att12 § skall upphöra att gälla, dels att 9§ 4 mom., 10 § 1 mom. och 10 a § skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9§ 4 m o m . För annan skatfskyl- 4 mom. För annan skaftskyldig dig än somi 2 mom. avses utgör den än som i 2 mom. avses utgör den taxerade inkomstenfillika beskatt- taxerade inkomsten fillika beskattningsbar inkomst. Dennaskall för ningsbar inkomst. I fråga om makar, fysisk person, oskiftdödsbo och som levt tillsammans men icke varit familjestiftelse, varomförmäles ilO § här i riket bosatta under någon del av 1 mom., angivas ihelt hundratal beskattningsåret och som båda haft kronor, så attöverskjutande belopp, taxerad inkomst, skall beskatfnings-som icke uppgårtill helt hundratal bar A-inkomst och beskattningsbar kronor, bortfaller. Ifråga om makar, beräknas för dem båda, som levt tillsammans menicke varit varvid 3 mom. gäller i tillämpliga här i riket bosatta undernågon del av delar, beskattningsåret och som båda haft taxerad inkomst,skall beskattningsbar A-inkomst och beskattningsbar B-inkomst beräknas för dembåda, varvid 3 mom. gäller i tillämpliga delar. 1 m o m .- Statlig inko/nslskatt utgår för fysiskapersoner, dödsbon och familjestiftelser med viss i särskild ordning bestämdprocent av nedan angivna grundbelopp. när beskattningsbar inkomst icke överstiger 4 basenheterenligt lagen (1977:1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt: Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. 2 Senastelydelse 1970:163. 'Senaste lydelse 1981:1000. 6 1981/82. SkU 1981/82:60 82 av den del av den beskattningsbara inkomsten somöverstiger 1 basenhet; när beskattningsbar inkomst överstiger 4 men icke 7 basenheter: grundbeloppet för 4 basenheteroch av återstoden; 7 men icke 8 basenheter:grundbeloppet för 7 basenheter och av återstoden; 8 men icke 9 basenheter:grundbeloppet för 8 basenheter och av återstoden; 9 menicke 10 basenheter: grundbeloppet för 9 basenheter och av återstoden; 10 men icke 12 basenheter: grundbeloppet för 10 basenheter och avåterstoden; 12 men icke 13 basenheter:grundbeloppet för 12 basenheter och av återstoden; 13 men icke 14 basenheter:grundbeloppet för 13 basenheter och av återstoden; 14 men icke 15 basenheter:grundbeloppet för 14 basenheter och i8 % av återstoden; 15 men icke 16 basenheter:grundbeloppet för 15 basenheter och av återstoden; 16 men icke 17 basenheter:grundbeloppet för 16 basenheter och av återstoden; 17 men icke 20 basenheter:grundbeloppet för 77 basenheter och av återstoden; 20 men icke 30basenheter: grundbeloppet för 20 basenheter och av återstoden; 30basenheter: grundbeloppet för 30 basenheter och58 % av återstoden. Ändå att statlig inkomstskatt skall uttagas med mer än 100procent av grundbeloppet, må likväl icke den å någon del av denbeskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp än sommotsvarar av denna inkomstdel. avses i denna lag stiftelse, somenligt de för densamma gällande stadgar har till huvudsakligt ändamål afffillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiskaintressen. 3 Senaste lydelse 1981:1000. SkU 1981/82:60 Den statliga inkomstskatten utgör för fysiskapersoner, dödsbon och familjestiftelser: när beskattningsbar inkomst icke översfiger 4 basenheterenligt lagen (1977:1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) omstathg inkomstskatt: av den del av den beskattningsbara inkomsten somöverstiger 1 basenhet; 4 men icke 7 basenheter 7 men icke 8 basenheter 8 men icke 9 basenheter 9 men icke 10 basenheter 10 men icke 12 basenheter 12 men icke 13 basenheter: 13 men icke 14 basenheter 14 men icke 15 basenheter 15 men icke 16 basenheter 16 men icke 17 basenheter 77 men icke iS basenheter 18 men icke 19 basenheter: 19 men icke 20 basenheter 20 men icke 24 basenheter 24 men icke 26 basenheter 26 men icke 30 basenheter: 30 men icke 45 basenheter 45 basenheter: grundbeloppetför 4 basenheter och av återstoden grundbeloppet för 7 basenheter och 7 %av återstoden grundbeloppet för 8 basenheter och av återstodengrundbeloppet för 9 basenheter och av återstoden grundbeloppet för 10 basenheteroch av återstoden grundbeloppet för 12 basenheter och av återstodengrundbeloppet för 13 basenheter och av återstoden grundbeloppet för 14basenheter och av återstoden grundbeloppet för 15 basenheter och avåterstoden grundbeloppet för 16 basenheter och av återstoden grundbeloppetför 17 basenheter och av återstoden grundbeloppet för 18 basenheter och av återstoden grundbeloppet för 19 basenheter och av återstodengrundbeloppet för 20 basenheter och av återstoden grundbeloppet för 24basenheter och av återstoden grundbeloppet för 26 basenheter och avåterstoden grundbeloppet för 30 basenheter och av återstoden grundbeloppetför VJ basenheter och av återstoden avses i denna lagsfiftelse, som enligt de för densamma gällande stadgar har till huvudsakligtändamål att fillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personersekonomiska intressen. Vid beräkning av statlig inkomstskaft gäller följande ifräga om fysisk person, som varit bosatt här i riket under hela eller någon delav beskattningsåret, och för oskiftat dödsbo efter den som vid sin död varbosatt här. Statlig inkomstskaft tas inte ut i den mån den tillsammansmed inkomstskatt överstiger av någon del av den beskattningsbarainkomsten upp till 30 basenheter och av någon Vid beräkning av stafiig inkomstskatt gäller följande ifråga om fysisk person, som har varit bosatt här i riket under hela eller någondel av beskattningsåret, samt för dödsbo efter den som vid sin död var bosatthär. Statlig inkomstskatt fas inte ut i den mån den på någondel av den beskattningsbara inkomsten översfiger vad som motsvarar 80 procentminskat med den kommunala skattesatsen. "Senaste lydelse 1979:1156. del av den beskattningsbara inkomsten därutöver. Har skatlskyidig inkomst som enligt kommunalskattelagen (1928:370)beskattas i annan kommun än hemortskommunen anses inkomst i hemortskommunenutgöra den högsta dele/i av den sam/nanlag-da inko/nsten. Har skatlskyidiginkomst i två eller flera kommuner utom hemorlsko/nmunen skall den största avdessa inkomster a/tses utgöra den högsta delen av de/i sammanlagda inko/nsteni näm/ida ko/nmu-/ler. Uppgår inkomst i två eller flera kommuner till sammabelopp skall inkomst i den kom/mm som har den högsta skattesatsen, anses utgöraden högsta delen av den sa/nmanlagda inkomsten. Motsvarande skall gälla vidsådan fördelning som avses i 60 § kommunalskattelagen. Skall makars inkomster läggas sa/n/nan enligt 11 § 1 mom.beräknas stadig inkomstskatt med utgångspunkt i de regler som enligt tredjestycket ovan gäller för make som har den högsta beskattningsbara A-inkomslen.Bestäm/nelserna tillämpas därvid som om denne make var skattskyldig även förandra makens beskattningsbara B-inkomst. Har makarna skilda he/nortskom/nimeranses hemortskommunen för maken med den högsta beskattningsbara A-i/ikomstenvara makarnas gemensamma. Är makarnas beskattningsbara A-inkomster lika storaskall den kommun där skattesatsen är högst anses som hemortskommun. Med den kommunala skattesatsenavses skattesatsen i den kommun, där den skattskyldiges till kommunalinkomstskatt beskattningsbara inkomst är störst. Är därvid inkomsterna likastora i två eller flera kommuner, avses den högsta av skattesatserna i dessakommuner. Om inkomsten i den kommun, vars skattesats enligt vad nu sagts skallligga till grund för beräkningen, skall beskattas i flera församlingar, gällermotsvarande i fråga om skattesatserna i de olika församlingarna. Vid beräkning av statlig inkomstskattpå beskattningsbara inkomster, som sammanläggs enligt 11 § 1 mom., tillämpasden kommunala skattesats som enligt tredje stycket gäller för den make som högsta beskattningsbara A-inkomsten eller-om makarnas beskattningsbaraA-inkomster är lika stora - den högsta kommunala skattesats som enligt tredjestycket gäller för någon av makarna. b. att vid bifall fill reservafionerna 3 och 4antar det vid proposifionen fogade förslaget fill lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt med den ändringen att 10 § 4 och 6 mom.erhåller följande som Reservanternas förslag betecknade lydelse: Regeringens förslag Reservanternas förslag 4 mom. Vid tillämpning av 3 4 m o m . Vid fillämpning av 3 mom.första stycket 1 skall den mom. första stycket 1 skall den skattskyldiges underskott av fastig- skatfskyldiges underskott av fasfig het som avses i 24 § 2 mom. kommu- het som avses i 24 § 2 mom. kommu naiskattelagen (1928:370) minskas nalskaftelagen (1928:370) minskas med den vid taxeringen fastställda med den vid taxeringen fastställda inkomsten av kapital, dock högst inkomsten av kapital, dock högst . Vidare skall - om den . Om den skattskyldi- skatfskyldige yrkar det - den skaft- ges inkomst av kapital inte uppgår till skyldiges underskott av kapital nyssnämnda belopp, får avräkning minskas med den vid taxeringen med felande belopp ske för makes fastställda inkomsten inkomst av kapital, som denne inte själv harkunnat utnyttja. Vidare skall - om den skaffskyldige yrkar det - denskattskyldiges underskott av kapital minskas med den vid taxeringen fastställdainkomsten av tjänst;---------------- ellerrörelsen. 6 mom.Skall den--------------- i förvärvskällan. Vidtillämpning---------------- enligt 4 mom. Har den skattskyldige vid beräkningav inkomst av fastighet eller rörelse yrkat avdrag för kostnader för en iräkenskaperna upptagen bil, båt eller liknande tillgång skall tillägg göras medett belopp motsvarande en beräknad ränta på tillgångens värde i den mån dennahar använts för privat bruk. Har denskaffskyldige--------- - - -:--------------------------------------- nyssnämntmoment. Vid tillämpning av tredje stycket skall räntetilläggetminskas med den vid taxeringen fastställda inkomsten av den förvärvskälla, däravdrag för erlagd ränta på lånet har gjorts eller skulle ha gjorts. c. att vid bifall till reservafion 5 antarföljande SkU1981/82:60 86 Lag omändring i lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa Härigenom föreskrivs att 3 § lagen(1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall' skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid prövning av skatfebegränsningen fasfställes ettspärrbelopp med hänsyn fill den beskattningsbara inkomst som beräknats för denskattskyldige enligt lagen (1947:576) om stafiig inkomstskatt för det årvartill skatten hänför sig. mi/iskadmed 4 500 Ä:ronor, skall skaW öka med vid taxeringen medgi-ökas med särskilt investeringsav- vet särskilt investeringsavdrag, drag, ökas med påförda egenavgifter enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter och avdrag för avsättning för egenavgifter, minskas med restituerade, avkortade eller avskrivnaegenavgifter samt fill beskattning återfört avdrag för avsättning föregenavgifter, allt under förutsättning att den skaftskyldige vidberäkningen av den beskattningsbara inkomsten erhållit avdrag eller beskaffatsför intäkt av här angivet slag. Om den skattskyldige erlagt sjömansskatt underbeskattningsåret, skall den beskattningsbara inkomsten ökas med den fillsjömansskatt beskattningsbara inkomsten och enligt 1 § 2 mom. lagen (1958:295)om sjömansskaft skattepliktig dagpenning. Spärrbeloppet utgör av Spärrbeloppet utgör av den del av den skatfskyldiges enligt dendel av den skattskyldiges enligt första stycket beskattningsbara in- förstastycket beskattningsbara in komst, ökad eller minskad enligt komst, ökadeller minskad enligt andra och tredje styckena, som ej andraoch tredje styckena, som ej överstiger 30 basenheter enligt lagen överstiger30 basenheter enligt lagen (1977:1071) om basenhet enligt 10 § (1977:1071)om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig 1mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och av över- inkomstskaftoch av över skjutande belopp. Denna lag träder i kraft den 1 juli1982 och tillämpas första gången i fråga om skatt som påförs på grund av 1984års taxering. d. att vid bifall fill reservafion 9 antar detvid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i kommunaiskattelagen(1928:370) med den ändringen att i 33 § 2 mom. beloppet 1 000 ersätts avbeloppet 500, ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:772. SkU1981/82:60 87 Till betänkandet har också fogatsen reservation av , , , ,, och (alla s). Förmögenhetsskatt (mom. 24) dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 64 som börjar med "Vid sin" och slutar med"aktuella motionsyrkandena", bort ha följande lydelse: beslutade att sänkaförmögenhetsskatten. Beslutet föranleddes av de höjda taxeringsvärden somväntades bli resultatet av allmänna fastighetstaxering men tillkomockså för att anpassa skiktgränserna fill den allmänna prisutvecklingen sedan1971, då den tidigare gällande skatteskalan trädde i kraft. Utskottet vill inte bestrida att det stundom kan varanödvändigt att anpassa skatteskalorna fill penningvärdeutvecklingen. Samtidigtmåste konstateras att den förmögenhefsskaftesänkning som skedde 1980 varalltför förmånlig, och det gäller alldeles särskilt i fråga om störreförmögenheter. Ufskoffet anser således, i likhet med motionärerna i motion1981/82:1699, aff det av fördelningspolifiska skäl och i nuvarande kärva ekonomiskaläge finns anledning att skärpa skatten på förmögenhefer överstigande 1 milj.kr. Utskottet biträder också förslagen i samma motion om en ny högstaskattesats om för förmögenhefsdelar över 2 milj. kr. och om eff särskiltfribelopp av högst . Skaffeskärp-ningenbör träda i kraft först vid taxering. Genom utskottetsställningstagande är yrkande 8 i motion 1981/82:1568 delvis tillgodosett. dels att utskottets hemställan imom. 24 bort ha följande lydelse: 24. beträffande förmögenhetsskatt attriksdagen med anledning av mofionerna 1981/82:1699 yrkande 2,1980/81:1504yrkande 2 och 1981/82:1568 yrkande 8 antar följande såsom Reservanternasförslag betecknade Lag om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt dels att 10 § och 11 § 1 mom. skall ha nedan angivnalydelse, dels att i 3 § skall införas effnytt mom., 3 mom., av nedan angivna lydelse: 10 Fysisk person, dödsbo, utländskt bolag eller i 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt angiven familjestiftelse skall infe betala statlig förmögenhetsskatt, om den beskattningsbara förmögenheten inte överstiger . 3 mom. Vid beräkning av förmögenhetsom inte ingår i förvärvskällan jordbruksfastighet eller rörelse skall avräknasett belopp som motsvarar skillnaden mellan den skattskyldiges bankmedel,aktier, obligalio/ier, lånereverser och likna/ide värdehandlingar och hansskulder, dock högst . Fysisk person, dödsbo, utländskt bolag eller i 10 § 1 mom.lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt angiven familjestiftelse skall infebetala statlig förmögenhetsskatt, om den beskattningsbara förmögenheten inteöverstiger . 11 §2 1 mom. Stafiigförmögenhetsskaft skall för fysisk person, dödsbo, utländskt bolag samt i 10§ 1 mom. lagen (1947:576) om stafiig inkomstskatt angiven familjestiftelseutgöra: när den beskattningsbaraförmögenheten inte översfiger : en procent av den del av denbeskattningsbara förmögenheten, som överstiger ; när denbeskattningsbara förmögenheten överstieer 600 000 men inte . : 800 000 men inte . och1,av återstoden; 5 000 kr.för . och av återstoden; 25 000 kr.för . och av återstoden. 1 Senaste lydelse 1980:959. 2 Senastelydelse 1980:1055. SkU1981/82:60 89 1 mom. Stafiig förmögenhetskattskall för fysisk person, dödsbo, utländskt bolag samt i 10 § 1 mom. lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt angiven familjestiftelse utgöra: