bet · G501UU20 · 1981-12-31 00:00:00 — Internalionelll livsmedelsbistånd Världslivsmedelsprogrammet (WFP) konvention om livsmedelshjälp (FAO Internationella beredskapslagret av livsmedel för katastrofinsatser (lEFR) () Internationella finansieringsbolaget (IFC)Afrikanska () Afrikanska utvecklingsfonden (ADF) Asiatiskautvecklingsbanken (AsDB) Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) Internationellajordbruksutvecklingsfonden () FN:s hjälpprogram för Palestinaflyktingar(UNWRA) UNCT AD/G ATT: s internationellahandelscentrum (ITC) Importkontoretför u-lands- produkter (IMPOD) Internationella federationen förfamiljeplanering (IPPF) 50,0' 5,0 30,0 45,0 130,0 + 15,0 0 32,0 48,0 140,0 + 2.0 + 3,0 + 10,0 32,0= 120,0 + 32,0 - 18,3 + 48,2 + 5,0 + 10,0 4,4 1,0' + 0,3 - 11,5 45,0" 1841,2' -1-134,3 ' Varav 15 milj. kr. tas frän den ointecknadereservationen efter /82 underanslagsposten Övriga multilaterala bidrag. Helabeloppet tas från den ointecknade reservationen. ' Helabeloppet tas från den ointecknade reservationen. "*Varav 26,2 milj. kr. tas från den ointecknade reservationen. ' Varavsammanlagt 74,2 milj, kr, tas från den ointecknade reservationen. UU1981/82:20 12 andel av de totalabidragen i flera organisationer, t. ex. UNDP och , är mycket hög.Samtidigt som dessa organisationer ställer krav på kraftigt ökade resurser, ärdet inte möjligt att öka våra bidrag i samma takt som . Det kan inte hellervara önskvärt att ett begränsat antal små i-länder fortsätter att svara förmerparten av bidragen. Vi bör därför fortsätta att aktivt verka för att andraländer, särskilt de stora i-länderna, åtar sig en rimligare andel av bördan. Till de finansiella organisationerna tillskjuts bidragen iregel för flerårs-perioder. har svårigheter uppstått i sambandmed påfyll-naden av vissa organisationers resurser. Det har bl. a. gällt ,där påfyllnad försenats genom dröjsmål i . Framtida påfyll-nadertorde komma att försvåras av att , som en följd av en översyn av sittdeltagande i de multilaterala finansorganisationerna, sannolikt kommer attminska sin andel. Detta gäller framför allt bidragen till dessa organisationersfonder för utlåning på mjuka villkor. har i vissa sammanhang gjort treårigaminimiutfästelser med reservation för godkännande.Flerårsutfästelser medför emellertid minskad handlingsfrihet ibudgetplaneringen. Det är därför viktigt att det finns en inte alltförobetydlig medelsreserv för nya, oförutsedda behov. , kapitalutveckUngsfond(UNCDF) och befolkningsfond (UNFPA) fortsätter alt stödja FN:sutvecklingsprogram (UNDP) som FN-systemets centrala källa för finansiering avtekniskt bistånd. görs minimiutfästelser med förbehållför godkännande. gjorde en ny treårsutfästelse.För /83 () har utfäst ett bidrag om355 milj. kr., vilket innebär en ökning med 20 milj. kr. Dessutom har utfästsett bidrag om fillsammans minst 720 milj. kr. för budgetåren 1983/84 och 1984/85. UNDP förutses spela en viktig roll i uppföljningen av om de minst utvecklade länderna. har därför, med förbehållför godkännande, utfäst att under de tre budgetåren 1982/83-1984/ 85öka sitt bidrag till UNDP:s särskilda verksamhet i dessa länder med 15 milj.kr. till 50 milj. kr. Av bidraget för /83 kan 15 milj.kr. tas från den ointecknade reservationen under anslagsposten Övrigamultilaterala bidrag. Medelsbehovet /83 uppgår alltså till 35 milj. kr. om nya och förnybara energikällorvisade att ökade multilaterala insatser behövs för att finansiera grundläggandestudier om enskilda energisituation, energiplanering,förinvesteringsstudier och liknande. UNDP har upprättat ett särskilt konto föratt finansiera bl. a. sådana åtgärder. Regeringen har beslutat att lämna ettbidrag på 5 milj. kr. till detta konto under /82. Ett lika stortbidrag föreslås för /83. UU1981/82:20 13 ()ger finansiellt och tekniskt bistånd fill de minst utvecklade länderna. Efteren omorganisation har fonden möjlighet att långsiktigt planera verksamhetenoch öka genomförandetakten. har därför, med förbehåll för riksdagensgodkännande, utfäst ett bidrag på 32 milj. kr. en ökning med 2 milj. kr. -för vart och ett av de tre budgetåren 1982/83-1984/85. () finansierar en betydande delav FN-systemets bistånd på befolkningsområdet. Fonden har av sin styrelseuppmanats att koncentrera sina insatser till ett mindre antal särskilt viktigaämnesområden samt använda tillgängliga resurser i första hand för projekt istora folkrika länder i akut behov av bistånd. Vid uppskattades defrivilliga bidragen till sammanlagt . Sverigeutfäste, med förbehåll för godkännande, ett bidrag till fonden om 48milj. kr., en ökning med 3 milj. kr., för /83 (verksamhetsåret1982). Med samma förbehåll utfästes ett bidrag om sammanlagt minst 96 milj. kr.för budgetåren 1983/84 och 1984/85. bidrag fill uppgick till 130 milj. kr., vilket motsvarade avregeringsbidragen. Efter FN;s bidragskonferens uppskattasregeringsbidragen till totalt . har, medförbehåll för godkännande, utfäst ett bidrag om 140 milj. kr. /83 (). Vidare utfästes ett bidrag omsammanlagt minst 280 milj. kr. för budgetåren 1983/84 och 1984/85. Internationella utvecklingsfonden () Överenskommelsen om lDA:s sjättepåfyllnad för budgetåren 1980/81-1982/83 träffades . Sverigesandel av det sammanlagda påfyllnadsbeloppet på uppgår till3%. Detta motsvarar ett totalt svenskt bidrag på . Den sjätte påfyllnaden trädde slutgiltigt i kraft först iaugusti 1981, försenad på grund av dröjsmål i den amerikanskakongressen. För att ;s verksamhet ändå hjälpligt skulle kunna upprätthållasunder mellantiden träffades överenskommelse mellan givarländerna om ettövergångsarrangemang. Inom ramen för detta arrangemang gjorde en förhandsutfästelsemotsvarande det första årsbidraget om 460 milj. kr. för /81. Den amerikanska kongressen beviljade endast15% av totala bidrag på som första årsbidrag.Därtill kommer att kongressen fastställt ett tak för storieken av andraoch tredje årsbidrag på motsvarande 25 resp. . Om den amerikanska administrationeninte kan förmå kongressen att ändra sitt beslut skulle sam- UU 1981/82:20 14 ladebidrag begränsas till av det totala bidraget eller2265 . Isamband med träffades en kompromissmellan givarländerna i syfte att lindra lDA;s besvärliga ekonomiska läge.Kompromissen innebär att man undantar det första årsbidraget från villkoret iöverenskommelsen om strikt proportionalitet mellan och övrigagivariänders bidrag. Däremot skall detta villkor tillämpas fr.o.m. det andraårsbidraget. Detta innebär att såväl tidpunkten för utbetalningen som andelenav totalbidraget för övriga givarländer är beroende av den amerikanskakongressens beviljningar av framfida årsbidrag. Förden tredje inbetalningen, som beräknas ske under / 83, föreslås537240000 kr. bidrag till de regionalautvecklingsbankerna och utvecklingsfonderna i och har /76 till /83 ökat från 32,5 till 150,6 milj. kr.och dess andel av det totala multilaterala biståndet från ca 3 till . Överenskommelsenom utvidgat medlemskap i har ännu inte trätt ikraft. Förslaget till utvidgning har ännu inte fått erforderlig majoritet blandADB:s afrikanska medlemsländer. har således ännu inte kunnat bli medlemi banken (UU 1979/80:25, JU 1979/ 80; 45, rskr 1979/80; 369 och 370). Regeringenutgår emellertid från att överenskommelsen träder i kraft.Sverige har åtagit sig att inbetala av sin planerade del avkapitalutvidgningen om . vilket motsvarar 91 408518 kr.Inbetalningen skall ske i fem lika stora årsbidrag. Medel för två årsbidrag omvartdera . har anslagits under budgetåren 1980/81 resp. 1981/82. Medhänsyn till förseningen förutses inte något ytterligare medelsbehov /83. Förhandlingarnaom en tredje påfyllnad av den Afrikanska utvecklingsfondens resurser har ännuinte kunnat avslutas. Anledningen är främst den översyn av biståndet till demultilaterala utvecklingsbankerna som den nya administrationen i påböijat.På amerikansk begäran har de fortsatta förhandlingarna uppskjutits till ibörjan av 1982. Sverigesandel i ADF;s påfyllnader har varit mycket hög i förhållande till andragivarländers (5,). Det kan därför bli aktuellt att sänka den svenskaandelen. På grund av osäkerheten om det slutliga förhandlingsresultatet är delomöjligt att närmare ange storieken av totala bidrag. Regeringenförutser emellertid att medelsbehovet för /83 för det förstaårsbidraget under den tredje påfyllnadsperioden kan komma att uppgå till 120milj. och hemställer om bemyndigande att delta i ADF:s påfyllnadmed ett åriigt belopp i denna storleksordning. UU1981/82:20 15 Den sista inbetalningen till denAsiatiska andra kapitalökning skedde /81.Den tredje kapitalökningen är ännu under diskussion. Inom ramen för den andra påfyllnaden av Asiatiskautvecklingsfondens resurser om totalt för fyraårsperioden1979-1982 har åtagit sig att under budgetåren 1979/80-1982/83 bidra medsammanlagt , vilket motsvarar 1,av denna påfyllnad. För denfjärde och sista inbetalningen är medelsbehovet för /83 30585225kr. Förhandlingar om en tredje påfyllnad för åren 1983-1986beräknas kunna avslutas . Internationella jordbruksutvecklingsfonden () Förhandlingarna om en påfyllnad avfondens resurser för har ännu inte avslutats. Det viktigasteskälet är att de två grupperna bidragsgivande länder (och ) inte harkunnat komma överens om bidragsfördelningen sinsemellan. Det svenska bidraget till första verksamhetsperioduppgick till 115 milj. kr. För påfyllnad, som förväntas bli 1-1,1miljard dollar, beräknas det svenska bidraget totalt till 148 milj. kr. Medelhar beviljats för de tvä första inbetalningarna. I propositionen föreslås ettbelopp på 61 milj. kr. för den tredje inbetalningen. Om förhandlingarna visar sig ta i anspråk kan detbli aktuellt att göra en svensk förhandsinbetalning för att göra det möjligtför att fortsätta sin verksamhet tills en slutlig överenskommelse kunnatslutas. Värtdslivsmedetsprogrammet (WFP) WFP;s bidragsmål för perioden1981-1982 är . Den svenska utfästelsen uppgår till 72milj. för budgetåren 1981/82 och 1982/83. Två tredjedelar avbidraget är bundet till upphandling i . Utöver ett ordinarie bidrag för /83 på 72milj. föreslås ett separat kontantbidrag till WFP på 3 milj. kr. attanvändas för lokala kostnader. konvention om livsmedelshjälp (FAC) Samtliga länders åtaganden uppgårfill spannmål . Konventionen har förlängts med två årtill . Det svenska bidraget kanaliseras genom WFP och består av40000 ton vete, som levereras i form av mjöl. För täckande av frakt- ochadministrationskostnader får WFP ett särskilt bidrag. Regeringenföreslår ett bidrag för /83 på 55 milj. kr. UU1981/82:20 16 Internationella beredskapslagret av livsmedel för katastrojinsutscr(lEFR) har åtagit sig att åriigen /82-1983/84hålla svenskt vete samt vissa andra svenska livsmedelsprodukter iberedskap för akuta nödhjälpsinsatser. Det svenska katastrofiag-ret utgör endel av lEFR, som enligt skall uppgå till minst 500000ton. Under /81 upphandlades även 2500 tonvegetabilisk olja i . På grund av den stora efterfrågan på matolja ikatastrofsituationer anser regeringen det motiverat att det svenska åtagandeti fortsättningen även skall innefatta ca vegetabilisk olja, förutom40000 ton vete. Det svenska åtagandet bör också utsträckas /85. För /83 beräknar regeringen ett medelsbehovpä sammanlagt 75 milj. kr. inkl. lagring och frakt för nödvändig påfyllnad avdet svenska lagret med vete och vegetabilisk olja. På grund av att FN:s hjälpprogramför Palestinuflyktingar (UNRWA) befinner sig i en ytterst svår finansiellsituafion har , med förbehåll för godkännande, utfäst ettbidrag på 55 milj. kr. för /83 (). Sammabelopp har utfästs för budgetåren 1983/84 och 1984/85. Utfästelsen har givitsförutsatt att UNRWA;s roll inte väsentligt förändrats till följd av denpolitiska utvecklingen i . En del av bidraget /83 har redan betalats ut somförskott eftersom organisationen på grund av sin kritiska finansiellasituation står inför hotet att tvingas inställa sin undervisningsverksamhet.Härvid har medel ur den ointecknade reservationen disponerats. FN:s flyktingkommissarie () har i takt med de senasteårens ökade flyktingströmmar blivit en allt viktigare kanal för bistånd tillflyktingar världen över. /82 () lämnarSverige ett bidrag till UNHCR;s reguljära program på 50 milj. kr. Därutöverförutses extra bidrag av samma storieksordning frän bl. a. katastrofanslagettill särskilda operationer. Sådana bidrag har utbetalats förinsatser i , , , och till ettsammanlagt belopp av 39,2 milj. kr. har, med förbehåll för godkännande,utfäst sig att öka det ordinarie bidraget för /83 (verksamhetsåret1983) till 60 milj. kr. För /84 () har, medförbehåll för godkännande, utfästs ett lika stort belopp. Med hänsyn till den vikt tillmäter stöd tillfamiljeplanering ingicks ett avtal om fortsatt stöd tillInternationella federationen för familjeplanering (IPPF). Enligt detta avtalskall bidra med totalt 150 milj. kr. /82-1983/84. Regeringenföreslår ett bidrag på 50 milj. kr. för /83. UU1981/82:20 17 /84 har i avtalet - med förbehåll förriksdagens godkännande - utfästs ett bidrag på 60 milj. kr. bidrag till /internationellahandelscentrum (ITC) har uppgått till8 milj. kr. Regeringen föreslår ett bidrag på 10 milj. kr. för budgetåret1982/83. En utfästelse på samma belopp bör göras för budgetåren 1983/84 och1984/85. stöder också ITC;s verksamhet inom anslagspostenSärskilda program under anslaget C 2. Bilateralt /82 beräknas detta stöd till drygt 2 milj. kr. Budgetåret1982/83 kan kostnaderna för detta stöd beräknas minska till 1 milj. kr. För /82 anslogs ett belopp på 4 129000 kr.till Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD). Regeringen föreslår /83 ett anslag på 4 398000 milj. kr. Avtalet om den gemensamma fonden för råvaror slöts i juli1980 och är nu öppet för undertecknande och ratificering. För budgetåret1981/82 har 12,5 milj. kr. anslagits för medverkan i fonden. På grundav växelkursförändringar krävs ytteriigare 1 milj. kr., som kommer att tas urden ointecknade reservationen under anslagsposten Övriga multilaterala bidrag. Övriga multilateralabidrag används till bidrag till en mångfald olika organisationer. Den kan ävenanvändas för bidrag, som kan komma att aktualiseras i samband med pågåendeeller förestående internafionella förhandlingar. Storieken är dock inte möjligatt förutse. är en reserv i den multilaterala budgeten. Den kanockså användas för katastrofinsatser. Under /83 finns behov av medel för attfinansiera bl. a. följande insatser. har beslutat ge ett bidrag om sammanlagt 2,2 milj.i särskilda dragningsrätter (SDR) till ett räntesubventionskonto iValutafondens system för supplementär finansiering. Den första inbetalningenom 1,1 milj. SDR, vilket motsvarar ca 7 milj. kr., gjordes . Förden andra inbetalningen, som skall ske under /83, krävs ca 7milj. Ett avtal har slutits med Karibiska omett svenskt bidrag på 26 milj. kr. till bankens specialfond att utbetalas undertvä budgetår. Det skall användas för att bidra till den ekonomiska och socialautvecklingen, i synnerhet i bankens fattigaste medlemsländer. Den förstautbetalningen om 13 milj. kr. skedde /82. För /83föresläs ett bidrag på 13 milj. kr. För att tillgodose det starkt växande behovet av resurserför industrialisering beslutade det Internationellafinansieringsbolaget (IFC) 1977 att öka kapitalet med till650 . Tecknande av kapitalandelar kan ske fram till den Iaugusti 1982. De större 2 1981/82. UU1981/82:20 18 givarländerna, liksom , och , harbeslutat eller kommer att besluta att teckna sina andelar. IFC:s verksamhet har ökat kraftigtoch i stigande grad inriktats pä de fattigare . IFC spelar en viktigroll för att stimulera flödet av privata medel till och utgör därmedett betydelsefullt komplement till och . bör fortsätta att stödja denna del avvärldsbanksgruppen och därmed bibehålla sin möjlighet att påverka IFC;sverksamhet i önskad riktning. Regeringen föreslår därför att tecknarsin andel av lFC:s kapitalökning. Denna andel uppgår till , motsvarandeca 32 milj. kr., vilket utgör av kapitalökningen. hittillsinbetalda insats uppgår till . Den utgör 1,av detursprungliga kapitalet. Inbetalning av hela den svenska andelen ikapitalökningen måste ske före . Konferensen om nya och förnybara energikällor i Nairobivisade att har ett stort behov av energibistånd. Även på detmultilaterala området krävs ökade insatser. Det är därför viktigt attVäridsbanken får möjligheter att öka sin utlåning för energiändamål, t. ex.genom en särskild energifilial. Visar det sig inte möjligt att åstadkomma dettabör andra vägar prövas att öka den multilaterala långivningen förenergiändamål. kan delta i sådana arrangemang, och andra program somsyftar till att stärka energiförsörjning, bl. a. genom att utnyttjaden ointecknade reservationen under denna anslagspost. har under budgetåren 1980/81 och 1981/82 lämnatbidrag till interimsfonden för vetenskap och teknik för utveckling medsammanlagt ca 25 milj. kr. Avsikten är att denskall ersättas av ett permanent finansieringssystem. har under en följd av år spelat en aktiv ochpådrivande roll i förhandlingarna om ett sådant finansieringssystem. Vårtbidrag bör därför ligga kvar på en relativt hög nivå. Den exakta storleken fårdock bestämmas med hänsyn tagen till bl. a. andra givarländers insatser. Liksom under tidigare budgetår bör också vissa andramultilaterala bidrag belasta denna anslagspost. Som exempel kan nämnasårsbidrag till Röda korsets internationella kommitté, FN:s center för transnationellaföretag (CTNC), FN:s boende- och bebyggelsecenter (Habitat), FN:s fond förkontroll av beroendeframkallande medel (), och . Regeringen beräknar att ca 15 milj. kr. behövs för sådana bidrag. I samband med kommande internationella förhandlingar kandenna anslagspost också utnyttjas för t. ex. utomstående experter, inköp avkonsulttjänster och för att anordna mindre seminarier och symposier. Medelsbehovet för bidrag under anslagsposten Övrigamulfilaterala bidrag överstiger det föreslagna anslaget för detta ändamål. UU1981/82:20 19 reservationen under anslagsposten Övriga multilateralabidrag, som beräknas uppgå fill ca 170 milj. kr. vid ingången av budgetåret1982/83, kan emellertid användas för att finansiera en del av dessa bidrag. Detgäller i första hand bidragen till IMF:s räntesubventionskonto (7 milj. ),Karibiska (13 milj. och IFC (32 milj. Somtidigare redovisats bör också medel förökning av det svenska bidraget tillUNDP;s verksamhet i de minst utvecklade länderna (15 milj. och gemensammafonden (1 milj. tas ur den ointecknade reservationen. Efter det att dessabidrag betalats beräknas reservationen uppgå till ca 95 milj. kr. 1. godkänna deriktlinjer för multilateralt utvecklingssamarbete som har förordats ipropositionen, 2. godkänna degjorda utfästelser som angetts i propositionen, 3. bemyndigaregeringen att delta i Afrikanska utvecklingsfondens tredje påfyllnad med ettårligt belopp i storleksordningen 120 milj. 4. bemyndigaregeringen att teckna andel av Internationella finansieringsbolagets(IFC) kapitalökning, 5. bemyndigaregeringen.att göra de utfästelser och åtaganden som härutöver har föreslagitsi proposifionen, 6. till Bidragtill internationella biståndsprogram för /83 anvisa ettreservafionsanslag av I . I detta sammanhang behandlar utskottet dels motion 1981/82; 262 av m. fl. (fp),vari hemställs att hos regeringen begär initiativ till att iFN verkar för att utlysa ett FN-år mot narkotikan. dels motion 1981/82:394 av GertrudSigurdsen m.fl. (s), yrkandena 2, 4 och 5, vari hemställs 2. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i mofionen anförts om inriktningen av bidragen tillinternationella biståndsprogram, 4. att riksdagenbeslutar att avslå regeringens begäran om bemyndigande att teckna Sverigesandel av Internationella finansieringsbolagets (IFC) kapitalökning, 5. att riksdagenbeslutar att anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram iförhållande till regeringens förslag minskas med 32 milj. kr. till 1 735 milj.kr. UU1981/82:20 20 dels motion 1981/82:936 av m.fl. (vpk),delyrkandena 2c) och 2d), vari hemställs 2. att hos regeringenhemställer om förslag innebärande c) att reservationsanslaget till multilateralt biståndminskas med , d) att lämnar Världsbanksgruppen och att anslageni årets bud get minskas med . till IFC och med . dels motion 1981/82: 1253 av (), varihemställs att begär att regeringen inom ramen för Övrigamultilaterala bidrag ökar anslaget till fill 6 milj. kr. dels motion 1981/82: 1724 avLars-Ingvar och (), vari hemställs att uttalar att bör verka i regi mot narkotika, dels motion 1981/82:2035 av GöstaBohman m.fl. (m), yrkande 8. vari hemställs 8. att till Bidrag till internationellabiståndsprogram för /83 anvisar ett reservationsanslag av . I detta avsnitt behandlar utskottetinledningsvis yrkande 2 i motion 394, i vilken principerna för Sverigesmultilaterala bistånd berörs. Mot bakgrund av att det inte tordevara möjligt att öka det multilaterala biståndet i samma takt som tidigareefterlyser motionärerna en konsekvent värdering av hur de olika internationellabiståndsorganens verksamhet stämmer överens med den svenska biståndspolitikensmål. Framställningen i propositionen bör präglas av en bättre redovisning avregeringens bedömningar på detta område, heter det i motionen. När utskottet behandlade en liknande motionframhöll utskottet att biståndspolitiska mål också måste gällabidragen till de internationella organisationerna. betonade utskottetvikten av att alla givarländer tar sitt ansvar för de internationella organensfinansiering, om dessa skall kunna fungera effektivt och planmässigt. har hävdat uppfattningen att destora länderna bör svara för en större andel av de multilaterala organensfinansiering och fömtskickat att andel av finansieringsbördandärigenom måste komma att minska. En viss sådan minskning har också successivtägt rum. har den nya administrationen och kongressen iUSA - den dominerande bidragsgivaren - visat stor tvekan när det gäller anslagtill multilaterala biståndsorgan. Således har en kraftig minskning v till skett. Ställda inför utsikten att mot sin önskan behöva bära UU 1981/82:20 21 enökande andel av finansieringsbördan i har övriga bidragsgivare i detta lägebeslutat anpassa sina bidrag till den av angivna lägre nivån. Äveninom de biståndsgivande FN-organen är finansieringsläget oroande, om än intelika akut som inom . Dennaför den multilaterala biståndsverksamheten bekymmersamma situafion fåremellertid enligt utskottets mening självfallet inte hindra regeringen fränatt noga pröva de svenska bidragens storlek och inriktning i ljuset av våramöjligheter att även i de internationella organen återspegla det svenskabiståndets mål och prioriteringar. vill utskottet erinra om att våraåtaganden mot de internationella organisationerna är av långsiktig natur ochatt de utrikespolitiska och biståndspolitiska motiveringar som ligger bakomett stöd till FN-systemet inte nödvändigtvis behöver redovisas vid varjetillfälle som nya bidrag föreslås . I årets biståndsproposition finnsdärtill en utförlig beskrivning av ifrågavarande organisationer i en särskildbilaga. Med det här anförda tordeyrkande 2 i motion 394 få anses besvarat. Isamma mofions yrkande 4 hemställs att avslår regeringens begäran ombemyndigande att teckna andel av Internationella finansieringsbolagets(IFC) kapitalökning. Ett liknande yrkande återfinns i motion 936, delyrkande 2d). Ettsvenskt deltagande i kapitalökningen innebär ett brott mot principen att endastorgan som själva lämnar koncessionellt bistånd får bidrag frånbiståndsbudgeten, heter det i motion 394, som anser att IFC inte kan gesprioritet framför andra angelägna insatser som konkurrerar om svenskt bistånd. IFCingår i Världsbanksgruppen och ger lån till enskilda företag i påkommersiella villkor. Grundkapitalet uppgår till ca 100 miljoner dollar.Sverige är medlem av IFC . Den första - och enda - svenskainbetalningen gjordes med andra medel än biståndsmedel. beslutade lFC:sstyrelse om en kapitalökning, till vilken ca 70 av bankens 106medlemsländer tecknat bidrag. I budgetproposifionen konstateras att IFC;sverksamhet i stigande grad inriktats på de fattigareu-länderna.