bet · G501FöU18 · 1981-12-31 00:00:00 — I ovannämnda programplan har framhållitbehovet av samträning för civil hälso- och sjukvårdspersonal som ärkrigsplaeerad vid militära fältsjukhus med personal som kan inkallas till dessasjukhus enligt värnpliktslagen samt framhållit angelägenheten av atl USIKutreder möjligheterna att arrangera sådan samträning. Enligt vad utskottetinhämtat behandlar USIK även denna fråga. USIK beräknas redovisa sitt utredningsuppdrag enligttilläggsdirektiven . Utskottet anser att starka skältalar för att utbildning i fred för här aktuell hälso- och sjukvårdspersonalkan ske. Med hänsyn till det pågående utredningsarbetet inom USIK är emellertidnågot initiativ med anledning av ovannämnda motioner inteerforderligt. Utskottet avstyrker därför motion 1981/82:2270 samt motion1981/82:2211, såvitt den behandlas av utskottet. Närvarande: (), (), RuneGustavsson (c), (), (), (),(), (), (). (), (), (), (), AnitaPersson (s) och (). FöU1981/82:18 B 37 beträffande ekonomisk ram för anslag till investeringarför hälso- och sjukvården i krig /83-1986/87 ochbeträffande anslagsfrågor för /83 av (), RuneGustavsson (c), (), () och () som anser dels alt det avsnitt i utskottetsyttrande som börjar på s. 5 med "Den civila" och slutar på s. 6 med"tidsperioden /83-1986/87" bort ha följande lydelse; 1 likhet med föredragande statsrådet anser utskottet atlformerna för ansvarsfördelningen mellan staten och sjukvårdshuvudmännen börprövas ytterligare och att ställning därför inte bör tas nu till 1978 årsförsvarskom-mitlés förslag om en femårig ekonomisk ram för investeringar förhälso- och sjukvården i krig. Medel för budgetåren 1982/83 och 1983/84 böremellertid såsom föredragande statsrådet föreslagit beräknas med utgångspunkt ikommitténs förslag. Utskottet avstyrker således motion 1981/82:2262 yrkande26, motion 1981/82:2276 yrkande 22 och motion 1981/82:2283 yrkande 15 delvis. dels att det avsnitt i utskottetsyttrande som börjar på s. 6 med "Utskottet har" och slutar på s. 7med "." bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående anslutit sig tillföredragande statsrådets mening att medel för investeringar för hälso- och sjukvården i krig för /83 beräknas med utgångspunkt försvarskommiités förslag till ekonomisk ram för tidsperioden /83-1986/87. Med hänsyn ---- (= utskottet s. 6 och 7)- . FöU1981/82:18 B 38 Kulturutskottetsyttrande /82:2 y Genom beslut harförsvarsutskottet berett kulturutskottet tillfälle alt senast den 15 april1982 yttra sig över proposition 1981/82:102 om säkerhels- och försvarspolitikensamt totalförsvarels fortsatta utveckhng. delar den uppfattning om betydelsen av enomsorgsfull beredskapsplanering vid som kommit till uttryck ipropositionen och har ingen erinran mot de uttalanden om planeringsarbetet somgjorts av föredragande statsrådet. Utskottet tillstyrker alt godkännerde riktlinjer för den fortsatta utvecklingen av försvarsberedskapen vidSveriges Radio som angetts i propositionen. I den till kulturutskottet remitterade motionen1981/82:1316 av () och () har yrkats, attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omvikten av atl behovet av skyddsrum och skyddade produktionsplatser särskiltbeaktas i den fortsatta planeringen i fråga om byggnadsarbeten för SverigesRadios verksamhet i . Utskottet delar motionärernas uppfattning i sak.Med hänsyn till den starka markering av betydelsen av en god beredskapsplaneringsom gjorts i propositionen anser utskottet för sin del att det inte ärerforderligt att gör det särskilda uttalande som yrkats i motionen.Utskottet anser att motionen bör komma till bedömning i försvarsutskottet isamband med behandlingen av nu ifrågavarande del av proposition 1981/82:102.Utskottet har därför i särskild ordning beslutat överiämna motionen tillförsvarsutskottet. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (),(), (), (), ElisabethFleetwood (m), Calarina Rönnung (s), (), iKumla (s), (), () och (). FöU 1981/82:18 B 39 Jordbruksutskottetsyttrande /82:2 y Genom beslut har försvarsutskottetdels berett jordbruksutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1981/82; 102 om säkerhets- och försvarspolitiken samt totalförvarets fortsattautveckling jämte motioner, dels hemställt om yttrande från jordbruksutskottetöver den till propositionen fogade bilagan 8 avseende ekonomiskt försvar;program Livsmedel. I fråga om inriktningen inom programmet Livsmedelför perioden /831986/87 anförs i propositionen att minimibehovet av livsmedelmåste kunna tillgodoses med hög säkerhet även i långvariga försörjningskriser.Målet för livsmedelsprogrammet bör därför vara att livsmedelsproduktionenskall kunna ställas om till i huvudsak självförsörjning. En omställning avjordbruket innebär en förskjutning från animalie- till vegetabilieproduktion.Genomförda studier har visat att en godtagbar kriskost kan tillhandahållasefter en sådan omställning. Denna kriskost bör ligga till grund förplaneringen. Sädana varor som inte kan produceras i eller importeras tilllandet vid en kris och som erfordras för att klara en omställningsperiod ochför att ge erforderlig uthållighet i övrigt bör beredskapslagras. I dettasammanhang betonas betydelsen av att kväveförsörjningen kan tryggas. Fråganom hur beredskapen för vår kväveförsörjning i kriser av olika slag skall varautformad kräver vissa fortsatta överväganden. 1 avvaktan på slutligtställningstagande bör enligt propositionen beredskapslagring av gödselmedelunder /83 genomföras enligt det i programplanen redovisadeförslaget i den av regeringen anvisade ekonomiska nivån. Utskottethar för sin del inte något att erinra mot vad i bilaga 8 till propositionenförordats om inriktningen av det ekonomiska försvaret inom programmet Livsmedel.Detta innebär att utskottet också biträder regeringens förslag tillanslagsanvisningar till beredskapslagring av livsmedel m. m. Utskottettillstyrker bl. a. att till Inköp av livsmedel m. m. för beredskapslagring förnästa budgetår anvisas ett reservationsanslag av 40 milj. kr. Som framgår avpropositionen torde beloppet i sin helhet komma atl disponeras förinvesteringar i beredskapslager av gödsel- och bekämpningsmedel. 1 motion 2276framlagt förslag (yrkande 23) om sänkning av anslaget till 30 milj. kr.avstyrks således. FÖU 1981/82:18 B 40 Ärendet föranleder i övrigt inte något särskiltuttalande från utskottets sida. Närvarande:Arne i (), (), ()*,(), ()*, (), (), (), (), ()*, LennartBrunander (c), (), ()* och ()*. * Ej närvarande vid yttrandets justering. , , ,, och (alla s) anför: Imotion 2276 förordas, såsom ocksä föreslagits i förarbetena till förevarandeproposition, att en omstrukturering skall ske inom livsmedelsprogrammet så atten minskning sker av lagringen av brödsäd och en ökning av lagringen avgödselmedlen. Denna senare ökning bör dock efter företagna utredningar kunnagöras något mindre än vad jordbruksnämnden föreslagit. Som en följd härav börenligt motionärernas mening anslaget Inköp av livsmedel m. m. förberedskapslagring kunna sänkas till 30 milj. kr. Enligtvår mening borde jordbruksutskottet i sitt yttrande till försvarsutskottet haanslutit sig till nyssnämnda motionsyrkande. FöU 1981/82:18 B 41 Näringsutskottetsyttrande /82:5 y har berett näringsutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1981/82:102 om säkerhets- ochförsvarspolitiken samt totalförsvarets fortsatta utveckling jämte motioner. Vadbeträffar propositionen har näringsutskottet ägnat uppmärksamhet åt delar avbilaga 2, nämligen avsnitten 1.5, Anskaffning av ett nytt flygplan ochflygindustrifrägor, och 1.6, Försvarsindustrin, samt av bilaga 3 rörande detekonomiska försvaret. I delta sammanhang har utskottet tagit upp motsvarandedelar av motion 1981/82:2276 av m.fl. (s) samt vidare motion1981/82; 2274 av m. fl. (s), vilken gäller ubåtsproduktionen,och yrkande 11 i motion 1981/82:2283 av m. fl. (vpk), vilket gällerett program för civilt utnyttjande av resurser som kan frigöras genom minskadtillverkning av militära flygplan. Imotion 1981/82; 1586 av m.fl. (vpk), som väcktes och har hänvisats till näringsutskottet, föreslås -med motiveringi motion 1981/82:1585 att hos regeringen hemställer om förslag tillsamhälleligt övertagande av den svenska krigsmaterielindustrin. Underförutsättning av försvarsutskottets medgivande överlämnar näringsutskottetdenna motion till försvarsutskottet med det yttrande som avges i det följande. redovisar sina egna ställningstaganden redogör utskottet isärskilda avsnitt dels för två rapporter rörande "försvarsindustrin"vUka har publicerats sedan och inte hunnit beaktas ipropositionen, dels för tidigare behandling av motioner rörande "krigsmaterielindustrin". tillkallades föratt utarbeta långsiktiga alternativa produktions- och sysselsättningsplanerinom de delar av försvarsmaterielindustrin som inte omfattas av den militäraflygplansindustrin. Kommittén - vars arbete fortsätter - har i februari 1982avgivit betänkandet (Ds I 1982; 1) Civil produktion i försvarsindustrin. Försvarsindustrinavgränsas av kommittén till atl omfatta företag som utvecklar och tillverkarvapen, vapensystem och speciella komponenter till dem. Dessa företag tar ianspråk huvuddelen av anslagen för den FöU 1981/82:18 B 42 militäramaterielanskaffningen och är de som i nämnvärd grad berörs av förändringar imaterielanskaffningen. Till denna kategori hänför kommittén AB ,förenade fabriksverken, , , L MEricsson, , ,, AB , , , och Standard Radio & Telefon AB.Förvarsmaterielproduktionens saluvärde motsvarar av verkstadsindustrinsoch av hela tillverkningsindustrins saluvärde. Sysselsättningen iförsvarsindustriföretagen var drygt 24000 personer, varav ca 9000 medmilitär flygplansproduktion och ca 15000 med annan försvarsmaterielproduktion.Hos övriga leverantörer till försvaret och hos underleverantörer - tillsammansflera tusen företag - är sysselsättningen uppskattningsvis avstorleksordningen . De angivna företagen svarar för praktiskttaget all försvarsmalerielexport. Exporten gav är 1980 en sysselsättning pä6500 personår - bortsett från underleverantörerna - vilket motsvarar av deaktuella företagens hela sysselsättning med försvarsmateriel. Betänkandetinnehåller en allmän översikt över synpunkter på och erfarenheter avomställning från militär till civil produktion inom försvarsindustrin, påbasis av bl. a. omfattande studier som - delvis på svenskt initiativ hargenomförts för . Ett avsnitt i betänkandet ägnas ät ahernativproduktion. Där redovisas bl.a. erfarenheter av sådan produktion i . Kommitténkonstaterar att försvarsindustrins sysselsättning med framställning avförsvarsmateriel för det svenska försvaret troligen kommer alt minska även iframtiden. Sysselsättningen i ett visst företag eller en viss anläggning är,finner kommittén, med hänsyn till olika osäkerhetsfaktorer svår eller praktiskttaget omöjlig att förutsäga på än två eller tre är. Om civilproduktion skall bygga pä ett utvecklingsarbete som företaget självt harbedrivit krävs ofta mycket lång förberedelsetid. Mot här angiven bakgrund anserkommittén att det är angeläget atl utvecklingen av förhållandena iförsvarsindustrin följs fortlöpande och att åtgärder syftande till att skapacivil produktion i försvarsindustrin initieras och planeras på grundval av deiakttagelser som görs. Idirektiven för kommittén anges att, när försvarets beställningar minskar,ansvaret för atl utarbeta alternativ till den nuvarande produktionen i förstahand vilar pä de industrier som tillverkar försvarsmateriel. Där anförsemellertid också att statsmakterna pä detta område liksom pä övriga områden harett övergripande ansvar om industrin inte lyckas utarbeta initiativ.Försvarsindustrin slår i ett särskilt beroende av statsmakterna, påpekarkommittén och uttalar att hithörande förhållanden bör beaktas när det gällerfördelning av ansvar för att alternativ till den militära industriellaproduktionen ästadkommes. Försvarsindustrikommitténsrekommendationer och förslag är i sammandrag huvudsakligen följande (s. FöU1981/82:18 B 43 , statensindustriverk, och styrelsen för teknisk utveckling iförsta hand samverkar i någon organiserad form för att följa utvecklingen iförsvarsindustrin och skapa underlag för initiering och planering av åtgärder,sorh bl. a. skall syfta till att skapa civil produktion i försvarsindustrin. En interdepartemental arbetsgrupp samordnar insatsermellan berörda departement, främst för att ge anvisningar om samarbetet mellanmyndigheterna. Gruppen knyts till försvarsdepartementet eller industridepartementet. Förelag som framställerförsvarsmateriel, i första hand de 13 förelag som hänförs till den egentligaförsvarsindustrin, verkar för att utveckla en konkurrenskraftig, lönsam civilverksamhet. En lokal arbetsgrupp (styrgrupp, ledningsgrupp) i varjeförsvarsindustriföretag stimulerar, samordnar och leder utvecklingen av civilverksamhet. I gruppen ingår företrädare för företagsledningen och de anställdaslokala fackliga organisationer i partsgemensamt bestämmande. Statliga bidrag för utveckling av civil verksamhet utgårtill svenska företag som framställer försvarsmateriel. Medel för bidragenerhålles genom ett procentuellt påslag, civilpålägg, på alla medel utbetalar i sin upphandling av försvarsmateriel. Civilpålägg pä betalningar till de 13 företagen i denegentliga försvarsindustrin utbetalas till dessa företag. Civilpålägg påbetalningar till andra svenska leverantörer av försvarsmateriel och tillufiändska leverantörer disponeras av styrelsen för teknisk utveckling. Deutbetalas efter ansökan och prövning till alla svenska leverantörer avförsvarsmateriel. Anslagen för försvarets materielanskaffning räknas nu uppmed belopp som motsvarar civilpälägget sä att materielanskaffningen enligtaktueUa kostnadsramar inte minskar. Pä sikt bör civilpäläggen normalt räknas insom en del av försvarsanslagen. Civilpålägget beräknas efter . För budgetåret1980/81 skulle det ha inneburit ett samlat belopp på 30,2 miljoner kronor.Civilpälägget ses inte som en tillkommande statlig utgift utan som ettianspråktagande av medel som frigörs genom förutsatta minskningar av försvarelsmaterielanskaffning. Avslutningsvis framhålls attteknikupphandling för den civila offentliga sektorn kan ge en ram försystematiska åtgärder för att tillvarata försvarsindustrins kompetens ochkapacitet i civil verksamhet. Sektionen för samhällsekonomi 1 har publiceratrapporten "Svensk försvarsindustri. Struktur, kompetens,utvecklingsmöjligheter" (FOA rapport 10200 - M 5). I rapporten kartläggs det svenska försvarets betalningartill inhemsk industri för materielanskaffning, forskning och utveckling samtunderhäll. Även exporten av krigsmateriel behandlas. De totala leveransernafrän svensk försvarsindustri fördelas på olika varugrupper, och produktionen iolika branscher beräknas. Ett kapitel ägnas åt redovisningar rörande deviktigare företagen med försvarsindustrien verksamhet. FöU 1981/82:18 B 44 vecklingsstrategierdiskuteras mot bakgrund av att det svenska försvarets beställningar tenderaratt bli otillräckliga inom vissa områden som bas för rationell produktion.Fortsättningsvis granskas de produktionsekonomiska villkoren för svenskförsvarsindustri. Den tekniska utvecklingens betydelse förförsvarsmaterielproduktionen behandlas. Vidare diskuteras hur olikautvecklingstendenser i omvärlden, bl. a. sädana som är knutna till andraländers politik, kan påverka den svenska försvarsindustrins utveckling. I ettkapitel undersöks materielinnehållet i framtida handlingsvägar för försvaretsutveckling samt hur produktionen i olika branscher, liksom sysselsättning ochexport, varierar med handlingsvägarna. Därefter tecknas en bakgrund tillförsvarsindustrifrägorna som rör den industriella utvecklingen ochindustripolitiska frågor i stort. Rapportensredogörelser för företagens utvecklingsstrategier och produktionsförhållandenbaseras delvis på intervjuer. Ur sammanfattningen av intervjuresultaten återgeshär följande som särskilt gäller förutsättningarna för övergång till civil produktion(s. 205 L): Inom elektronikområdet har de svenska företagensina traditionella militära marknader främst i . Man syftar breddning till fier geografiska marknader för att kompensera den stagneradeinhemska marknaden. Man söker minska känsligheten för knappa militärabeställningar genom att tillföra produktion inom andra lämpliga områden, t. ex.rymd-området. Inom elektronikområdet finns en viss utbytbarhet mellan civil ochmilitär produktion. Företageninom vapen- och ammunilionsområdet tillämpar en mer renodlad strategi där mansöker lösa problemet med krympande svensk militär marknad genom satsning påhuvudverksamheten och för export. Breddning till nya civila produktområden ärsvår, vilket speglar specialiseringsgraden i denna typ av produktion. Det ärde utomeuropeiska marknaderna som växer snabbast för denna typ av produkter.Inomi fordonsom-rädet är inriktningen att i första hand skapa en exportmarknadför bandvagnar. Inomfarlygsområdet betonar man affärsområden med kompletterande produktion, bl.a.inom undervattensteknologi. En växande civil del av området är inriktat motoff-shore-marknaden, för vilket ubätsproduktionen är en bas. Man avser ocksäatt göra inbrytningar pä exportmarknaden med ubåtar. Ifråga om övervattensfartygsker dock en koncentration till det militära produktområdet. Inomflygplansindustrin satsar man på uppbyggnad av en civil sektor som komplementtill den militära, vilket sker bl. a. i samarbete med amerikanska företag. Mankommer att i framtida produktion planera in en större andel inköp avkomponenter och delsystem, vilket är en anpassning med hänsyn till svenskakonkurrensfördelar. En satsning sker ocksä på rymdsidan inom ramen förSveriges deltagande i det europeiska rymdsamarbetet. Inomsamtliga intervjuade företag upprätthäller man utveckling och produktion för både civila och försvarsorienlerade marknader, i olika avvägningar.-- .---- Försvarsbeställningarnabedöms ha betydelse för kompelenstillväxlen inom industrin.--- FöU 1981/82:18 B 45 Den förvärvade kompetensen har i relativt betydandeomfattning kunnat nyttiggöras utanför försvarsmaterielområdet. Delta gäUde dock i huvudsak de företag som redan har en stor civil verksamhet. Flexibilitetenhos produktionsresurserna varierar med systemområde. Civil och militärproduktion i samma anläggning ter sig inte attraktivt för de flestaföretagen. Man strävar efter specialiserade verkstäder som kan utformasfunktionellt. Ett undantag kan vara elektronikområdet, där kvalitets- ochprestandakraven pä civila produkter nu närmar sig de militä- Tidigarebehandling av motioner om krigsmaterielindustrin Motionsyrkanden med samma innebörd som yrkandet imotion 1981/ 82; 1586 har senast behandlats (NU 1978/79:29,1981/ 82; 5). beslut att avslå den då aktuella motionen vargrundat på följande uttalande av näringsutskottet: Att upprätthåller egen produktion avförsvarsutrustning är en förutsättning för tilltron till den svenskaneutralitetspolitiken. Det är väsentligt ati den industri som tillverkarutrustning för försvaret är föremål för stark samhällelig insyn och kontroll.Denna kontroll kan åstadkommas och åstadkommes också på skilda säU. Enligt utskottetsmening förutsätter den emellertid inte att staten har ägaransvaret förindustrierna i fråga. Det bör vidare påpekas ati den del av produktionen somavser krigsmateriel är jämförelsevis liten i många företag. Att ettindustriföretag till någon del tillverkar krigsmateriel kan knappast vara etttillräckligt skäl för förstatligande av företaget i dess helhet. Att statenövertar endast delar av tillverkningen vid ett företag torde i regel varasvårgenomförbarl, särskilt i de fall då krigsmaterielproduktionen är närasammankopplad med civil produktion. Ett förstatligande avkrigsmaterielindustrin kan inte heller sägas innebära att förutsäUningarna fören omställning till civil produktion blir enklare. I det senare betänkandet, , lämnadenäringsutskottet uppgifter om krigsmaterielindustrin pä grundval av betänkandenav krigsmaterielexportkommitlé (SOU 1981:39) och militäraflygindustrikommitté (Ds Fö 1981:2). Utskottet framhöll att tillverkning avkrigsmateriel förutsätter tillstånd och även i övrigt är underkastad särskildstatiig kontroll samt att sådan tillverkning, såsom belystes i den redogörelsesom lämnades, för mänga av de berörda företagen är en mindre del av derastotala verksamhet. I övrigt hänvisade utskotiet till sitt ovan citeradeuttalande i samma ämne och avstyrkte därmed motionen, vilken sedermeraavslogs av . Vidflera tillfällen har också förekommit yrkanden om civilt utnyttjande avkrigsmaterielindustrins resurser. Senast var detta fallet . Då fanns enmotion med väsentligen samma yrkande som det nu föreliggande yrkande 11 imotion 1981/82; 2283 (vpk). (NU 1978/79; 29) hänvisade tillatt regeringen hade tillkallat en delegation för beredning av FöU 1981/82:18 B 46 frågorom civilt utnyttjande av flygindustriella resurser och beslutat atl en särskildutredare skulle tillkallas med uppgift atl ge förslag till alternativproduktions- och sysselsättningsplanering inom försvarsmaterielindustrin iövrigt (jfr föregående avsnitt). Mot denna bakgrund konstaterade utskottet attstatsmakterna med uppmärksamhet följde sysselsättningsutvecklingen inomförsvarsmaterielindustrin och att det inte var påkallat för attbegära en sådan utredning som motionärerna hade föreslagit. Utskottet avstyrkteoch avslog motionen. Övervägandena om anskaffning av ett nytt militärtflygplanssystem innehåller väsentliga industripoUtiska element.Näringsutskottet har med intresse tagit del av den diskussion om inriktningenav svensk flygplansindustri och om industripolitiska konsekvenser avJAS-projektet som förs i propositionen (bil. 2 s. 115-118). Detta gäller inteminst vad som sägs om åtgärder för att identifiera underleverantörsföretag medutvecklingsmöjligheter och för att höja underleverantörers industriellakompetensnivå. Utan att ta ställning i den försvarspolitiska fråga som äraktuell vill näringsutskottet understryka att det från industripolitisksynpunkt är värdefullt atl kan bibehålla en högteknologiskflygindustri. I avsnittet om försvarsindustrin (s. 120-128) anförförsvarsministern inledningsvis att försvarsmyndigheterna för att förbättraförutsättningarna för svensk försvarsindustri bör i sin planering såvittmöjligt beakta försvarsindustriella aspekter. Frän denna utgångspunktrekommenderar han bl.a. en viss samordning inom försvarsindustrin - specielltnär det gäller utveckling och produktion av ubåtar, ett ämne som också tas uppi motion 1981/82; 2274 (s) - och åtgärder för att i upphandlingssammanhangfrämja svensk försvarsindustri. instämmer i den inledande deklarationen.I övrigt finner utskottet att i det nu berörda sammanhanget de industripolifiskatankegångarna är så nära sammankopplade med de försvarspolitiska att utskottetinte lämpligen bör göra något särskilt uttalande i anslutning tillförsvarsministerns resonemang. Försvarsindustrin- eller med en annan term krigsmaterielindustrin behandlas också i motion1981/82: 1586 (vpk), som näringsutskottet nu överlämnar till försvarsutskottet,och i motion 1981/82:2283 (vpk). Den förra går ut på att krigsmaterielindustrinskall förstatligas. I den senare motionen efterlyses ett program för civiltutnyttjande av resurser som kan frigöras genom nedskärning av den militäraflygplanstillverkningen och för tryggande av sysselsättningen för de anställdainom denna bransch. Somframgår av propositionen och av näringsulskottets redogörelse i det föregåendehar försvarsindustrin varit föremål för flera olikastudier. Därvid har inte minst förutsättningarna för en omställ- FöU 1981/82:18 B 47 ningfrån militär tiU civil produktion uppmärksammats. Försvarsindustrikommitténsnyligen avlämnade betänkande (Ds I 1982: 1) Civil produktion iförsvarsindustrin innehåller som nämnts en rad förslag till åtgärder i detsyftet. finner det naturligt atl man t. v. avvaktar vad somkommer ut av den fortsatta beredningen av bl. a. försvarsindustrikommitténsförslag.