bet · G501UbU37 · 1981-12-31 00:00:00 — Forskningsrådens uppgift är att utifrånvetenskapliga kriterier anvisa medel till forskningsprojekt av betydelse förden vetenskapliga utveckling- UbU1981/82:37 20 Den forskning råden finansierar utförs vanligen inomhögskolans forskningsorganisation. När ett forskningsområde, där rådenfinansierar projekt eller forskartjänster, bedöms ha sådant vetenskapligt värdeoch sådan varaktighet att det bör ingå i den fasta forskningsorganisationenförs efter förslag från resp. forskningsråd och högskolemyndighet medel förändamålet över från forskningsråden till berört fakultetsanslag. Forskningsrådenspelar således en viktig roll för den vetenskapliga utvecklingen. Derasförmåga att hålla kontakt med den internationella vetenskapliga verksamhetenoch att långsiktigt planera och prioritera den forskning de ansvarar för är avvital betydelse för livskraften i högskolans forskning. Regering och riksdagstyr forskningsrådens verksamhet normalt endast genom omfattningen av de medelsom anvisas råden. Med den överblick av forskningsverksamheten vid enskildahögskoleenheter som forskningsråden successivt har fått kan det enligtföredragande statsrådet vara lämpligt att råden ges ett ökat ansvar för vissadelar av uppbyggnaden av forskningen och forskarutbildningen vid högskoleenheterna.För att underiätta forskningsrådens långsiktiga planering förordar han att de ilikhet med vad fallet är för vissa sektorsorgan anvisas fleråriga medelsramarför sin verksamhet. I budgetpropositionen har förordats en medelsanvisning fillforskningsråden om . för /83. räknar för /84 med att kunna bereda utrymme för enökning med ca 25 milj. kr. för forskningsråden utöver sedvanlig pris- ochlöneomräkning. Han räknar vidare med att det i nästa forskningspolitiskaproposition skall bli möjligt att ange tvååriga medelsramar för forskningsrådenutöver aktuellt budgetår. Utskottet föreslår att godkänner vad som har förordatsi proposition 1981/82: 106 om fleråriga medelsramar för forskningsråden. Enligt motion 1981/82:2223 (yrkande 7) bör riksdagenbesluta att fleråriga medelsramar bör tillämpas även för de forskningsråd somligger utanför verksamhetsområde. Utskottet vill erinra om att t. ex. styrelsen för tekniskutveckling, delegationen för energiforskning och statens råd förbyggnadsforskning har ett system med fleråriga medelsramar och att frågan ommedelsramar för t. ex. transportforskningsdelegationen f. n. övervägs.Utskottet föreslår att avslår motion 1981/82:2223 yrkande 7. I motion 1981/82:2220 (yrkande 1)begärs ett system med fleråriga medelsramar för utbildning och forskning inomhögskolan. Frågan om anslagskonstruktion för högskolan bereds f.n. avuppföljningskommittén (U 1979:03). Med denna hänvisning avstyrker utskottetmotion /82: 2220 yrkande 1. För att regeringens och beslut rörande denövergripande forskningsplaneringen skall kunna bli effektiva fordras att idenna också anges vilka ekonomiska ramar som bör gälla förforskningsverksamheten UbU 1981/82:37 21 Föredragande statsrådet vill , efter samråd medberörda statsråd, anmäla att han räknar med en förstärkning avforskningsverksamheten med sammanlagt 100 milj. kr. för /84,vari ingår nyssnämnda 25 milj. kr. till forskningsråden och 10 milj. kr. försatsningar på prioriterade områden (prop. s. 49). bereds tillfälleatt ta del av denna anmälan. Utskottetföreslår att lägger till handlingarna vad som i proposition 1981/82;106 har anmälts om den beräknade ekonomiska ramen för forskningsverksamhetenför /84. Regeringen uppdrog ijuni 1980 åt forskningsrådeninom verksamhetsområde att som ett led iförberedelserna för denna proposition redovisa resultaten av de utvärderingarav svensk forskning som har företagits inom resp. forskningsråds verksamhetsområde. Detär enligt föredragande statsrådets mening angeläget att forskningsråden ifortsättningen regelbundet redovisar resultaten av de utvärderingar som görsinom deras verksamhetsområden. Han förordar därför att en ny samlad redovisninggörs inför nästa forskningsproposition. 1 detta sammanhang betonasangelägenheten av att motsvarande utvärderingar kommer till stånd när detgäller högskoleenheternas forskning. Det är också väsentligt att på samma sättutvärdera den sektoriellt finansierade forsknings- ochutvecklingsverksamheten. Föredragande statsrådet utgår från att berördamyndigheter finner lämpliga former härför. Utskottetanser i likhet med föredragande statsrådet att det är viktigt attforskningsråden och övriga organ med forskningsuppgifter utvärderar sinverksamhet. bör godkänna vad som i proposition 1981/82; 106 harförordats om utvärdering av forskning. 4 Övergripande prioriteringar av forskningsområden Regeringen uppdrog åtforskningsrådsnämnden (FRN) att göra en analys av möjligheterna för regeringoch riksdag att göra övergripande innehållsmässiga prioriteringar i fråga omforskning och att i samband därmed lämna förslag på forskningsområden som medhänsyn till samhällets forskningsbehov bör prioriteras. FRN har sommaren 1981redovisat detta uppdrag i rapporten 1982-1986 VägarVärderingar . Ilikhet med FRN har föredragande statsrådet i proposition 1981/82:106 delat insitt förslag fill prioriteringar i två grupper. Den första gmppen innehållerforskningsområden som föredragande statsrådet anser bör ges högsta prioritet.Också den andra gmppen innehåller angelägna forskningsområden. Dessa bör dockvid ett val komma i andra hand. Förslagen inom resp. grupp är inte uppförda inågon angelägenhetsordning. I det följande behandlas för överblickens skullförslagen i de båda grupperna var för sig tillsammans med de motionsyrkandensom berör resp. förslag. UbU 1981/82:37 22 Följandeområden anges som högst prioriterade. a) Forskning som är en förutsättning för ochkonsekvens av den starka nationella satsningen på teknisk utveckling. Det innebär naturvetenskaplig forskning i anslutning till och som stöd för prioriterade teknikområden samt samhällsvetenskapligt och humanistiskt inriktad forskning om teknik samhällets utveckling och fömtsättningar. Enligt föredragande statsrådet för den snabba tekniska utvecklingen med sig krav på omläggning av produktionsprocesser, administrativa rutiner m. m. Den griper därför djupt in i frågor rörande arbetsmiljö och arbetslivsförhållanden i övrigt. Datatek niken kan tjäna som exempel på en teknik som har stor betydelse för landets ekonomiska utveckling som dess tillämpning kan påver ka skilda förhållanden i samhället på ett icke önskvärt sätt, bl. a. inom arbetslivets område. Föredragande statsrådet utgår från att samhällsve tenskapligt inriktad forskning om tekniksamhällets utveckling och fömt sättningar som en viktig del innesluter just forskning kring arbetslivets villkor. En annan viktig del av denna forskning bör enligt honom vara att klariägga småföretagens betydelse för näringslivets förnyelse och utveck ling. 1mofion 1981/82; 2234 (yrkande 2 i denna del) efteriyses konkreta förslag närdet gäller satsning på teknisk utveckling. Om en satsning på teknisk utvecklingskall leda vidare till en ekonomisk utveckling krävs enligt motionärerna ävenökad kunskap om ekonomisk administration, distribufion och marknadsföring. Utskotteterinrar om att senast föregående år har tagit ställning till etttreårsprogram för teknisk utveckling (prop. 1980/81: 130, NU 1980/81:64, rskr1980/81:425). På grundval av detta behandlas i den nu förevarande propositionenbl. a. utvecklingen av program för de tekniska fakulteterna och prioritering avforskningsområden inom naturvetenskap och teknik i anslutning till enredovisning av UHÄ:s långtidsbedömning. Utskottet vill här uttala att det ärsjälvklart att inte bara kunskap om teknik utan även kunskap om ekonomiskadministration, distribution och marknadsföring har stor betydelse för landetsekonomiska utveckling och för vår kunskap om arbetslivets villkor. Med detanförda anser utskottet att yrkande 2 i denna del i motion 1981/82:2234 ärtillgodosett, varför det kan avslås. b) Forskning som avser viktiga problem inomsocial- och hälsovårdsom rådet. Forskning om missbruksfrågor, hälso- och sjukvårdsforskning, forskning inom primärvården och om samt barn- och famil jepolitisk forskning bör enligt föredragande statsrådet utgöra de högst prioriterade områdena på det social- och hälsovårdspolitiska fältet. Även epidemiologi, miljömedicinsk forskning och forskning om de äldres situa tion har hög angelägenhetsgrad. Av proposifionen framgår att föredragan de statsrådet inte varit beredd att ge epidemiologin samma ställning och höga prioritet inom prioritetspunkten b) som FRN velat ge området. UbU1981/82:37 23 Enligt motion 1981/82:2234 (yrkande2 i denna del) bör epidemiologisk och miljömedicinsk forskning tillmätas störrevikt än vad som görs i propositionen. En förbättrad kunskap om samband mellansjukdomar och olika faktorer i vår omgivning anses vara utomordentligtangelägen. Det är viktigt att följa och analysera miljöförhållandena i hem,arbetsliv och omgivning liksom levnadsförhållandena i stort och bedöma hur depåverkar vår hälsa. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattningbeträffande prioritering av forskning som gäller viktiga problem inom social-och hälsovårdsområdet med undantag för vad som anförs beträffandeepidemiologin. Enligt utskottets uppfattning bör epidemiologin prioriteras likahögt som forskning om missbmksfrågor, hälso- och sjukvårdsforskning, forskninginom primärvården, forskning om samt barn- och familjepolitiskforskning, dvs. den bör tillhöra de högst prioriterade områdena inom social-och hälsovårdsområdet. Vad utskottet anfört om prioritering av områdetepidemiologi bör med anledning av motion 1981/ 82:2234 yrkande 2 idenna del som sin mening ge regeringen till känna. Vad gäller motionerna 1981/82:992 och 1981/82:2221, vilkabåda gäller omprioritering av forskningsmedel till förmån för omvårdnadsforskning,hänvisar utskottet fill att hälso- och sjukvärdsforskning hör till prioritetspunktb) och således har hög prioritet i forskningssammanhang. Motionerna1981/82:992 och 1981/82:2221 bör med denna hänvisning avslås av . c) Forskning som kan belysaekologiska samband och de faktorer som förändrar dessa. Av särskilt intresse är därvid forskning om markens ekologi. Vidgade kunskaper om denna kan bidra till förbättrad produktivi tet i jord- och skogsbruket samt underlätta möjligheterna att bevara viktiga naturresurser pä lång sikt, vilket är ett värde i sig. Här träder behovet av biologisk grundforskning i förgrunden. d) Insatser för en allmän volym-och kompetenshöjning inom det sam- hällsvetenskaplig-humanistiska området till stöd för den breda och otill räckligt tillgodosedda efterfrågan på riktad forskning. Vad gäller i motion 1981/82; 2223 aktualiseradprioritering av freds- och konfliktforskning hänvisar utskottet dels till sittuttalande i betänkandet UbU 1979/80:12, dels fill UHÄ:s långsiktiga planeringav forskningen inom de samhällsvetenskapliga fakulteterna (prop. s. 54). Därmedbör motion 1981/82:2223 yrkande 1 i denna del avslås. e) Forskning som avser denoffentliga sektorn, dess styrning, ekonomi och förändring. Forskning om den offentliga verksamheten kommer att kräva betydande insatser av framför allt samhällsvetenskaplig forskning. Forsknings- och utvecklingsresurser måste satsas på en kritisk granskning av befintliga program och regelsystem. Föredragande statsrådet utgår ock- UbU 1981/82:37 24 såfrån att den regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska forskningen kommeratt ägnas uppmärksamhet inom prioritetspunkten. Enligtmofion 1981/82:2223 (yrkande 1 i denna del) bör prioritetspunkten e) omforskning om den offentliga sektorn ytteriigare preciseras så att den inrymmer"den offentliga verksamhetens ekonomiskt och socialt omfördelande roll isamhället och dess roll som motor i samhällsekonomin". Ytterligarepreciseringar synes utskottet överflödiga eftersom forskningen om denoffentliga sektorn skall omfatta frågor om den offentliga sektorns styrning,ekonomi och förändring. Därvid blir det nödvändigt att belysa bl. a. de olikaroller den offentliga sektorn har för samhället i dess helhet. Med det anfördaavstyrker utskottet motion 1981/82:2223 yrkande 1 i denna del. Beträffandeden i mofion 1981/82:2223 (yrkande 1 i denna del och yrkande 13) aktualiseradeforskningen om arbetslöshetens olika orsaker och konsekvenser vill utskotteterinra om att såväl under de tidigare behandlade prioritetspunkterna a) och b)som under prioritetspunkten e) om den offentliga verksamheten anknyterföredragande statsrådet till arbetslivets villkor resp. denarbetsmarknadspolitiska forskningen. Det finns alltså anledning att fömtsättaatt också behovet av forskning kring arbetslöshetens problem i skildaavseenden blir väl täckt. Härtill kommer att en rad av de sociala, psykologiskaoch andra problem som arbetslöshet kan medföra också existerar för andragrupper och således generellt är föremål för forskning. Med det anfördaavstyrker utskottet motion 1981/82:2223 yrkande 1 i denna del och yrkande 13. Följande områden anges somhögt prioriterade. f) Forskning som avser kulturyttringar och kulturfrågormed strävan, efter samlade större satsningar. g) Forskning som avser livsmedelsområdet, nämligenproduktion, kon sumtion, kostvanor och livsmedelspolitik, h) Jämställdlietsforskning. Det finns anledning atthögt prioritera jämställdhetsaspekter i all forskning där man kan anta attresultaten på något sätt skulle påverkas om hänsyn tas till skillnader mellankönen. Enligtmotion 1981/82:2223 (yrkande 12 i denna del) bör jämställdhetsforskning angessom högst prioriterat område och således föras till den första gruppen. Imotion 1981/82:2220 (yrkande 2 i denna del) framförs uppfattningen att det intefinns skäl att särskilt prioritera jämställdhetsforskning framför annanlikaledes väsentlig forskningsverksamhet genom att föra den till den andra prioriteringsgruppen. Dei proposition 1981/82:106 gjorda prioriteringarna är ett uttryck för attforskning på de olika områdena bedöms mycket angelägen, däribland forskning omjämställdhet mellan kvinnor och män. Utskottet ansluter sig till den bedömningsom föredragande statsrådet gjort i fråga om jämställd- UbU1981/82:37 25 het och avstyrker motionerna 1981/82; 2220 yrkande 2 idenna del och 1981/ 82; 2223 yrkande 12 i denna del. Utskottet, som erinrar om vad som i det föregåendeföreslagits beträffande prioritering av forskningsområdet epidemiologi,föreslår således att i övrigt godkänner vad som i proposition1981/82: 106 har förordats om övergripande prioriteringar. Fördelningen av ansvaret förprioriterade forskningsområden behandlas i propositionen i avsnittet Planeringav och stöd till forskning inom prioriterade områden. 1 fråga om () anserföredragande statsrådet att MFR även i fortsättningen bör ha ansvar för sådanmedicinskt inriktad hälso- och sjukvårdsforskning, som anges i proposifionenoch som rådet tidigare haft ansvar för. Även delegationen för social forskning (DSF) anslår icke obetydlig del av sina resurser till hälso- och sjukvårdsforskning.DSF;s bidrag på detta område har dock i större utsträckning varit inriktade påtillämpad forskning samt på forskning med utgångspunkt i ett social-, samhälls-och beteendevetenskapligt perspektiv. Föredragande statsrådet anser därför atthuvudansvaret för denna forskning bör ligga hos DSF. Vid det fortsattaplaneringsarbetet fömtsätts MFR och DSF i ökad omfattning nära samråda medvarandra. Föredragande statsrådet anser att FRN:s förslag tillansvarsfördelning mellan olika myndigheter i sina huvuddrag är godtagbart. Demyndigheter som bör medverka i planeringen för de prioriterade områdena skallges i uppdrag att bl. a. redovisa de samverkansformer mellan olika myndighetersom bedöms nödvändiga. Utskottet föreslår att godkänner vad som iproposition 1981/ 82; 106 har förordats om ansvar för prioriterad forskning. Kooperativ forskning bör enligtpropositionen så långt möjligt förläggas till högskolan. Utskottet, som erinrarom beslut om forskning rörande kooperation (UbU 1979/80:9,rskr 1979/80:77), utgår i likhet med föredragande statsrådet från att FRNbeaktar behovet av forskning om kooperation. 5 Långsiktig utveckling av högskolans forskning UHÄ har i sin anslagsframställningför /83 lagt fram en femårsplan för resursförstärkningar inomresp. fakultet och för vissa andra områden inom högskolansforskningsverksamhet. Ämbetet har därvid lagt särskild vikt på förstärkning avbasresurserna, dvs. sådana resurser som avser bl. a. vetenskapliga bibliotek,datorcentraler, inköp av viss utmstning, teknisk och administrativ personalför forskning samt extra tjänster som forskarassistent och docent. För resp.fakuhet redovisar UHÄ dämtöver den årsvis tänkta förstärkningen av forskningsområden. UbU1981/82:37 26 När det gäller UHÄ;s förslag fillutveckling av forskningsområden inom de humanistiska och teologiskafakulteterna godtar föredragande statsrådet utan att ta ställning tilltidpunkter och form för resurstillskott i huvudsak förslagen som underlag förden fortsatta planeringen. Särskilt betonar han betydelsen av att förstärka denspråkvetenskapliga forskningen, bl. a. på sådana områden som kan bidra till attförbättra invandrarnas situation i och främja våra ekonomiska ochkulturella kontakter med länder i , och . Nära knutettill detta ser han också förslagen om centra för områdesstudier och invandrar-och minoritetsforskning. Det anses vidare angeläget att UHÄ:s arbete med attförverkliga planerna på en centrumbildning för migrations- ochetnicitetsforskning vid i bedöms i anslutning tillplanerad verksamhet för expertgruppen för invandringsforskning (EIFO). Det är enligt motion 1981/82:2220 (yrkande 3) väsentligtatt fasta resurser skapas för både forskning och utbildning i t. ex.kinesiska, japanska, nyarabiska och afrikanska språk. Detta bör i första handske genom att högskoleinsfitutioner inrättas för sådana ämnesområden. Utskottet erinrar om att språkvetenskaplig forskning utgören del av prioritetspunkt d), som avser insatser för en allmän volym- och kompetenshöjninginom det samhällsvetenskaplig-humanistiska området. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motion 1981/82:2220 yrkande 3. För de samhällsvetenskapligafakulteterna prioriterar föredragande statsrådet en allmän förstärkning avkompetensen inom samhällsvetenskaperna samt stryker under behovet av förvaltningsforskningoch forskning med regionalpolitisk inriktning samt utbyggd forskning kringarbetslivets villkor. Frågor om öststatsforskning tas upp i motion 1981/82:173.Enligt motionärerna bör öststatsforskningen få kraftigt ökat stöd vid denfortsatta utbyggnaden av den samhällsvetenskapliga forskningen. Föredragande statsrådet berör i propositionen s. k.områdesstudier. Studierna anses ha stor betydelse för våra internationellakontakter bl. a när det gäller biståndsarbete och utvidgade ekonomiskaförbindelser med t. ex. , arabländerna, och Latinamerika.Föredragande statsrådet utgår från att dessa forskningsområden kommer att geshög prioritet i högskolemyndigheternas forskningsplanering ochresursfördelning. Enligt utskottets mening bör till ifrågavarande prioriteradeområdesstudier föras även öststatsforskning. Detta bör med anledningav motion 1981/82:173 som sin mening ge regeringen till känna. Beträffande de medicinskafakulteterna anser föredragande statsrådet UHÄ:s förslag väl avvägt iförhållande till de övergripande prioriteringarna. Han vill för egen delendast fillfoga att forskning kring psykiska och somatiska sjukdomsförlopp somhänger samman med bl. a. arbetsmiljöns förhållande bör ges en något högreangelägenhetsgrad . UbU 1981/82:37 27 När det gäller de matematisk-natun'etenskapligafakulteterna instämmer föredragande statsrådet i UHÄ:s uppfattning attsärskild vikt måste läggas vid att förstärka nyaforskningsinriktningar som har börjat byggas upp. Forskning i anslutning tilldataområdet är ett exempel härpå. Andra inriktningar av stor betydelse som börges ökat utrymme är gmndforskning med anknytning tillutveckling av bioteknik, naturvård och förhållanden. De matematisk-naturvetenskapligafakulteterna innefattar en stor mängd grundforskningsområden inom vilkaSverige hävdar sig väl vid en internationell jämförelse. En prioritering avvissa forskningsinriktningar får därför inte ledatill att den allmänna vetenskapliga kompetensen inom dematematisk-naturvetenskapliga fakulteterna eftersatts. UHÄ:s bedömning rörande utvecklingen av de tekniskafakulteterna år enligt föredragande statsrådets mening också den en godutgångspunkt för den fortsatta planeringen. Vid inriktningen av forskningeninom de tekniska fakulteterna är det viktigt att beakta de områden som harutpekats som särskilt betydelsefulla i den industripolifiska propositionen1980/ 81:130, nämligen elektronik och datateknik, bioteknik, materialteknik-nya material, verkstadsteknik, kemiteknik - särskilt tillverkning och användningav prestationskemikalier, träteknik, massa- och pappersteknik samt teknik förhälso- och sjukvård. Dessa industripolitiskt orienterade krav måste vägas motinomvetenskapliga. Det är emellertid enligt föredragande statsrådet väsentligtatt huvuddelen av basresursförstärkningarna vid de tekniska fakulteterna styrsmot de områden som industripolitiskt prioriteras för att stvrelsens för tekniskutveckling (STU) stora anvisningar av medel till långsiktig kunskapsuppbyggnadinom dessa områden skall kunna utnyttjas effekfivt. Imotion 1981/82:2408 (yrkande 11) anförs att det saknas ett sammanhålletprogram för forskning och utveckling inom data- och elektronikområdet.Riksdagen föreslås begära att regeringen lägger fram ett sammanhållet programför forskning och utveckling inom data- och elektronikområdet. Enomfattande satsning på forskning inom data- och elektronikområdet är nödvändigför att på skapa förutsättningar för fortsatt teknisk utvecklinginom landet. En kvalitafivt högtstående inhemsk forskningsverksamhet är inteminst viktig för att den internationella utvecklingen skall kunna följas på etttillfredsställande sätt. En förbättrad kunskap om tillämpning och användning avdatateknik och om datoriseringens effekter för arbetshvet ochsamhällsutvecklingen i stort är också utomordentligt angeläget. Ettförbättrat kunskapsunderlag är därför nödvändigt för att länka den tekniskautvecklingen in på riktiga banor. Ett engagemang i dessa problem är inte minstviktigt för att skapa en brett förankrad positiv grundsyn på den tekniskautvecklingen som vår industriella framfid kräver. UbU 1981/82:37 28 Utskottet erinrar om att UHÄ i oktober 1979tillsatte en s. k. datareferensgmpp. Gruppen har redovisat sina förslag irapporten av högre utbildning och forskning inom dataområdet(1981:16). Med utgångspunkt i datareferensgmppens förslag ochremissinstansernas yttranden har UHÄ i skrivelse lämnatförslag avseende förstärkning av högre utbildning och forskning inomdataområdet. I korthet innebär datareferensgruppens förslag vad gällerforskningen en förstärkning av sådan forskning, som behövs som stöd förgrundläggande utbildning samt av angelägna forskningsområden enligt samhällets,avnämarnas och högskoleenheternas bedömningar. Medanledning av föredragande statsrådets förslag i proposition 1981/ 82: beslutat att en tjänst som professor i datalogi skallinrättas vid i (UbU 1981/82: 26, rskr1981/82:334). Vidare har fattat principbeslut om att inrätta tjänstersom professor i datalogi vid CTH, datorsystemteknik vid i ,ekonomiska informationssystem vid i och industriellelektronik vid högskolan i . har röriiga forskningsmedel ställtstill högskoleenheternas förfogande, nämligen . till resp.universiteten i och , CTH samt högskolan i för forskningmed här berörd inriktning. Regeringenhar vidare i proposition 1981/82: 106 anmält att en ny forskningspolitiskproposition planeras . Denna proposition avses komma attinbegripa bl. a. forskning för teknisk och industriell utveckling samtenergiforskning. Utskottet förutsätter att vissa av de frågor som tas upp imotionen kommer att övervägas i samband med propositionsarbetet på dettaområde. Motion 1981/82:2408 yrkande II bör därför avslås avriksdagen.