bet · G501KU35 · 1981-12-31 00:00:00 — Härutöver görs också i samband härmed av hävdäven en justering av ramen med hänsyn till tillkommande och avgående uppgiftersom inte varit kända när KU1981/82:35 352 tog ställning till försvarsbudgeten. Alla sådana åtgärderav olika slag som påverkar försvarsramen anmäls enligt praxis ibudgetproposifionen efter det att budgetåret har avslutats. I det följande lämnas exempel på korrigeringar som anmältstill i budgetpropositionen. a) Prop. 1975:1 Bilaga 6 (s. 52). Investeringarför flygtrafikledn.skolan i (1,1 milj. "Investeringarna för flygtrafikledarskolan i från anslag utanför den militära utgiftsramen. Eftersom avskolans kapacitet utnyttjas för flygvapnet, skall emellertid hälften avinvesteringskostnaderna belasta försvaret." b) Prop. 1975/76:100 Bilaga 6 (s.60). Investeringar för flygtrafikledarskolan i (5,5milj. "Investeringarna för flygtrafikledarskolan i från anslag som inte ingår i den militära utgiftsramen. Med hänsyntill att av skolans kapacitet utnyttjas av flygvapnet, skall emellertidhälften av investeringskostnaderna belasta försvaret." c) Prop. 1978/79:100 Bilaga 7 (s.23 f). Anskaffning av utrustning tillStockholms datamaskincentral (. "Anskaffning av datamaskinutrustning till Stockholmsdatamaskin-central har betalats från investeringsanslaget Anskaffning avdatamaskiner under försvarets delfond av statens datamaskinfond. Viss del avanskaffningen motiveras av civila intressen. Ett belopp som motsvarar denna delhar lagts till utgiftsramen genom att prisregleringsmedlen har ökats." d) Prop. 1979/80 Bilaga 7 (s. Tidigareläggning av industribeställningar (12 500 000kr. "Genom beslut bemyndigade regeringenarbetsmarknadsstyrelsen att under /77 och 1977/78 lägga utindustribeställningar i sysselsättningsfrämjande syfte bl. a. för försvaretsräkning till ett belopp av högst 65 milj. kr. Den materiel som beställdes varplanerad att anskaffas under senare budgetår. Kostnaderna förskot-terades frånelfte huvudtitelns anslag till sysselsättningsskapande åtgår- KU1981/82:35 353 der och skulle till övervägande del återbetalas under debudgetår när anskaffningen av de olika materielobjekten var planerad. Den delav kostnaderna som hänför sig till /79 har dragits av frånutgiftsramen genom att prisregleringsmedlen har minskats." - Vilkakopplingar finns mellan prisregleringssystemet och försvarets utgiftsram? - Hur har praxisutvecklats beträffande anmälan till då utgifter/ verksamheterförändras i förhållande till vad som var känt av i samband medbudgetbesluten? - Varför kundeinte frågan om att få använda prisregleringsmedel för Basfionen underställasriksdagen ? I fortsättningen hänvisar jag till senaste komplettabudgetprop., dvs. 1980/81:100, Bilaga 7. a) Vad som händer före ett budgetår k. ramberäkningen (s. 51-53) innebär i princip att föregående års basbelopp(punkt 1 i bifogad bilaga A) räknas upp med nettoprisindex (punkt 2). Menhärfill kommer vissa förändringar som skall göras i "grundramen" (idetta fall punkt 3). Vi får därmed fram ett basbelopp (punkt 4). Dettabasbelopp används sedan i nästa års beräkningar. Innan vi kommer till utgiftsramen (punkt 5), görsett antaljusteringar som får återverka på utgiftsramen endast . Alla åtgärderunder punkten 6 är kända vid detta fillfälle och underställs därmed riksdagensprövning. Hemställan(s. 53) innebär 1. fastställandeav utgiftsramen 2. bemyndigandeför regeringen att justera utgiftsramen /82 för - över- ellerunderutnyttjande av utgiftsramen för /81 - överskridandeav konjunktur- eller beredskapsskäl b) Vad som sker under budgetåret under budgetåretfår regeringen ett samlat underlag för att bedöma behovet avprisregleringsmedel. Fördelningen av dessa medel till myndigheterna sker (huvuddelen) resp. . I samband med att myndigheterna anmälerbehov av prisregleringsmedel lämnas som regel även förslag fill förändringar avuppgifter. 23 1981/82. KU1981/82:35 354 vara av olika slag och skall enligt gällande reglerbeslutas av regeringen. Något förenklat beskrivet medför dessa förslag en"budgetprocess i miniatyr" som avslutas med ett antalregeringsbeslut. Processen kan även innebära att regeringen går till riksdagenmed tilläggsproposition. Så måste t. ex. ske när regeringen önskar genomföra enbyggnadsverksamhet som inte har anmälts tidigare (se prop. 1981/82:25 s.12-13). Där framgår två intressanta principer. Dels föreslår regeringen att fåanvända 9 milj. kr. för vissa konkreta byggnadsåtgärder, dels anmälerregeringen att den redan har beslutat att flytta byggåtgärder för 4,28 milj.kr. från en tidigare för angiven verksamhet till en annan verksamhetsom har stark koppling till regeringens förslag beträffande de 9 milj. kr. Ensamlad anmälan om ändringar i verksamheten (jämfört med vad harbeslutat) görs i budgetpropositionen (se under resp. anslag, /81 t. ex. s. 72, 139, 171, 187). c) Vad som sker efter budgetåret I samband med budgetarbetet fårregeringen ett samlat underlag beträffande verksamheten under det nyssgenomförda budgetåret. Detta underlag redovisas i budgetpropositionen (s. 13-16samt mer i detalj under resp. anslag). Vilken verksamhet som har genomförts framgår av s. 13-14samt under rubriken /80 under resp. anslag. Under p. b) ovan gavjag exempel på hur regeringen bereder tillfälleatt ta del av förändringar som inträffar under löpande budgetår. I budgetprop.summeras allt det som har genomförts varvid även förändringar påvisas iförhållande till vad som ursprungligen redovisades för i enbudgetproposition (se t. ex. s. 72). När detgäller det ekonomiska utfallet redovisas detta på s., 14-16. Hänvisningsker nu till olika punkter i bilaga B. Utgiftsramen (punkt 7) är utgångspunkten enligt riksdagensbeslut . Uppräkning sker med nettoprisindex (punkt 8). Mankommer därmed fram till "ramen" (punkt 9). Denna skall sedan"korrigeras" (punkt 10). Denna korrigering bör analyseras närmare eftersom det ärtill detta område som regeringen längre fram hänför frågan om Bastionen.Jag använder med avsikt den i detta sammanhang "neutrala"budgetpropositionen /81 för analysen men kan givetvis ta vilket år somhelst. Med analysen som grund avser jag att därefter behandla Bastionen m. m. Korrigeringarna under punkt 11 är alla till för att slutligtbestämma sådana uppgifter/kostnader som inte var klara när budgeten gjordes upp(dvs. det som beskrevs i bilaga A). Följande gruppering kan göras: - Uppgiftersom tagit ställning till i princip men där kostnaderna inte ärkända förrän efter budgetåret. Betecknas med a) i bilaga B. KU1981/82:35 355 - Både uppgifteroch kostnader är okända för i betydelsen att inte(formellt) har tagit ställning i frågan tidigare. Betecknas med b) i bilaga B. - Konsekvenser avförvaltningsbeslut av regeringen. Betecknas med c) i bilaga B. På s. 15-16 ger regeringen en kortförklaring till varje punkt. På s. 16 bereds tillfälle "att tadel av " vad som har anförts. Principiellt är det betydelsefullt att ha klart för sigvarför regeringen ö. h. t. tar upp punkt 11 i bilaga B. Det har att göra medvad vi kan kalla för "ramneutralitet". Försvarsbesluten har ändasedan slutet av inneburit ett politiskt ställningstagande till enekonomisk ram för i ett "fast penningvärde". Inflationenhar korrigerats med ett bestämt index. Vilka uppgifer som skall lösas inom denekonomiska ramen, fixeras när ramen bestäms. Förändringar som innebär attförsvaret får lösa uppgifter som inte var förutsedda när ramen bestämdes, skallmedföra ramtillskott. Motsatsen gäller givetvis också. Till samma kategorimåste även hänföras vad jag här vill kalla "förvaltningsbeslut" avregeringen av typen att kostnader som har betalats av försvaret flyttas övertill en annan sektor. I ett sådant fall måste givetvis försvarsramen korrigerasför att försvaret inte oavsiktligt skall tjäna på regeringens åtgärd. Frågan om "ramneutralitet" är mycketbetydelsefull, eftersom den i hög grad påverkar stabiliteten i myndigheternasplanering och därmed även t. ex. industrin. sker mycket noggrannaöverväganden mellan främst överbefälhavaren och regeringen samt inom regeringeni dessa frågor. Resultatet av övervägandena underställs därefter riksdagensprövning genom de tidigare beskrivna handlingarna i bilaga A och B. Detförtjänar att ånyo påpekas att det som framgår av dessa handhngar enbart är"toppen av isberget". Som jag har beskrivit tidigare sker även en heldel förändringar inom försvarsramen, som på olika sätt bringas till riksdagenskännedom. Dessa förändringar, som är mångdubbelt fler än som framgår av punkt11 i bilaga B, redovisas endast i översiktliga termer. Av redovisningen under punkt 11 i bilaga B framgår sålundabl. a. att i samma sammanhang som prisregleringsmedlen behandlas, kommer ävenav hävd in frågorna om "ranineutralitet". Dessa problem harbehandlats på detta sätt . 1981/82:100, bilaga 7 s. a. en förvaltningsåtgärd som regeringen har vidtagit, nämligenöverflyttning av förvaltningsansvaret för Bastionen från en statlig myndighettill en annan. Denna fråga skulle givetvis inte i normala fall ha underställtsriksdagen. Enda anledningen till att så sker är att själva överförandet får enicke önskvärd effekt på "ramneutraliteten". KU1981/82:35 356 Hyror beräknas på olika sätt inom resp. utom försvaret.Ett överförande av Bastionen utan att några ekonomiskt korrigerade åtgärdervidtogs skulle medföra en ren "vinst" för försvaret. Detta har aldrigvarit avsikten. "Ramneutraliteten" måste vidmakthållas. Vilka åtgärder står fill buds för regeringen? Det finnstvå principiellt användbara metoder. "Vinsten" för försvaret kan neutraliseras - anfingen genomett engångsbelopp - eller genom"årliga avbetalningar". I det första fallet görs en "korrigering" som iprop. 1981/82:100, bilaga 7, s. 8, när det slufliga utfallet bestäms /81. Det är alltså fråga om en indragning av"köpkraft". Den icke avsedda vinsten neutraliseras direkt. Det andra alternativet med "årligaavbetalningar" skulle innebära en åtgärd av samma slag som punkt 3 ibilaga A. Där görs ett stadigvarande avdrag för en annan förvaltningsåtgärdfrån regeringens sida, nämligen en ytterligare förändring av kapitalkostnadernaför datorer och anläggningar med 26 milj. kr. som inleddes redan budgetårettidigare med drygt 231 milj. kr. Om regeringen hade valt denna modell hadeneddragningen av basbeloppet /83 påverkats, dvs. det basbelopp somredovisas i regeringens proposition först . Skillnaden mellan de två alternativen kan belysas mednågra överslagsvärden. "Engångsavdraget" uppgår till 118,5 milj. kr.enligt prop. 1981/82:100, bilaga 7, s. 8. "Avbetalningsmodellen" meden förändring av basbeloppet torde ha hamnat i intervallet 10-20 milj. kr. (ejframräknat, gissning från min sida). Varför har inte förvaltningsbeslutet om Bastionenunderställts ? Till att börja med vill jag slåfast att beslutet om vilken statlig myndighet som är mest lämpad att förvaltaBastionen enligt grundlagen skall fattas av regeringen. Enda anledningen tillatt frågan anmäls för är att allt som rör "ramneutraliteten"av hävd underställs prövning. Någon som helst investering är detinte fråga om i detta sammanhang. Vissa byggåtgärder av inredningskaraktär görsvisserligen i Bastionen men dessa har i sedvanhg ordning underställts (se under punkt 1 b) ovan). Mitt fortsatta resonemang utgår från att KU accepterar attöverförandet av Bastionen mellan två statliga myndigheter är en"förvaltningsåtgärd" som det åligger regeringen att besluta om. Det återstår därmed för mig att visa om sådanaförvaltningsåtgärder har beslutats tidigare och anmälts för iefterskott. Eftersom jag har visat tidigare i denna PM att förvaltningsbeslutav denna typ kan behandlas antingen under posten "korrigeringar" (somi punkt 11 i bilaga B, littera c) ) KU1981/82:35 357 eller som förändring av basbeloppet (som i punkt 3 ibilaga A) bör några tidigare sådana åtgärder redovisas för att visa attregeringen i denna fråga enbart har följt tidigare praxis. I bilaga B punkt 11, littera c) har jag redan visat pånågra exempel på "engångskorrigeringar". De är inte särskiltomfattande (endast någon miljon). Det som är mer intressant under punkt 11 ärgivetvis littera b) där regeringens beslut om relafivt omfattande nya uppgifteroch kostnader redovisas (närmare 40 milj. med anmälan om behov av"korrigering" motsvarande dessa belopp. Andra exempel på"engångskorrigeringar" är hämtade från prop. 1975/76:100 Bilaga 6, s.60. Där finns bl. a. en mindre körrigeringspost gällande avskrivning av vissmark inom skjutfält som har förts över till domänverket. Vidare ingårkompensation för höjd hyra vid genom att normernagenom regeringsbeslut har ändrats för hyressättningen (fr. o. m. budgetåret1975/76 ändras i stället ramen för att stadigvarande kompensera detta beslut,se prop. 1975:1, s. 62). Exempel på förändringar av basbelopp (=långsiktigförändring) är de tidigare beskrivna mycket stora kapitalkostnadsförändringarnai basbeloppen förbudgetåren 1980/81 (231,33 milj. och 1981/82 (26,425milj. 1977/78:100 Bilaga 7 s. 75 ökas basbeloppet med 5,07 milj.kr. för överföring av frivilliga skytterörelsen från jordbruks- tillförsvarsdepartementet och minskas basbeloppet med 2,5 milj. kr. för attförsvaret avlastas administrationskostnader för utbetalning av vissavärnpliktsförmåner. 1973:1 Bilaga 6, s. 41 anger en förändring avbasbeloppet med 29,565 milj. kr. p. g. a. ändrade principer för hyressättning. Alla dessa förändringar kan jämföras med den av migtidigare i denna PM uppskattade förändringen av basbeloppet på 10-20 milj. kr.för Bastionen, om denna senare metod hade valts. Men valde inte regeringendenna metod, dvs. att ändra basbeloppet, utan valde i stället att göra enengångskorrigering. Varför gjordes detta val och varför anmäldes inte åtgärdentill ? försvarskommitté har klart uttalat att dethittills gällande systemet att använda nettoprisindex (NPI) för att kompenseraförsvaret för inflationen har varit mindre lämpligt i vissa avseenden. Underden gångna femårsperioden har sålunda NPI gett för låg kompensation iförhållande till den verkliga pris- och löneutvecklingen under början avperioden och för hög under senare delen. Detta har medfört problem, som harlett till att ändringar nu föreslås. När åtgärder skall vidtas för att"ramneutralitet" skall uppstå kan regeringen gå fram på två vägar somjag har beskrivit tidigare. Antingen hålla inne ett "engångsbelopp"eller låta åtgärden slå igenom med ett betydligt mindre belopp i allframtid (ändra basbeloppet). Om det finns tekniska och praktiska möjligheternär regeringen väljer metod spelar KU1981/82:35 358 givetvis även den allmänna konjunktursituationen in. Under1981 var det lämpligt att hålla igen på försvarets köpkraft. Därför valdesmetoden med att hålla inne ett engångsbelopp i rådande konjunkturläge. Det hadegivetvis även varit möjligt att utnyttja även de 118,5 milj. kr, för annanverksamhet men i så fall skulle regeringen ha föreslagit en minskning avbasbeloppet i den prop. som läggs med 10-20 milj. kr. Migveterligt bäringen ifrågasatt att regeringen i rådande konjunkturläge borde hahandlat enligt den senare metoden men jag har velat påvisa den förfullständighetens skull. Det finns nämligen bara de två beskrivna metoderna attta till, givet att mitt tidigare påstående accepteras om att det rör sig om ettav regeringen fattat förvaltningsbeslut. Varför kunde inte regeringen ha anmält sin avsikt i dennafråga ? Svaret är redan givet: praxis har alltid varit att handlapå det sätt som har gjorts, dvs. bereda "fillfälle att tadel" av de åtgärder som hänger samman med "ramneutralitet" ibudgetpropositionen. I samband med beslutet om förvaltningsansvaret förBastionen undersöktes givetvis om det kunde finnas några speciella problemförknippade med beslutet. Det är härvid att märka att de frågor som rör"ramneutralitet" ofta är komplicerade och har passerat en omfattandeförhandlingsprocess innan de slutligt presenteras för . De ärenden somär svårast för regeringen att avgöra själv rör givetvis littera b) i punkt 11 ibilaga B, dvs. både uppgifter och kostnader är i princip okända för riksdagen.Eftersom Bastionen inte hör till denna kategori fanns det ingen anledning attöverväga om frågan skulle underställas under löpande budgetår. Sedan fråga har ställts i har jag undersöktproblemet vidare. En erfarenhet är att omfattningen av"korrigeringar" i samband med utfallsredovisningar är flera desenare åren än . Däremot har vad jag kallar förvaltningsbeslutvarit relativt oförändrade till sin omfattning. Om vill ändra praxisär detta givetvis möjligt men det måste då innebära att löpandeförvaltningsbeslut skall underställas prövning. Konsekvenserna avdetta har jag ingen möjlighet att nu belysa. I efterskott kan jag hålla med om att det givetvis hadevarit möjligt - mot praxis-att orientera omförvaltningsbeslutet. Däremot hade det inte varit möjligt att då konkret ta uppfrågan om "korrigeringar" (punkt 10 i bilaga B). Det går att göra förstdå budgetutfall m. m. disponeras. Vilka möjligheter har att korrigera de åtgärdersom syftar till "ramneutralitet"? Enligt min uppfattning har möjlighet att påvarje enskild punkt "korrigera tillbaka" regeringens förslag. Dtgäller såväl förändringarna av basbelopp och utgiftsram inför kommande budgetårsom "korrigeringarna" i det ekonomiska utfallet. KU1981/82:35 359 När det gäller Bastionen kanriksdagen givetvis uttala att den inte godtar korrigeringsposten om inlösen avförvaltningsbyggnaderna. Det kan kombineras med ett uttalande om att detinnehållna beloppet bör utnyttjas för t. ex. materielanskaffning. Regeringenhar i ett sådant hypotetiskt fall åtminstone två möjligheter enligt mittförmenande. Den ena är att återföra Bastionen till och låta försvarsmyndigheterna betala hyra. Den andra är attregeringen återför Bastionen till enbart /83 ochsedan återkommer fill /84 med förslag om en (stadigvarande)minskning av basbeloppet för militära försvaret. En mycket viktig planeringsmässigförutsättning för försvaret är frågan om "ramneutralitet". Jag harvisat att åtgärder för "ramneutraliteten" redovisas för riksdagensamtidigt som prisregleringsfrågorna behandlas. "Ramneutraliteten"kan lösas på två sätt. I förväg kända förändringar kan beaktas i beräkningarnainför kommande budgetår medan nya uppgifter och/eller kostnader tas med som korrigeringspostervid redovisning av utfall. är det som i frågan om Bastionen möjligt att väljavilken metod som skall fillämpas. Regeringen valde att neutralisera denekonomiska förmån som försvaret skulle ha fått vid överförandet av Bastionengenom att hålla inne ett engångsbelopp. Detta betingades delvis avkonjunkturskäl - det fanns anledning att söka dämpa de statliga utgifterna. Regeringen har helt enligt praxis anmält attförvaltningsåtgärden har konsekvenser för ramneutraliteten i budgetproposifionen.Riksdagen har ännu inte behandlat regeringens förslag i budgetproposifionen. KU 1981/82:35 360 Regeringsbeslutbeträffande tjänsten som generaldirektör för Generaldirektör och jag har- påmitt inifiativ - träffat en överenskommelse om att hon skall åta sig ettuppdrag som särskilt sakkunnig vad gäller kontakt- och utredningsuppgifter ominvandrarbarns utbildning, säger skolminister . Dennaöverenskommelse har såväl generaldirektör som jag offenligtbekräftat, liksom att vårt samarbete har varit gott. Jag har vidareunderstrukit att generaldirektör ambitiöst och lojalt fullgjort sinauppgifter som chef för . Efter vår överenskommelse har ipressen återgivits vissa uttalanden av statssekreterare . Hansuttalanden har haft en innebörd som inte överensstämmer med regeringens uppfattning.Dessa uttalanden har dessutom föranlett vissa tidningar att i tillspetsadeformer ifrågasätta generaldirektör kompetens. Jag beklagar att såskett. Dearbetsuppgifter som generaldirektör och jag träffat överenskommelseom att hon skall åtaga sig är utomordentligt angelägna och krävande och deinnebär också en rad internationella kontakter. Som generaldirektör till massmedia meddelat, avser hon att begära tjänstledighet frånskolöverstyrelsen för sitt nya arbete . KU 1981/82:35 361 PM angående regeringens handläggning av ärende rörandeKockum I skrivelse till regeringen den 25april 1979 anhöll (i det följande kallat bolaget) om lånoch statliga kreditgarantier för täckande av utvecklingskostnader för ettprojekt benämnt Agrar. I beslut beviljade regeringen bolaget lånmed . fill bolagets utvecklingskostnader för för projektet,(underbilaga De medel som sålunda tilldelades bolaget togs frånanslaget Bidrag till sysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna. Detta anslagfillkom /1980 (prop. 1978/79:49) och motiverades ipropositionen enligt följande: Det är viktigt att de insatser somsätts in i varvsregionerna inte förorsakar sysselsättningsproblem i andra delarav landet och där motverkar de åtgärder som i övrigt vidtas t. ex. på detregionalpolitiska området. Insatserna i varvsregionerna när det gäller särskiltregionalpolitiskt stöd samt stöd från den del av medelsramen förvarvsregionerna som disponeras av regeringen bör avbrytas när arbetsmarknaden ien region åter fungerar normalt. Tecken på detta kan vara att vidtagna ellerbeslutade åtgärder bedöms leda till att sysselsättningsnivån anpassar sig tillden för landsdelen normala. Huvudsyftet med det stöd som jag här har redogjort för äratt trygga sysselsättningen i berörda regioner. Oberoende av stödform bör stöddärför i varje enskilt fall inte lämnas med större belopp än vad som ärnödvändigt för att uppnå avsedd sysselsättningseffekt. Till beslut om stöd tillenskilda företag bör kunna knytas villkor om att viss sysselsättningsnivå skallupprätthållas liksom även andra villkor. 1 de fall då den åtgärd som stödsligger tidigt i den process som leder till att nya produkter kan sättas iprodukfion, bör som villkor kunna ställas att företaget genomför de åtgärdersom erfordras för att avsedd sysselsättning senare skall kunna nås. Omföreskrivna villkor inte uppfylls skall återbetalning av stöd kunna krävas. De allmänna grunder jag har angett innebär att det stödjag har redogjort för inte bör användas för att förlänga driften vidnedläggningshotade företag. Verksamheten i länen måste på skilda sätt stödjas fråncentral nivå. För att samordna det arbete som redan har inletts i regeringenskansli och påskynda beslutsprocessen där i ärenden som rör bl. a.varvsregionerna har en samordningsgrupp tillsatts med anknytning tilldelegafionen för etablerings-frågor inom industridepartementet. Delegationenbedriver dessutom som service åt tidigare nämnda arbetsgrupper i länenproduktsökning i utlandet. Denna verksamhet bör nu utvidgas till att gälla ävennu berörda län. För delegationens arbete med dessa frågor och för de redanverksamma arbetsgrupperna i länen har tidigare 13 milj. kr. För denutökning av verksamheten som blir aktuell förordar jag att 5,5 milj. kr. anvisaspå tilläggsbudget I för /79. Bådeinvestmentbolagen - de som redan finns och de nu föreslagna - och KU1981/82:35 362 problemortsgrupperna har till uppgift att aktivt sökaprodukter som kan placeras i befintliga företag eller utgöra bas för nyaföretag. Därtill bedrivs produktsökande verksamhet av vissa regionalautvecklingsfonder, statens industriverk och styrelsen för teknisk utveckling.Det är nödvändigt att alla dessa aktiviteter samordnas så att tillgängligaresurser används på ett effektivt sätt. Detta syfte tillgodoses genomdelegationen för etableringsfrå-gor inom industridepartementet som redan har ensamordnande uppgift när det gäller vissa åtgärder som vidtas till förmån förregioner som drabbas av sysselsättningsproblem till följd avstrukturförändringar inom specialståls-, textil- och konfektionsbranscherna. I beslut den 31 januari 1980beviljade regeringen bolaget ytterligare lån med . till bolagetsutvecklingskostnader för för samma projekt. Däremot avslogs bolagets begäran att erhålla garantier förkrediter på . för projektets fyra första anläggningar, (underbilaga2). Utöver av regeringen beviljade medel har lån lämnats avstyrelsen för teknisk utveckling och . samt av utvecklingsfonden beviljats lån med . Vidarehar investeringsbanken lämnat lån med ca .