bet · G501FiU34 · 1981-12-31 00:00:00 — Utskoltel lägger för sin del stor vikt vid decentraliseringsaspektenoch utgår frän att datadelegationen ser som en av sina uppgifter all bevakamöjligheterna lill decentralisering av den statliga data verksamheten. Någotsärskilt uttalande frän sida är enligt utskottels mening inteerforderligt. Yrkandena 1 och 2 i motion 1665 bör anses varabesvarade med de redovisningar och uttalanden som gjorts i propositionen resp.med vad utskottet anfört i motsvarande avsnitt. I motion 179 begärs all ger regeringentill känna vad som anförts i motionen rörande kraven på offentlig redovisningav förhållanden som rör de statliga datasystemen. Motionärenpekar i motionen på att den enskilde tenderar att komma i ett kraftigtunderläge i förhållande lill datasystemen. I motionen ges en rad exempel påsådant som allmänheten behöver vela eller kunna få svar pä i fråga om ettdatasystem. Dessa krav bör statskontoret och andra myndigheter med ansvar försystemen få formulerade för sig, anser motionären. Statskontoret bör ha ettsärskih ansvar på detta område. Imotion 2405 (yrkande 9) tas samma frågeställning upp. Där begärs att s. k.registerlagar utarbetas för ett antal statliga datasystem. Utskottetfår här hänvisa till alt dessa frågor varit föremål för riksdagensuppmärksamhet med anledning av proposition 1981/82:37 om offentlighetsprincipenoch ADB. Genom en lagändring som träder i kraft har sålundafastslagits att myndighet i princip har FiU 1981/82:34 29 skyldighetatt tiUhandahålla beskrivningar av sina ADB-register (KU 1981/ 82:21). Desålunda fastställda reglerna torde onödiggöra särskild lagstiftning i varjeenskilt fall. UtskottetviU i delta sammanhang understryka vikten av att ADB-verksamheten vid statligamyndigheter utformas på ett sådant sätt att den vanlige medborgarens kontaktermed myndigheterna inte ytterUgare kompUceras. Vägledande för myndigheternastillämpning av ADB-system bör vara att systemen skall underlätta medborgarensberättigade krav på. service från myndigheterna i sådana former att medborgarnaupplever myndighetskontakten som meningsfull. Någotsärskilt tillkännagivande rörande vad utskotiet här har anfört med anledning avde redovisade yrkandena i motionerna 179 och 2405 (yrkande 9) anser inteutskottet vara erforderligt. I motion 2405 (yrkande 10) begärs att gerregeringen lill känna vad som anförs i motionen om regeringens ochmyndigheternas redovisning av statens verksamhet. Motionären anser att insyneni statens dalaverksamhet bör förbättras genom att vaije nytt större datasystemdokumenteras i en noggrann tryckt beskrivning. Vidare menar motionären altnuvarande databilaga i huvudtiteln frågor i stället bör överlämnasvid höstriksdagens böljan saml att datafrågor bör diskuteras samlat vid etttillfälle i , tillsammans med decenlraliseringsfrågor, anlibyråkraliverksamhet,personaladministration och rationalisering. anfört i föregående avsnitt bör utgöra svar på motionärens förstakrav. Enligt utskottets mening bör frågor i övrigt som rör i vilka former destatliga systemen skall presenteras för allmänheten etc. i första handdiskuteras i datadelegationen, som tillskapats för all ge de politiskapartierna, organisationer m.fl. insyn på dataområdet. Vad gäller den särskildadatabilaga som lämnas i huvudtiteln frågorhar utskottet tagit ställning till denna i betänkandet FiU 1981/82:33.Utskottels där uttalade uppfattning är alt redovisningen fyller ett stort behovför . Detta torde också vara motionärens uppfattning. Motionärenanser att redovisningen i stället bör lämnas vid höstsessionen.Utskottet anser för sin del alt sammanställningen fyller ett behov somgemensamt underlag för de anslagsäskanden i dalafrågor som finns på skilda hålli budgetpropositionen och att redovisningen således bör lämnas i denna. Vadslutligen gäller önskemålet om en årlig sammanhållen debatt i ifrågor som rör ADB, decentralisering, antibyråkrali, rationaUsering m. m. ärdet en fråga som får tas upp i talmanskonferens och andra organ därriksdagens arbete planeras. I motion 2405 (yrkande 4) föreslås vidare dels attriksdagen ger till känna att den s.k. handläggningsordningen vidADB-investeringar bör beakta även beslutspunkter, dels att enmotsvarande ordning bör utarbetas för försvaret. FiU 1981/82:34 30 Vad gäller den första delen a.v yrkandet villutskottet erinra om all förordningen i fråga (SES 1981:266) föreskriver vadmyndigheterna skaU iaktta i samband med investeringar i statiiga ADB-system.Riksdagen har understmkit för regeringen att måste beredas tillfälleatt ta ställning till större och viktigare systeminvesteringar innan systemen låsesfast. Det ankommer på regeringen att se tUl alt så sker. Motionärensbegäran att en handläggningsordning av det slag som finns för den civilastatsförvaltningen utarbetas också för försvaret finner utskottet inte skäl atttillstyrka. Den föml nämnda handläggningsordningen för civila myndighetertillämpas också inom försvaret när det gäUer konventionell utmstning. I frågaom dataulmstning för operativa och taktiska ändamål inom försvaret finns ensärskild datakraflsplan som underlag. Del bör också noteras att investeringari dataulmstning för försvaret ofta är sammankopplade med anskaffning avförsvarsmateriel. Yrkande 4 i motion 2405 avstyrks sålunda. I motion 2405 tas vidare upp en rad frågor som rörexisterande statliga dalasystem. Iyrkande 5 begärs att varje beslut om upphandling av dator- ochpro-gramvamutmstningar för nya dator och varje steg motkonvertering av nuvarande datasystem skall anstå tilldess alt tagit ställning lill den principiella framlida utformningenav dessa förvaltningssektorers dalamtiner. Utskottethar ingen anledning ifrågasätta all regeringen underställer planeradenya och konverterade datasystem i den ordning som har fastställt.Innan detta skett bör givelvis inga anskaffningar ske som låser den framlidautformningen av systemen. Däremot bör den föreskrivna ordningen inte hindra allexisterande syslem underhålls och kompletteras i den utsträckning detta bedömsekonomiskt rationellt. Yrkandet om särskilt tillkännagivande avstyrks. Iyrkande 11 i samma motion krävs alt ledningsorganet för rättsväsendelsinformationssystem avvecklas. Utskottet får beträffande detta yrkande hänvisatill behandling av frågan (JuU 1979/80: 23 p. 2) samt vidarekonstatera att har beviljat medel till Kommittéer m.m. påjustiliedep:irtementels huvudtitel, det anslag över vilket ledningsorganet förrättsväsendets informationssystem finansieras. Utskottet finner inte anledningför att i detta sammanhang, på grundval av vad som anförts imotionen, ompröva detta fattade beslut. I yrkande 13 begärs att gör en raduttalanden rörande den s. k. ALLFA-ulredningens förslag om socialförsäkringensdatasystem. Utskottetkonstaterar att ett omfattande utredningsarbete har verkställtsrörande socialförsiikringssystemet och . En avutredningarna rör socialförsäkringens dalasystem, den s.k. (SOU 1981:24). Hela utredningsmaterialet är före- FiU 1981/82:34 31 målför överväganden i och en proposition om en allmänsocialförsäkring är aviserad. EnUgt utskottels mening bör regeringens förslagavvaktas innan lar ställning i de frågor som utretts, varförmolionsyrkandet avstyrks. I yrkande 14 krävs uppskov med genomförandeplanenför kronofogdemyndigheternas nya datasystem. Utskottet noterar att hela fråganom datasystemet för kronofogdemyndigheterna är anmäld i årets budgetproposition.Riksdagen kommer senare under innevarande session sålunda att få ta ställningtiU dessa frågor, efler beredning av civilulskotlet. Några motioner somifrågasätter den uppläggning som redovisas i propositionen har inte väckts. Medhänvisning härtill och tUl vad utskottet i det föregående anfört omskyldigheten alt tillhandahåUa beskrivningar av sina ADB-register avstyrksförevarande yrkande i motion 2405. Slutligen begärs i yrkande 6 i motion 2405 all riksrevisionsverketskall återfå sin rätt att förvaltningsrevidera den statiiga data- ochrationaliseringsverksamheten utan begränsning. I motion 1170 (yrkande 6) finnsett motsvarande krav, nämligen att granskningsansvar börinnefatta ADB-investeringar och ADB-användning. Utskottetvidhåller sin i tidigare sammanhang uttryckta uppfattning att RRV:srevisionsansvar inte är inskränkt på det sätt motionärerna hävdar. Det haransetts lämpligt att RRV inte går in med revisionsinsalser underinvesteringsskedet i ett nytt system. När systemet väl är etablerat och utgören integrerande del av myndighetens verksamhet då skall givetvis revisionenomfatta också denna del. Utskottet avstyrker de båda motionsyrkandena om ettriksdagens särskilda uttalande härom. I motion 1170 (yrkande 3) begärs tilläggsdirektivtill datadelegationen att gå igenom samtliga större statliga ADB-system. Utskottet förutsätter all direktiven i sig inte hindrar attdelegationen söker genomlysa statliga datasystem. Delegationen har tidigaregranskat RS-systemel. Det bör emellertid ankomma på datadelegationen själv alt- inom ramen för givna direktiv - bedöma vilka arbetsuppgifter som är meslangelägna i delegationens arbete. I propositionen (momenten 2 och 4) föreslåssärskilda insatser för att främja teknikupphandUng på dataområdet för denoffentiiga sektorn. För /83 beräknas 10 milj. kr. för stöd tillbeställare och leverantörer i samband med vissa teknikupphandUngsprojekt.Samtidigt föreslås att i budgetpropositionen begärt anslag om 98 milj. kr. tillAnskaffning av ADB-utrustning för /83 minskas med 5 milj. kr.Verksamheten med teknikupphandling pä dataområdet skall enligt förslagetbedri- FiU 1981/82:34 32 vasav ett särskilt organ knutet lill . Daladelegationen avses fåi uppdrag att utarbeta förslag om organisation, sammansättning, arbetsuppgifteroch verksamhetsformer för det nya organet. Detta skall verka i minst fem år.För hela femårsperioden fram tiU och med /87 beräknas delstatiiga stödet till teknikupphandling på dalaområdet uppgå lill 70 milj. kr. I motion 2396 (m), yrkande 3, yrkas avslag päförslaget om ett särskilt organ för teknikupphandling på dalaområdet. Imotionen hänvisas till att en omfattande utrednings- och planeringsverksamhetredan satts i gång för att främja teknikupphandlingen inom den offentligasektorn. Lämpligheten av att formalisera åtgärder för teknikupphandlingifrågasätts också. Teknikupphandlingsprojektbör enligt motionärernas mening stimuleras av statsmakterna främst genom allmyndigheterna uppmanas att initiera sådana projekt inom ramen för densedvanliga budgetprocessen. Till anslaget Anskaffning av ADB-utrustning bör ikonsekvens härmed anvisas tidigare begärt belopp om 98 milj. kr. I motion 2408 (s), yrkande 9, betraktas delföreslagna organet som ett provisorium. Motionärerna är inte övertygade om nu bör bygga upp ett permanent organ med den speciella uppgiften altstimulera den offentiiga teknikupphandlingen avgränsat till dataområdet.Temporärt anser motionärerna dock att ett sådant organ kan spela en viktigroll, i första hand genom att inventera aktuella projekt inom det statliga,kommunala resp. landstingskommunala området. I motionen anges all det särskildaorganet i sin bedömning av vilka projekt som skall stödjas i första hand börprioritera sådan upphandling som kan få en bred betydelse för användningeninom svenskt näringsliv och förvaltning. Motionärernaanser att teknikupphandlingen måste ses ur ett bredare perspektiv än det somanläggs i propositionen. En erfarenhet av det arbete med teknikupphandling sombedrivits är enligt motionärerna att de intressantaste nyadatatekniska tillämpningarna ofta är en kombination av dalateknik och andrateknikområden. Det gäUer exempelvis mekanik, optik, grafisk teknik, logistikoch materialstyrning, CAD (Com-puter-Aided Design), transportteknik,signalbehandling och mätteknik. Någon klar avgränsning av det föreslagnaorganets verksamhetsområde är därmed knappast möjlig, menar motionärerna. Imotionen föreslås att hos regeringen begär en översyn av samhälletsorganisation på teknikupphandlingens hela område. Syftet med översynen bör varaatt utarbeta förslag som leder lill en mer lättöverskåd-1ig struktur på detstatliga stödet, en klarare ansvarsfördelning mellan olika organ och eneffektiv resursanvändning. En särskild uppgift inom ramen för översynen börenligt motionärerna vara all utarbeta förslag om hur teknikupphandling mellansvenska industriförelag skall stimuleras. FiU 1981/82:34 33 I motion 2409 (vpk) godtas vad som föreslås ipropositionen om teknikupphandling på dalaområdet även om förslaget ansesalltför begränsat. Teknikupphandlingen bör, hävdas det i motionen, i än högregrad sällas in i ett industripolitiskt sammanhang. I motionen begärs enutredning som syftar till att främja utvecklingen av en svensk dataindustri.Enligt vad som anförs i motionen bör också upphandlingsbeslämmelserna för såvälstal som kommun och landsting ändras. Något yrkande härom föreligger dock intei nu förevarande sammanhang. I motion 2395 (yrkande 2) anses ett genomförande avförslaget om ett teknikupphandlingsorgan på dataområdet kunna få ett antaloönskade konsekvenser om inte särskilda åtgärder vidtas. Motionären anser detvara utomordentligt viktigt att kompelensgränserna mellan STU och del tilltänktanya organet noga övervägs så att STU inte berövas möjligheten att fortsättasina dataupphandlingsprojekt såväl på det nämnda området som på ett antal andrasamhällssektorer. I motionen understryks vidare, på sätt som sker även i motion2408, att de intressantaste nya datatekniska till-lämpningarna ofta är enkombination av datateknik och andra teknikområden. konstaterar i yttrande tillfinansutskottet i nu berörda frågor (NU 1981/82:6 y) att det har anförts oUkameningar om det lämpliga i att nu bygga upp ett nytt permanent organ med denspeciella uppgiften att stimulera den offentliga teknikupphandlingen pådataområdet. Invändningarna gäller främst problem förknippade medansvarsfördelningen mellan olika organ inom teknikupphandlingsområdel och medsvårigheten all överblicka strukturen på det statliga stödet förteknikupphandling. En ny inrättning för teknikupphandling inom dalaområdetskulle ytterligare accentuera denna problematik. De projekt som stöds av redanbefintliga organ för teknikupphandling har ofta betydande inslag av datateknik.Likaså kan ett särskilt organ för teknikupphandling inom dataområdet komma attstödja projekt som endast delvis berör dataområdet. Det är enligt näringsutskotletsmening av vikt att den nämnda frågan noga övervägs. Näringsutskottelanser att ett organ av det slag som föreslås i propositionen kan spela en rolli första hand genom att inventera aktuella projekt inom det statliga, detkommunala och det landstingskommunala området. Ett beslut om att skapa ettstatligt stöd lill teknikupphandling på dataområdet bör också enligtnäringsutskotlets uppfattning ha viss långsiktighel men utskottet understrykeratt den nya inrättningen därmed inte skall betraktas som permanent.Verksamheten bör efter viss lid utvärderas. Regeringen bör därefter återkommamed frågan till , sä att denna får la ställning lill om verksamhetenev. Somframgår av de motioner som väckts är det en utbredd uppfattning attteknikupphandling på viktiga utvecklingsområden bör främjas. FiU 1981/82:34 I 34 taområdetär tveklöst ett teknikområde som utvecklas snabbt. Att inom ramen för denreguljära budgetprövningen få till stånd en effektiv teknikupphandling på detoffentiiga området, så som förordas i motion 2396, innebär betydandesvårigheter. .Även om, som framgår av motionerna, sålunda invändningar kanresas rörande möjligheterna att avgränsa datatekniken från andra teknikområdenvid teknikupphandling vill inte finansutskottet motsätta sig alt ett organ avdet slag som föreslås i propositionen inrättas för teknikupphandUng pådataområdet. Någrariktlinjer för det föreslagna organets organisation, sammansättning,arbetsuppgifter och verksamhetsformer anges inte i propositionen. Utskottetanser det mot den bakgrunden lämpligt alt datadelegalionen med dess bredaförankring ges uppdraget att utarbeta förslag i dessa stycken. Utskottetfömtsätler att i del uppdrag som kommer att lämnas daladelegationen ingår altdra upp gränslinjen mellan de uppgifter som ankommer på det nya organet förteknikupphandling på dataområdet och uppgifter som ankommer på de myndighetersom redan sysslar med teknikupphandling, så som krävs i motion 2395 (yrkande2). Något tillkännagivande till regeringen härom anser inte utskottet varaerforderligt. Verksamhetenbör, som näringsutskottel anför, kunna planeras utifrån att beslutet har enviss långsiktighel men organet bör därmed inte betraktas som permanent.Verksamheten bör efler utvärderas så all del kan klargöras huruvida ettsärskilt offentligt teknikupphandUngsorgan på dataområdet fyller en funktionvid sidan av de organ som handlägger frågor om teknikupphandling i vid meningpå det offentliga området. I avvaktan på överväganden av denna art bör någondefinitiv flerårsram inte fastställas ulan anslagsbehovet får prövas från årtill år. Utskottet tillstyrker att ett anslag om 10 milj. kr. anvisas /83, vilket innebär bifall till proposhionen och avslag påyrkande 5 i motion 2396. Vaddärefter gäller förslaget i motion 2408 (yrkande 9) om en översyn av samhälletsorganisation på teknikupphandlingsområdel finner näringsutskottel i sittyttrande visst fog för den oro som kommer lill uttryck i motionen att denmångfald av åtgärder som har vidtagits eller planeras av samhället inomteknikupphandlingsområdel kan leda till vissa problem. Näringsutskottelförutsätter att regeringen tar de initiativ som erfordras för att desamhällsstödda insatserna på teknikupphandlingsområdet sammantagna skall gestörsta möjliga positiva effekt. Ett sådant initiativ kan vara att föranstaltaom en systematisk översyn av samhällets organisation på teknikupphandlingsområdetoch att vidta de åtgärder som en översyn visar vara motiverade. Finansutskottetdelar näringsutskotlets oro och förutsätter att regeringen lar de initiativsom erfordras för att kompetenstvisler skall undvikas och för att denorganisatoriska bilden skall klarna. Huruvida en systematisk översyn avsamhällets organisation på teknikupphandlingsområdel erfordras får ankomma påregeringen att bedöma. Vad utskottet här anfört. FiU 1981/82:34 35 medanledning av förslaget om en översyn av teknikupphandlingen i motion 2408 ochvad som anförs i propositionen i motsvarande del, bör ges regeringen tiU känna. Det förslag till ändrade riktlinjer för anskaffningoch finansiering av ADB-ulmslning i statsförvaUningen som föreslås ipropositionen innebär att grunddragen i nuvarande ordning bibehålls. Motbakgmnd av det vidgade kunnande på dataområdet som finns vid deenskilda myndigheterna förutsätts en ökad delegering från statskontoret ske.Riktiinjer till ledning för statskontorets fortsatta arbete på området anges.Även i övrigt föreslås vissa förändringar bl. a. vad gäller anskaffning förförsvarets räkning. Antalet ärenden som avgörs av regeringen begränsas. I motion 1664 anses de i propositionen föreslagnaövergripande riktlinjerna vara helt korrekta till sitt innehåll. Däremot ansesde konkreta följdförslagen beträffande tillämpningen inom skilda områdeninnebära avsteg från riktiinjerna. Beträffande högskolesektorn, DAFA och försvarssektorngörs inskränkningar i drift- och användarmyndigheternas ansvar ochstatskontorets uppgifter bibehålls i väsentliga avseenden. En bättre ordning ärenligt motionären alt del totala och slutliga ansvaret läggs på drift- ochanvändarmyndigheterna. Statskontorets roll bör begränsas till enbart råd ochvägledning. I motion 1170, yrkande 5, avvisas de ipropositionen förordade riktlinjerna för anskaffning och finansiering avADB-utrustning. Motionärerna vänder sig mot att man i propositionen inte harfullföljt förslagen från den särskilda utredningen om ADB-anskaffning attöverföra kompetens och ansvar tiU de olika ämbetsverken, utan i stort settlåter aUl förbli vid det gamla. Motionärerna vänder sig särskilt mot attstatskontorets roll rentav ökar i stäUet för alt minska genom all antaletregeringsärenden begränsas. Utskottet noterar all de förändringar i hittillsgällande riktlinjer för anskaffning av ADB-utrustning i statsförvaltningen somföreslås i propositionen är mindre långtgående än vad den särskildeutredningsmannen föreslog. Vissa steg las i riktning mot ett mer självständigtansvar för den berörda myndigheten men föredraganden vill gä fram successivtoch möjliggöra att graden av delegering av ansvaret kan skifta från myndighettill myndighet beroende på i vilken utsträckning man har erfarenhet ochkunnande pä ADB-området. Statskontoret kommer enligt förslaget att väsentligenha kvar totalansvaret för ADB-anskaffningen. Motionärerna är besvikna över attföredraganden inte velat gå längre. Utskottetdelar föredragandens mer eller mindre uttalade farhågor att riktUnjer som kundeuppfattas som en total delegering av anskaffningen lill de enskildamyndigheterna skulle kunna leda till att den enskilda myndig- FiU 1981/82:34 36 heten,även när den saknar kompelens härför, såg sig nödsakad alt hanteraanskaffningen på egen hand. Del skulle kunna medföra betydande kostnadsökningarför staten, särskilt vid upphandlingen. I sädana fall bör även i fortsättningenstatskontoret svara för anskaffningen. Den försiktiga linje som valts ipropositionen är enligt utskottets mening klok. ADB-anskaffning är enkomplicerad verksamhet och utskoltel har den uppfattningen all del varit tillbetydande ekonotnisk fördel för staten alt anskaffningen, inberäknatupphandlingen, varit samordnad. Den linje föredraganden valt innebär emellertidinget hinder mot en i vissa fall närmast total delegering av ansvaret till denenskilda myndigheten, när myndighetens kompetens på området är uppenbar.Utskottet utgår från att sädana möjligheter till delegering tas till vara. Meddet anförda tillstyrker utskottet att godkänner de i proposition 100bilaga 11 uppdragna riktlinjerna för anskaffning och finansiering av ADB-utrustningsamt avstyrker yrkandena i motionerna 1664 och 1170 (yrkande 5). Utskoltel har i ett föregående avsnitt av dettabetänkande tillstyrkt att ett särskilt anslag om 10 milj. kr. tas upp tillTeknikupphandling inom dataområdet för /83. I konsekvens härmedoch med bifall till proposition 123 i motsvarande del tillstyrker utskotiet attanslaget till Anskaffning av ADB-utrustning för /83 begränsasmed 5 milj. kr. i förhållande till vad som begärts i budgetpropositionen (bil.11, punkt B 2), och att sålunda 93 milj. kr. Det innebär att utskottetavstyrker yrkande 4 i motion 2396. Utskottettillstyrker att det i budgetpropositionen begärda bemyndigandet att beställaytterligare datorutrustning ges. Imotion 1170 (yrkande 2) begärs att en delegation, syftande till att minskamedborgarnas uppgiftslämnande, tillsätts. Motionärenpreciserar inte vilka uppgifter som skulle kunna slopas av dem som den enskildenu lämnar. Utskottet förutsätter alt berörda myndigheter så långt del ärmöjligt begränsar medborgarnas skyldighet att lämna uppgifter. Något uttalandefrån med anledning av motionen anser utskottet inte erforderiigt. I motion 2405 (yrkande 3) begärs att riksdagenskall ge regeringen lill känna att ett fristående administrationsdepartementskulle innebära ett väsentligt steg mot bättre datapolitik, decentralisering,antibyråkrativerk-samhet, rationalisering och personaladministrativafunktioner. Utskottetvill först anföra vissa tvivel om att så utomordentligt gynnsamma effekter sommotionären gör gällande skulle kunna uppstå genom inrättande av ett nyttdepartement. Som utskottet konstaterade när denna fråga behandlades i ett tidigare sammanhang (FiU1980/81:40) synes utvecklingen ha gått i riktning mot att koppla sammanansvarsområden av den art som nämns i motionen. Del bör emellertid ankomma påregeringen alt finna formerna för sitt arbete, och någon meningsyttring frånriksdagens sida i frågan erfordras enligt utskottels mening inte. Yrkande 3 imotion 2405 avstyrks. I motion 2409 (yrkande 3) begärsatt uttalar sig för övergång till produktionsbeskattning.