bet · G501FöU18 · 1981-12-31 00:00:00 — De får alltså inte inkräkta på det utrymme som enligt nuvarandeplanering avdelats för övriga försvarsgrenar och ändamål. Staten måste hafri nyttjanderätt till de teknologiska innovationer och övrigt underlag avlikartad natur som kan framkomma under arbetet med . För denframtida planeringen inom flygindustrin bör det klargöras att något nyttprojekt för utveckling av flygplan inte kan vara aktuellt närutvecklingsarbetena för JAS börjar minska . Industrinmåste därför inrikta arbetet mot en flygindustri som är baserad på i huvudsakcivil produktion. Skulle det vara möjligt med hänsyn till denmilitärpolitiska situationen i vår omvärld att genomföra en nedrustning - ienlighet t. ex. med tidigare utfästelser av den - fär ocksäJAS-projektet givetvis omprövas. Utskottet har informerats omförhandlingarna mellan och har lämnats av statssekreteraren i försvarsdepartementet vidutskottets sammanträden och . Sedanförhandlingarna hade avslutats redovisade överbefälhavaren sin synpå resultatet inför utskottet . fick utskottet enomfattande föredragning, varvid FöU 1981/82:18 80 försvaretsmaterielverk redovisade tekniska, ekonomiska och andra aspekter päförhandlingsresultatet medan företrädare för överbefälhavaren och chefen förflygvapnet bl.a. angav dessa chefers inställning till kontraktsförslaget.Samma dag redovisade statssekreteraren i försvarsdepartementet ytterligareunderlag i ekonomiskt avseende m. m. samt överlämnade ett till utskottetställt brev från chefen för försvarsdepartementet. begäran har överbefälhavaren samt cheferna för armén,marinen och flygvapnet lämnat ytteriigare information och besvarat frågor omJAS-projektet vid utskottets sammanträde . Chefen för armén framfördeoch utvecklade de synpunkter som han har redovisat i militärledningen och somutmynnat i att han inte kunnat biträda överbefälhavarens förslag i JAS-frågan(se bil. Chefen för marinen framhöll betydelsen av att föreliggande optionutnyttjas för att utveckla grundversionen 2110 med den s.k. Rockwellvingen. Hanförordade att riksdagsbeslut om en svensk JAS fattas i vår. Överbefälhavarenoch chefen för flygvapnet ansåg att kontraktsförslaget är tillfredsställandeför ett riksdagsbeslut . Utöverdet underlag i flygplansfrägan som redovisas i totalförsvarspropositioneneller har föredragits inför utskottet disponerar utskottet bl.a. nämnda brevfrån försvarsministern, ett kompletterande underlag () iflygplansfrågan från överbefälhavaren samt sammanställningar avflygvapenchefens och ställningstaganden till JASenligt föredragningarna . Vaije partigrupp i utskottet har också hafttillgång till sekretessbelagt material i ärendet. Énkostnadspåverkande faktor, som statssekreteraren har kommenterat särskilt,gäller den svenska dollarkursen i ett långsiktigt perspektiv. Kostnadskalkylenför projektet gäller prisläget och en dollarkurs av . Enligt en redovisning för utskottet kan totalkostnaden för JAS-projektetöka med ca 500 milj. kr. vid en dollarkurs om . I nuvarande skede av systemJAS är den totala påverkan av dollarvariationer svår att exakt fastställa.Systemet är ännu inte slutligt utformat och man vet inte vilka utländskaunderleverantörer till systemet som kan bli aktuella. Försvarsministernsbrev till försvarsutskottet överlämnades enligt uppdrag av regeringen. Besluthärom fattades vid regeringssammanträde . - att regeringens riktlinjer förJAS-förhandlingarna har förverkligats och att ett färdigt kontrakt harparaferats , - att överbefälhavaren, chefenför flygvapnet och anser att förhandlingsfrågorna löstspä ett tillfredsställande sätt och att de samtliga förordar fullföljande avprojektet genom beslut , - att regeringen dragit sammaslutsats och - att förutsättningarna förtotalförsvarspropositionens förord för svensk JAS därmed är uppfyllda. FöU 1981/82:18 81 Lydelsen av protokollet vid regeringssammanträdeoch av försvarsministerns brev framgår av bilagorna 12 och 13 till dettabetänkande. I överbefälhavarens kompletterande underlag (bilaga14 till betänkandet) behandlas JAS-systemets operativa uppgifter, beslutsläget,den presenterade systemlösningen, materielverkets och flygvapenchefensställningstaganden samt överbefälhavarens värdering i fråga om tekniskrealiserbarhet, utvecklingspotential, ekonomi och operativ förmåga. Vidarebehandlas säkerhetspolitiska faktorer samt formerna för projektets kontrolloch styrning. Som sammanfattning och förslag uttalar överbefälhavaren: Avgörande faktorer för Överbefälhavarensställningstagande är operativ och taktisk effekt samtfinansieringsmöjligheterna. De säkerhetspolitiska aspekterna är även avväsentlig betydelse. Överbefälhavarensgranskning och värdering av tillgängligt underlag visar att - svensk JAS är teknisktrealiserbar - grundversionen är operativtgodtagbar med i kontraktet inbyggd utvecklingspotential - givna optioner bör utnyttjas omökad systemeffekt därigenom kan uppnäs - de kommersiella aspekterna ärtillfredsställande - projektet kan finansieras medrimliga förutsättningar för utveckling av försvarsmaktens ekonomiska ram. Detunderlag och de ställningstaganden som efter ett mycket omfattande arbeteredovisats av och chefen för flygvapnet styrkergenomförbarheten av projektet. Överbefälhavarenföreslår mot bakgrund av här redovisade förhållanden att beslut fattas våren1982 om att i utveckla och tillverka ett JAS-system grundat på träffatavtal (2110). Detta ger operativt godtagbara flygstridskrafter ocksä på längresikt. Överbefälhavarenbedömer att det finns möjlighet att i versionerna 2110-2 och 2111 nåytterligare förbättrad systemeffekt. bör fortsatta undersökningar avdessa optioner göras. Den förstnämnda optionen bedöms icke medförakostnadsökningar. Den senare innebär begränsat ökade kostnader. Omundersökningarna bestyrker den tekniska realiserbarheten bör en inriktning motlämpligaste förbättringsalternativ fastställas . Överbefälhavarenförutsätter att försvarsmakten medges en fortsatt utveckling också på längresikt som i stort motsvarar av statsmakterna i försvarsbeslutspropositionenuttryckt ambitionsnivå. Överbefälhavarenförutsätter vidare en fortlöpande fast styrning och kontroll av projektetvarvid, , projektets operativa, tekniska och ekonomiskaförutsättningar kontrolleras. Statssekreteraren i försvarsdepartementet harkommenterat läget i förhällande till de sju villkor som har angetts i densocialdemokratiska partimotionen. Därvid har han beträffande varje villkor ihuvudsak anfört följande; 6 1981/82. FöU 1981/82:18 82 Itotalförsvarspropositionen görs inga utsagor om anslagsnivåerna i kommandeförsvarsbeslut. Försvarsprisindex ger goda möjligheter att bevara en realköpkraft. Nya avvägningar av säkerhetspolitiska krav, försvarets behov och destatsfinansiella resurserna får ske i försvarsbesluten , 1992, 1997, etc.JAS-projektet ryms dock inom flygvapnets budget till sekelskiftetäven med förutsättning om s. k. nominellt oförändrad ram. Överbefälhavarens ram 24,9miljarder kronor fram . Överbefälhavarens planeringsram efterdet att förhandlingarna avslutats och projektets ekonomiska konsekvenser kanöverblickas är . Den ryms inom såväl flygvapnets somförsvarsmaktens budget. Överbefälhavaren har det reella avvägningsansvaret. Omstatsmakterna ändå skulle insistera på en ram om så kandetta genom något långsammare serieleveranser under åren 1992-2000.Detta vore dock orationellt. Efter ett riksdagsbeslut avser regeringen attfastställa en bestämd ekonomisk ram för myndigheternas arbete med JAS-projektetfram . Regeringen har sammauppfattning. JAS motsvarar överbefälhavarens och flygvapenchefens krav.Luftförsvarsfunktionen är dimensionerande för utvecklingsarbetet. Realiserbarhet, statens insynoch avbeställningsrätt, industrins ekonomiska risk och garantier fördriftsäkerheten. Allt detta är tillgodosett i förhandlingarna och befäst iavtalet. Kostnadsfördyringar måstebetalas inom flygvapnets anslag. Regeringen, överbefälhavaren och chefen förflygvapnet har samma principiella uppfattning. Överbefälhavaren har dock detslutliga avvägningsansvaret när det gäller att åstadkomma en balanseradförsvarsmakt med godtagbar operativ effekt inom en given försvarsbudget. Fri nyttjanderätt tillinnovationer. Detta har uppnåtts i förhandlingarna och är befäst i avtalet. Inget ytterligare militärt flygplansprojekt. Flygindustrin baseras på i huvudsak civil produktion. Villkoretöverensstämmer i hög grad med intentionerna flygplanspropositionoch i totalförsvarspropositionen. JAS skall möjliggöra en sådan omstruktureringav den svenska flygindustrin i riktning mot en fördelning militär och50% civil produktion. Något nytt militärt flygplansprojekt under 1990-taletplaneras inte och behövs inte för försvarsmakten. Däremot är det ännu förtidigt att säga om JAS blir det sista svenska militärflygplanet. Utskottet anser liksom regeringen att det nu finnstillräckligt underlag för beslut av i denna fråga. Varje långsiktigtprojekt är förenat med osäkerheter. Dessa har så långt möjligt beaktats ikontraktsförhandlingarna. Innehållet i den preliminära uppgörelsen och är enligt utskottets meningfullt tillfredsställande. Myndigheter och industrier har tagit fram underlagför ett inhemskt JAS-system som är anpassat till svenska förhållanden ochvillkor. Avsiktenär att projektet - inom flygvapnets ekonomiska ramar -successivt skall anpassastill utvecklingen i olika avseenden. T. ex. i fråga om hotbild, valutakurseroch drivmedelspriser är det nu och inte möjligt attförutsäga utvecklingen kring och efter se- FöU 1981/82:18 83 kelskiftet.Osäkerheter av detta slag har belysts inom ramen för JAS-arbetet.Även i detta avseende synes beslutsunderlaget innehålla vad som är möjligt attfå fram. har förts fram förslag om uppskov med riksdagsbeslutet iflygplansfrägan. Ett sådant uppskov är inte motiverat och skulle innebära enrad nackdelar ekonomiska, säkerhetspolitiska och industripolitiska. Beslutethar förberetts och bör fattas i samband med det långsiktigaförsvarsbeslutet. Denekonomiska kalkylen för projektet gäller totalt 25700 milj. kr. Härav faller 3800 milj. kr. på den närmastefemårsperioden (prisläge ). Kalkylen innehåller betydandereserver. Medhänvisning till det underlag som utskottet har redovisat i det föregåendeanser utskottet, liksom regeringen, att planeringen nu bör inriktas mot attinom landet utveckla och tillverka ett svenskt JAS-system, sä att ersättning avViggensystemet kan påbörjas . bör alltsåenligt utskottets mening godkänna de riktlinjer för flygplansanskaffningen somförsvarsministern har förordat. Utskottetinstämmer i propositionens förslag beträffande styrning av projektet. Genom enkraftfull styrning av detta bör regeringen med hjälp av myndigheterna hällabåde kostnader och prestanda under effektiv kontroll. Avtalsförslagetförutsätter särskilda kontrollstationer. Varje utnyttjande av option bör prövasav regeringen. Tillden option som gäller version 2111 bör tas ställning när man har genomförtvindtunnelprov och andra undersökningar som gäller den s.k. Rockwellvingen.Utskottet utgår i detta sammanhang frän att regeringen liksom isärskild ordning kommer att låta försvarsutskottet och de parlamentariskttillsatta ledamöterna i militärledningens rådgivande nämnd följa arbetet medprojektet. Riksdagenbör som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet nu har anfört omledning och kontroll av samt om parlamentarisk insyn i detta. Avdet sagda följer att motion 1257 (fp) bör bifallas medan ifrågavarande yrkandeni motionerna 2276 (s), 2281 (s) och 2283 (vpk) bör avslås. Yrkandet i motion2262 (m) ligger i linje med propositionsförslaget och utskottets förslag om ettsärskilt tillkännagivande. Riktlinjerför den flygtekniska forskningen I totalförsvarspropositionen (bil. 2 s. 118-119)redovisar försvarsministern sin syn på inriktningen av den flygtekniskaforskningen. Han berör bl.a. o inriktningen enligt riksdagsbeslut FöU 1981/82:18 84 obetydelsen av en kvalificerad flygteknisk forskning inom områden som aerodynamikoch material- och strukturforskning o den flygtekniska forskningens betydelseför den civila flygtekniken o värdet av att anskaffa en ny transsoniskvindtunnel o överföring av uppdragsverksamhet vid tekniska högskolan iStockholm 1981/82:2262 av m.fl. (m) såvittgäller yrkande 7 att beslutar att ställningstagande i fråga ominriktningen och omfattningen av den flygtekniska forskningen uppskjuts iavvaktan pä kompletterande förslag från regeringen. Försvarsministern bedömer det vara angeläget med enkvalificerad flygteknisk forskning inom sådana områden som aerodynamik ochmaterial-och strukturforskning. Kunskaper inom dessa områden kan enligt hansmening bidra till att förbättra svensk flygindustris förmåga att utvecklaflygplan och robotar även om de militära flygplansbeställningarna på läng siktminskas. Föratt stärka landets kompetens, bl. a. inom områden som aerodynamik ochhållfasthetslära, har flygtekniska försöksanstalten hemställt om medel för attanskaffa en ny transsonisk vindtunnel, eftersom tekniska prestanda hos debefintliga tunnlarna är otillräckliga. Försvarsministernanser att anskaffning av en ny transsonisk vindtunnel skulle vara värdefull förframtida svensk flygteknisk forskning. 1 totalförsvarspropositionen (bil. 2 s.119) uttalar han sin avsikt att föreslå regeringen att återkommatill i denna fråga. Uppdragsverksamhetenvid institutionen för flygteknik vid tekniska högskolan i bör enligtförsvarsministern överföras till flygtekniska försöksanstalten. Han har idenna fråga samrått med chefen för . Imotion 2262 frän moderata samlingspartiet uttalas att den flygtekniskaforskningen har mycket stor betydelse dels mot bakgrund av , delsmot bakgrund av ansträngningarna att vidga basen för den svenskaflygindustrin. Motionärerna anser att det knappast är möjligt att ta ställningtill riktlinjer för denna forskning innan det aviserade regeringsförslaget harförelagts . Utskottet konstaterar att inte har fåttnågon proposition om anskaffning av ny vindtunnel. Kostnadenför att tillföra flygtekniska försöksanstalten en transsonisk vindtunnel ärberäknad till 200 milj. kr. Regeringen har övervägtatt föreslå att en ny vindtunnel förläggs till , i anslutning FöU 1981/82:18 85 tilltekniska högskolan där. Anskaffningskostnaden för detta alternativ harberäknats till 230 milj. kr. i samma prisläge. För ändamålet har undersöktsmöjligheten att berörda intressenter delar finansieringen. Någon slutliglösning av finansieringen kunde dock inte nås. Utskottethar inhämtat att man inom i detta läge förbereder direktivför en översyn av den samlade flygtekniska forskningen i . Avsikten äratt översynen avslutas och att en proposition i ämnet skalllämnas till ; I avvaktan pä en sådan proposition är detknappast meningsfullt att i denna fråga nu tar så preciseradställning som regeringen har förutsatt. Företrädareför , flygtekniska försöksanstalten, tekniska högskolani , och har inför utskottet redovisatunderlag och synpunkter beträffande behovet av en ny vindtunnel. Frågan haranknytning till flygplansanskaffningen för det militära försvaret men ocksåbetydelse för områden som är viktiga för den civila flygtekniken. böravvakta förslag av regeringen och endast i huvudsak godkänna de riktlinjerför den flygtekniska forskningen som har förordats av försvarsministern. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. beträffandeflygplansanskaffningen res. 8 (s) a. att riksdagenmed bifall till proposition 1981/82:102, motio nerna 1981/82:1257 och 1981/82:2262, yrkande 6 i denna del, samt med avslag på motionerna 1981/82:2276, yrkande 9, 1981/ 82:2281 och 1981/82:2283, yrkande 10, godkänner de riktUnjer som föredragande statsrådet har förordat, b. att riksdagenmed anledning av proposition 1981/82: 102 och med bifall till motion 1981/82:2262, yrkande 6 i denna del, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om ledning och kontroll av samt om insyn i detta, 2. beträffandeden flygtekniska forskningen att medanledning av proposition 1981/82:102 och motion 1981/82:2262, yrkande 7, ihuvudsak godkänner de riktlinjer som föredragande statsrådet har förordat. 9 (m) Regeringen har i totalförsvarspropositionen (bil. 120-128) föreslagit att godkänna de riktlinjer för försvarsindustripolitikensom föredragande statsrådet har förordat. Kartong: S, 85, i hemställan 1, Tillkommer: res, 8 (s) FöU 1981/82:18 86 Under allmänna utgångspunkter slårförsvarsministern fast att den industriella kapaciteten att inom landetutveckla, tillverka och underhälla försvarsmateriel har betydelse både för vårsäkerhetspolitiska trovärdighet och för försvarsmaktens utformning ochutnyttjande, I det följande berör han bl. o samhällsekonomiska hänsynvid stora upphandlingar o industriella aspekter i försvarsmyndigheternasplanering o strukturförändringar inom svensk försvarsindustri o samordning avförsvarsindustrin i på vissa områden o export av försvarsutrustning o betydelsen av teknisk ochkommersiell kompetens hos o undantag frånupphandlingsförordningens krav på konkurrens. Beträffandeinriktning av olika försvarsindustriella sektorer berör försvarsministernbl.a. o utveckling ochtillverkning av robotar o förmågan att inom landet utveckla och tillverkaubåtar o produktionen vid o ammunitionsindustrin okrutproduktionen o elektronikindustrinskompetens och konkurrenskraft o fordonsindustrin. Beträffandekompensationsaffärer berör försvarsministern bl. a. olika inriktningar avsädana affärer samt vid vilka tillfällen och i vilka former de bör övervägas. 1981/82: 1586 av m. fl. (vpk) variyrkas att enligt motion 1981/82:1585 hos regeringen hemställer omförslag till samhälleligt övertagande av den svenska krigsmaterielindustrin. 1981/82; 2274 av m. fl. (s) variyrkas att beslutar att ubåtsproduktionen möjligt skallöverföras till . 1981/82:2283 av m.fl. (vpk) såvittgäller yrkande 11 att hos regeringen begär att ett program skyndsamtutarbetas för civilt utnyttjande av resurser som kan frigöras genom nedskärningav den militära flygplanstillverkningen och för att trygga sysselsättningen förde anställda inom militär flygplansindustri. FöU 1981/82:18 87 har i sitt yttrande tillförsvarsutskottet redogjort för två aktuella utredningar om försvarsindustrin.I yttrandet tas också ställning till några av de motioner som försvarsutskottetbehandlar i detta avsnitt. avstyrker bifall till motionerna1586 (vpk) och 2283, yrkande 11 (vpk). Den förra går ut på attförsvarsmaterielindustrin skall förstatligas. I den senare motionen efterlysesett program för civilt utnyttjande av de resurser som kan frigöras genomnedskärning av den militära flygplanstillverkningen och för tryggande avsysselsättningen för de anställda inom denna bransch. anseratt nämnda motionsyrkanden bör avslås med de motiveringar som har angetts avnäringsutskottet. Näringsutskottetunderstryker att det från industripolitisk synpunkt är värdefullt att Sverigekan behålla en högteknologisk flygindustri. Försvarsministern har ipropositionen framhållit försvarsindustrins och inte minst flygindustrinsbetydelse för vår säkerhetspolitiska trovärdighet och för försvarsmaktensutformning och utnyttjande. Den ger oss möjligheter att välja en svensk försvarsprofil.Försvarsutskottet instämmer i dessa delar i vad försvarsministern ochnäringsutskottet har anfört. Försvarsutskottethar inte heller i övrigt något att erinra mot de riktlinjer somförsvarsministern har förordat. Beträffande ubåtsindustrin uttalar han attinriktningen på lång sikt bör vara att samordna utveckling och produktion avubåtar så att kostnaderna reduceras. I denna del finns ett motionsyrkande attriksdagen beslutar att ubåtsproduktionen möjligt skall överföras tillKarlskronavarvet. Detråder bred enighet om att den inhemska förmågan att utveckla ochtillverka ubåtar bör behållas. Kompetensen finns inom den statligavarvskoncernen och där hos Kariskronavarvet och . Ubåtsproduktionenför det svenska försvaret är f. n. uppdelad på dessa båda varv. Enligtförsvarsministern leder uppdelningen till fördyringar. Utskottet vill för sindel inte förorda att nu går längre än att godkänna inriktningen moten ökad samordning . Motion 2274 bör avslås. Beträffanderestriktionerna för export av krigsmateriel har regeringen lämnat vissaförslag till (prop. 1981/82: 196). Dessa förslag har behandlats avutrikesutskottet (UU 1981/82:26). Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet 1. att avslår motion1981/82:1586 om samhälleligt övertagande av den svenska försvarsindustrin, 2. att avslår motion1981/82; 2274 om ubätsproduktionen, 3. att avslår motion1981/82:2283, yrkande 11, om ett program för flygplansindustrin, 4. att godkänner deriktlinjer för försvarsindustripolitiken som föredragande statsrådet harförordat. FöU 1981/82:18 88 Regeringen har i proposition 1981/82:102 (bil. 2 s.129-137) berett tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådethar anfört om underhållsfrågor inom försvaret. Regeringen bemyndigade i december 1980försvarsministern att tillkalla en särskild utredare för att granska försvaretsmaterielunderhåll. Utredningen, som har antagit namnet 1980 årsunderhällsutredning (U 80), överlämnade delbetänkandet (Ds Fö1981:7) Försvarets materielunderhåll . Utredningen räknar medårliga besparingar om ca 100 milj. kr. om alla dessförslag genomförs. Därtill kommer ca 20 milj. kr. i insparade investeringar. Deöverväganden försvarsministern redovisar i propositionen bygger på dettautredningsförslag. Försvarsministern behandlar inledningsvis vissaallmänna frågor om underhållet i försvaret. Han framhåller i detta sammanhangatt krigets krav måste utgöra grund för utformningen av underhållsfunktionenliksom för all annan verksamhet inom försvaret. bör verksamheten ifred bedrivas så rationellt och effektivt som möjligt. Vidbehandlingen av grunderna för underhållets organisation och dimensioneringberör försvarsministern inledningsvis det verkställande underhållet. Han anseratt detta, som f. n. är fördelat på tre nivåer benämnda A-, B- och C-nivåerna,skall hänföras till en främre och en bakre nivå. Till den främre nivån, som ärnära knuten till de förband eller enheter där materielen används, hänförstillsyn, service, smärre reparationer m. m. Vid den bakre nivån utförs meraomfattande underhällsåtgärder. Försvarsministernbehandlar också frågan om köpta tjänster inom underhållsområdet. Han uttalaratt ett samutnyttjande av civila och militära resurser för materielunderhåll ärmotiverat från såväl principiella som ekonomiska och beredskapsmässigasynpunkter. Försvarsministern föreslår i det sammanhanget att nuvarandehuvudverkstadsprincip skall överges. Försvarsministernbehandlar därefter o reducerade fredsresurser för fartygsunderhäll pävästkusten och vid kustartillerietsmyndigheter o införande av ett centraliserat/regionaliserat underhäll avflygvapnets FöU 1981/82:18 89 osamordning pä olika versioner av förvaltningen och underhållet av flygplan ochhelikoptrar o materielskador och materielförluster samt gallring av övertaligmateriel o underhållet av civilförsvarets materiel. 1981/82:342 av () ochKarl-Anders () vari yrkas att hos regeringen begär attstörre delen av det fartygsunderhället av försvars- ochregionalpolitiska skäl hänvisas till , 1981/82:2276 av m. fl. (s) såvitt gälleryrkande 10 att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vissa underhållsfrågor inom försvaret. Den s. k. huvudverkstadsprincipen infördes är 1970(prop. 1970; 110, SU 110, rskr 276). Den innebär att vissa verkstäder -endast förenade fabriksverkens underhållssektion och -förbundit sig att ha resurser i form av utrustning och personal disponibla.Beställaren å sin sida har förpliktat sig att utnyttja dessa resurser.Försvarsministern anser i enlighet med U 80:s förslag att de nuvaranderegeringsföreskrifterna om huvudverkstäder bör upphävas och gällandeprincipavtal med huvudverkstäderna sägas upp. Förslag till former förupphandling av tekniskt underhållsstöd och villkor för långtidsavtal om underhållbör enligt försvarsministern utredas av pågående utredning om upphandling avförsvarsmateriel (Fö 1980:03).