bet · G501NU34 · 1981-12-31 00:00:00 — Därmed är inte sagt att de industripolitiska åtgärderna skall utnyttjasför en permanent subventionering av verksamhet sotn saknar konkurrensförmåga.Det måste vara en klart uttalad strävan att avveckla sådan verksamhet.Däremot kan det - av samhällsekonomiska eller sociala skäl vara motiveratatt temporärt stödja sådan verksamhet och att därvid uttnyttja just insatsersom hör till den industripolitiska medelsarsenalen. NU 1981/82:34 36 Fortgående och stora förändringar i den befintligaindustristrukturen är enligt utskottets uppfattning i hög grad önskvärda. Manmåste emellertid vara klart medveten om att det vore orealistiskt att räkna meden så snabb tillväxt i "framtidsbranscherna" att produktionen ibefintliga anläggningar i någon mer väsentlig utsträckning skall kunna ersättasav ny produktion . Vistår i inför uppgiften att, främst genom en industriell expansion,skapa de resurser som krävs för att sanera ekonomin och återvinna jämvikt ibytesbalansen. Kravet på industriell expansion kommer inte att kunnatillgodoses om befintliga anläggningar slås ut i snabb takt. Vi måste vararädda om den produktionskapacitet vi redan har i befintliga anläggningar. Utskottetinstämmer i vad som i den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:1488 sägs omatt en huvudlinje industripolitik måste vara den ömsesidigaöppenheten, dialogen mellan samhällsorgan, företag och anställda. Problemen iekonomin är djupt allvarliga. De gemensamma ansträngningar som krävs för attlösa problemen kan aldrig bli verklighet utan en öppen diskussion och ensammanjämkning av skilda uppfattningar och intressen. Ettannat skäl till behovet av en sådan fortlöpande dialog är att en selektivpolitik aldrig kan bedrivas utan nära kontakter mellan samhällets ochnäringslivets representanter. Det finns varken anledning eller praktiskamöjligheter för statsmakterna att bygga upp en egen organisation för att tafram det fullständiga beslutsunderlaget. Självklart skall den kompetens somfinns i näringslivet utnyttjas vid besluten. Utskottetmenar därför att man från statens sida i organiserade former bör ta uppöverläggningar med näringslivet om hur de expansionsmöjligheter som finns iindustrin praktiskt skall tas till vara. Diskussionerna bör bl. a. omfattafrågor som rör samverkan mellan samhälle och företag inom ramen för ett utbyggtnordiskt industrisamarbete samt den svenska industrins möjligheter att i ökadutsträckning hämta sina insatsvaror från inhemska leverantörer i stället föratt importera. Dessutom bör man se över större tänkbara investeringsprojekt iindustrin och förutsättningslöst diskutera villkoren för att olika projektskall komma till stånd. Möjligheterna till ett nära samarbete mellan staten ochenskilda företag bör därvid noga prövas. Ett uttalande av denna innebörd börgöras av . Utskottet tillstyrker således yrkandet härom i motion1981/82:1488 (s). Däremotkan utskottet inte ställa sig bakom de förslag till allmänna riktlinjer förnäringspolitiken som läggs fram i motionerna 1981/82:1045 (fp), 1981/82:1054(fp) och 1981/82:1052 (m). Motionerna bygger på en utomordentligt förenkladbild av hur ekonomin fungerar. I ett samhälle som är i så hög grad präglat avinstitutionella förhållanden som vårt kan inte den praktiska politiken utformasmed utgångspunkt i denna typ av NU 1981/82:34 37 Utskottet avstyrker därför de aktuella yrkandena i dessa motioner. delsatt utskottet under 1 bort hemställa I. beträffande allmänna riktlinjer förnäringspolitiken att a) med bifall till motion1981/82:1488 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om överläggningar mellan staten och näringslivet, b) avslår motionerna 1981/82:1045och 1981/82:1054 samt motion 1981/82:2052 yrkande 1. Struktur- och utvecklingsfond (mom. 3)Reservanterna anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 27 med "Utskottet har" och slutar pä s. 28 med "dennadel" bort ha följande lydelse: har tidigare avvisatdet förslag om en stmktur- och utvecklingsfond som åter förs fram i desocialdemokratiska partimotionerna 1981/82:1488 och 1981/82:2138. Härvid harriksdagen bortsett från de gmndläggande motiven för att en sådan fond börtillskapas. Framtidsinriktade satsningar frän företagens sida är nödvändiga,om inte stmkturförändringarna i olika branscher skall bli rent defensiva. Densviktande investeringsviljan inom industrin, sedd mot bakgmnd av Sverigesallmänna ekonomiska läge, gör sådana satsningar än mer oundgängliga. Denföreslagna stmktur- och utvecklingsfonden har här en viktig uppgift att fylla,eftersom redan befintliga instmment inte är tillräckliga när det gäller attåstadkomma det riskkapital som behövs. Strukturfonden skulle pä ett annat sättän de befintliga kapitalmarknadsinstitutionerna kunna ta sådana risker som ärförknippade med insatser av det slag det här gäller. En sådan fond bör alltsåinrättas i enlighet med vad som föreslås i motionerna 1981/82:1488 (s) och1981/82:2138 (s). delsatt utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffandestruktur- och utvecklingsfond att med bifalltill motion 1981/82:1488 yrkande 9 och motion 1981/82:2138 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Industripolitisk satsning i (mom. 4) dels att den del av utskottets yttrande som böljarpå s. 28 med "Utskottet vill" och slutar på s. 29 med "dennadel" bort ha följande lydelse: NU 1981/82:34 38 Med hänsyn till det allvarliga sysselsättningslägeti , särskilt efter Vänerskogs konkurs, anser utskottet liksommotionärerna att ytterligare medel bör ställas till utvecklingsfondensförfogande för att fonden enligt gällande låneregler skall kunna förse de småoch medelstora företagen i länet med riskvilligt kapital. Utskottet villsärskilt understryka att de företag som direkt eller indirekt har drabbats avVänerskogs konkurs torde vara i behov av särskilt riskkapital frånutvecklingsfonden innan deras verksamhet kan stabiliseras. Till det anfördavill utskottet lägga att regeringen i sin proposition om regionalpolitiken(prop. 1981/82:113 s. 118-189) visserligen har föreslagit att anslaget tillregionala utvecklingsinsatser skall öka, men att medlen enligt propositionenskall disponeras av resp. länsstyrelse och att det inte finns någon garanti föratt de önskemål som framförs i motionen blir tillgodosedda. På grund av detanförda föreslår utskottet att under särskild mbrik. Riskkapital förindustriella projekt i , för /83 under fjortondehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av 4 milj. kr. Utskottet tillstyrkerdärmed förslaget i motion 1981/82:2006 i denna del. delsatt utskottet under 4 bort hemställa 4. beträffandeindustripolitisk satsning i att med bifalltill motion 1981/82:2006 yrkande 5 till Riskkapital för industriella projekt iVärmlands län för /83 under Qortonde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag av . och därvid som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Nordiskt industripolitisk samarbete (mom. 10)Reservanterna anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 33som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "dessadelar" bort ha följande lydelse: Möjligheternatill ett vidgat nordiskt industripolitiskt samarbete har enligt utskottetsmening inte pä långt när utnyttjats till fullo genom de initiativ som nyssredovisats. Teknisk forskning och utveckling är ett av de områden som enligtutskottets uppfattning bör kunna bli föremål för ett starkt utvidgat nordisktsamarbete. Utskottet anser att regeringen bör ta initiativ till överläggningarhärom med regeringarna i övriga nordiska länder. Ett annat område där ettsamarbete skulle kunna betyda en väsentlig stimulans för industrin är denoffentiiga upphandlingen, särskilt teknikupphandlingen. Regeringen böruppmanas att se över på vilka sektorer en gemensam teknikupphandling är möjlig.Eftersom samordningsfrågorna torde vara svårlösta kan det vara lämpligt att iförsta hand överväga ett samarbete på bilateral bas. Allmänt gäller enligtutskottets mening att regeringens beredskap för att stödja olika initiativtill nordiskt industriellt samarbete inom NU 1981/82:34 39 Som anförs i motion 1981/82:1488 (s) skulle denna högre beredskapsgradförslagsvis kunna åstadkommas genom att regeringen utser en särskildstatssekreterare eller sakkunnig med ansvar för det nordiska industripolitiskasamarbetet. nu har anfört om behovet av ökade resurser för nordiskt industripolitisktsamarbete bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottettillstyrker därmed motionerna 1981/82:1488 (s) och 1981/ 82:2138 (s) såviU nuär i fråga. delsatt utskottet under 10 bort hemställa 10. beträffandenordiskt industripolitiskt samarbete att med bifalltill motion 1981/82:1488 yrkandena 12 och 13 och motion 1981/82:2138 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. , och (alla m) anför: Riksdagenkommer senare under detta att ta ställning till regeringens förslagom de små och medelstora företagen (prop. 1981/82:118) och om anslag tillStatsföretag (prop. 1981/82:125). I motioner med anledning av dessapropositioner har moderata samlingspartiet närmare utvecklat sin syn på defrågor som behandlas i propositionerna. Med hänsyn härtill inskränker vi oss idet nu aktuella betänkandet till att i detta särskilda yttrande ange någrahuvuddrag i vår uppfattning angående dels statiig företagsamhet, dels de småoch medelstora företagens situation. fri ekonomi är det statens uppgift att sätta upp ramar för företagensverksamhet. Inom dessa ramar skall företagen få verka fritt och anpassa sigtill marknadens krav. ekonomi med en stor statlig företagsamhet är risken uppenbar att statensroll som gränsutstakare kommer i konflikt med statens roll som företagare.Risken finns alltid att statliga myndigheter - medvetet eller omedvetet -påverkas av det faktum att vissa företag är statliga. En statlig företagssektorleder också lätt till en felaktig resursfördelning genom att olika parter isamhället i praktiken tvingas ta speciella hänsyn till det statligaföretagskomplexet. Detta kan gälla t. ex. kreditinstituten. När ett statligtföretag kräver krediter fordras det mycket för att kreditinstituten skall säganej, även om projektet ser svagt ut. Dessa kan därigenom komma att ge avkall päsin samhällsekonomiska uppgift, nämligen om kreditutrymmet inte räcker tillutvecklingsbara och lönsamma företag. Enligtmoderat uppfattning skall statlig företagsamhet förekomma endast när särskildaskäl föreligger. Det kan vara fråga om en monopolsituation eller ett särskiltkapitalkrävande projekt eller ett fall när särskilda NU 1981/82:34 40 sysselsättnings-och regionalpolitiska skäl är för handen. Ett typexempel är . I övrigt börföretagen drivas i enskild regi och verka inom de ramar förmarknadshushållningen som har ställts upp av statsmakterna. Vianser således att den statliga företagsamhetens roll bör begränsastill att sanera och driva sådana företag som av särskilda skäl eller underbegränsad tid måste tas om hand av staten. Detta kan t. ex. vara fallet vid stmkturkriserinom branscher där regional- och sysselsättningspolitiska hänsyn kräver attstaten tar ett ansvar. Ifråga om småföretagens situation vill vi framhålla att näringspolitiken alltförmycket har utformats utan hänsyn till småföretagarnas och småföretagensverklighet. Ändringar bör genomföras bl. a. på skattelagstiftningens område.Kapitalbeskattningens utformning har stor betydelse för många småföretagsfortlevnad. Förmögenhetsskattens storlek framtvingar stora uttag urrörelsen. Medel som skulle kunna användas till nya investeringar,förstärkningar av soliditeten eller annan form av expansion går i stället tillskatt. Vi anser att den del av en företagares förmögenhet som är bunden iföretaget som arbetande kapital heU skall befrias frän förmögenhetsskatt samtgåvo- och arvsskatt sä länge kapitalet stannar i företaget. Likaså bör, ilikhet med vad som skett i flertalet konkurrentländer ute i ,dubbelbeskattningen av aktieutdelningar avskaffas i sin helhet. Härigenomskulle enligt vår mening en spridning av aktieägandet stimuleras och utbudetav riskvilligt kapital öka. Vivill också att vissa förändringar av de regionala utvecklingsfondernasverksamhet skall genomföras. Utvecklingsfondernas egen utlåningsverksamhet börminskas. Den kreditgivande verksamheten bör skötas främst av de ordinariekreditinstituten, i första hand bankerna. Utvecklingsfonderna bör i ställethänvisas till att i ökad utsträckning förmedla och samordna krediter frånandra kreditinstitutioner.