bet · G501SfU15 · 1981-12-31 00:00:00 — omändringar i sjukförsäkringen m. m. 1981/82:144 och prop. 1981/82:100) proposition 1981/82:144 om ändringar isjukförsäkringen m. m., proposition 1981/82:100, bil. 8 punkterna B 8 och B9, sju motioner som väckts med anledning avproposition 1981/82:144, nio motioner från den allmänna motionstiden . I syfte att genomföra nödvändiga besparingar avsjukförsäkringens kostnader har regeringen i proposition 1981/82:144 föreslagitändringar i rätten till sjukpenning m. m. Förslaget innebär följande.Ersättning skall fr. o. m. inte utgå för de (insjuknan-dedag och ) vid varje sjukdomsfall. Dettaskall gälla även om sjukdomen är orsakad av arbetsskada. Kompensationsnivånsänks från av den sjukpenninggrundande inkomsten för deförsta efter insjuknandedagen i varje period. För inkomstdelarmellan 5,5 och 7,5 basbelopp (enligt basbeloppet för mellan 97 900 och133 .) sänks kompensationsnivån under hela sjukperioden till . Deändrade reglerna om kompensationsnivå skall gälla även för föräldrapenning somutgår för tillfällig vård av barn, för havandeskapspenning, för ersättningtill tillfälliga smittbärare och för arbetsskadeförsäkringen undersamordningstiden (). Socialdemokraterna (motion 2209) ochvänsterpartiet kommunisterna (motion 2390) har yrkat avslag på förslagen.Moderata samlingspartiet (motion 2388) har yrkat avslag på regeringens förslagom sänkta kompensationsnivåer och föreslagit att kompensationsnivån inomsjukpenningförsäkringen generellt sänks till av den sjukpenninggrundandeinkomsten. Utskottettillstyrker förslaget såvitt avser insjuknandedagen och karens-dagar. I dettasammanhang föreslår utskottet att regeringen får i uppdrag att lösa de problemsom uppkommer för egenföretagare genom att deras nuvarande möjlighet att väljaett karensdagsalternativ av upphör och därmed också grunden för enmotsvarande nedsättning av sjukförsäkringsavgiften. Underutskottsbehandlingen har uppmärksammats att förslaget strider motILO-konventionen nr 121 om förmåner vid yrkesskada. Utskottet hänvisar i dettaavseende till att den översyn av arbetsskadeförsäkringen 1 1981/82. SfU 1981/82:15 2 sominom kort skall komma till stånd får finna en lösning som tillgodoserkonventionens krav. Motdessa utskottets beslut reserverar sig de socialdemokratiska ledamöterna (res.1). Förslagenom ändrad kompensationsnivå avstyrks av utskottet. I denna fråga avgerföreträdare för center- och och företrädare för moderatasamlingspartiet reservationer (res. 2 och 3). Ipropositionen föreslås att gör ett uttalande riktat till arbetsmarknadensparter. Utskottet föreslår att uttalar att det från samhälletssynpunkt är angeläget att arbetsmarknadens parter i kommande avtalsrörelsemedverkar till att de nya reglerna för självrisken i sjukpenningförsäkringenfår likvärdig effekt för olika grupper på arbetsmarknaden. Desocialdemokratiska ledamöterna riktar i en reservation kritik mot att riksdagensöker utöva påtryckning på arbetsmarknadsparternas handläggning avsjuklöneavtalen (res. Utskottettillstyrker även förslag i propositionen om höjt sjukpenningavdrag vidsjukhusvård och minskad ersättning vid tandvård fr. o. m. den 1 juli 1982.Också i dessa frågor reserverar sig de socialdemokratiska ledamöterna (res. 6och 7). Regeringensförslag om medelsanvisning till sjukförsäkringen för /83biträds av utskottet. De socialdemokratiska ledamöterna reserverar sig oehföreslår att anslaget räknas upp med 155 milj. kr. Slutligenhar regeringen föreslagit att sjukförsäkringsavgiften sänks till och attfolkpensionsavgiften höjs till av avgiftsunderlaget fr. o. m. den 1januari 1983. Ändringarna medför ett oförändrat totalt avgiftsuttag. Utskottetavstyrker detta förslag. Företrädare för och folkpartietreserverar sig mot utskottets beslut (res. Även företrädare för moderatasamlingspartiet reserverar sig mot beslutet och föreslår likaledes medoförändrat totalt avgiftsuttag att sjukförsäkringsavgiften sänks till 8,5 %och att folkpensionsavgiften höjs till (res. Regeringen har i proposition 1981/82:100, bil. 8() under litt. B Allmän försäkring m. m., anslagen B 8 och B9 (s. 80 och 81) föreslagit att 1. i avvaktan på särskild proposition i ämnet till Bidrag tillsjukförsäkringen för /83 beräkna ett förslagsanslag av . SfU 1981/82:15 3 2, till Vissa yrkesskadeersättningar m. m. /83 anvisa ett förslagsanslag av . Iproposition 1981/82:144 om ändringar i sjukförsäkringen m.m. har regeringen() föreslagit dels att anta förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, 3. lag om ändring i lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare, delsatt till Bidrag till sjukförsäkringen för /83 anvisa ett Vidarehar regeringen föreslagit att uttala sin anslutning till vad som haranförts i propositionen om angelägenheten av att arbetsmarknadens parter ikommande avtalsrörelse medverkar till att de nya reglerna för självrisken isjukpenningförsäkringen får likvärdig effekt för olika grupper påarbetsmarknaden. Dei propositionen intagna lagförslagen återfinns i bilaga 1 till betänkandet. Motionerväckta med anledning av proposition 1981/82:144 1 motion 1981/82:2185 av m.fl. (c)hemställs att ger förvaltningsstyrelsen i uppdrag att se överriksdagsmännens sjukförmåner i syfte att införa karensdagar för riksdagsmän ilikhet med vad som föreslås i propositionen. I motion 1981/82:2197 av i (m)hemställs att hos regeringen begär förslag om återförande av ansvaretför erläggande av sjukförsäkringsavgifter till varje löntagare individuelltöver skattsedeln med möjlighet för vederbörande att själv välja karensdagsalternativoch däremot svarande avgiftsalternativ. 1motion 1981/82:2209 av m. fl. (s) hemställs 1. att avslår regeringens förslag om lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 2. att avslår regeringens förslag om lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter, 3. att avslår regeringens förslag om lag om ändring i lagen(1956:293) om ersättning åt smittbärare, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tandvårdsförsäkringen. SfU 1981/82:15 4 5. att till Bidrag till sjukförsäkringen för /83anvisar ett förslagsanslag av 3 , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sjukförsäkringen inom avtalsområdet. I motion 1981/82:2323 av ()hemställs att beslutar att 5,§ ersättningsstadgan (1971:1197) förriksdagens ledamöter får följande lydelse: Sjukpenning eller föräldrapenningsom tillkommer ledamot skall beräknas i enlighet med vad som stadgas i 3 kap.och 4 kap. lagen om allmän försäkring. Avdrag frän arvode skall beräknas ienlighet härmed. Imotion 1981/82:2388 av m. fl. (m) hemställs 1. att med avslag på propositionens förslag till ändring avsjukpenningens kompensationsnivå beslutar att hel sjukpenning för dag skallutgöra av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365, 2. att uttalar vad i motionen anförts om angelägenheten av attarbetsmarknadens parter i kommande avtalsrörelse medverkar till att de nyareglerna för självrisken får likvärdig effekt för olika grupper på arbetsmarknaden,samt 3. att beslutar att sjukförsäkringsavgiften och folkpensionsavgiftenfr. o. m. skall utgöra resp. . I motion 1981/82:2389 av () ochSonja Rembo (m) hemställs att beslutar att i proposition 1981/82:144föreslagna ändringar i sjukförsäkringen m. m. även skall gälla förombordanställda. Imotion 1981/82:2390 av m. fl. (vpk) föreslås 1. att avslår förslaget i proposition 1981/82:144 till lag omändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. att avslår förslaget i proposition 1981/82:144 till lag omändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, 3. att avslår förslaget i proposition 1981/82:144 till lag omändring i lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare, 4. att uttalar att av regeringen förordad försämring av tandvårdsförsäkringenicke skall genomföras, 5. att till Bidrag till sjukförsäkringen för /83anvisa ett förslagsanslag om 3 , 6. att uttalar att vad regeringen anfört i propositionen om denkommande avtalsrörelsen är en otillbörlig och principiellt oacceptabelinblandning och sålunda avslår regeringens begäran om ett instämmande frånriksdagen. SfU 1981/82:15 5 Motionerväckta under den allmänna motionstiden vid /82 I motion 1981/82:188 av () ochGertrud () hemställs att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring av bestämmelserna i lag om allmän försäkring att möjligheter tillutgivande av en fjärdedels sjukpenning öppnas. I motion 1981/82:403 av m. fl. (vpk)föreslås att uttalar att åldersgränsen bör slopas i lagen omallmän försäkring i vad gäller rätt till sjukpenning och att all inkomst avarbete räknas som sjukpenninggrundande inkomst samt hemställer hos regeringenom förslag härom. I motion 1981/82:542 av m. fl. (s)hemställs att hos regeringen begär en översyn avförsäkringsbestämmelserna sä att försäkringsskyddet täcker korttidsvistelse vidsjukhus även efter utförsäkringen. I motion 1981/82:543 av m. (s)hemställs att hos regeringen begär en översyn av lagen om allmänförsäkring så att försäkrad är berättigad till halv sjukpenning för alla dagari den period halv sjukpenning är angiven på läkarintyg, även dag då arbete avvissa skäl utförts mer än och kompenserats med ledighet annan dag. I motion 1981/82:1285 av förste vice talmannenIngegerd m. fl. (m) hemställs att hos regeringen anhållerom utredning innebärande att en större del av kostnaderna för vård på sjukhemoch sjukhus betalas via sjukförsäkringen i stället för med landstingsskatt isyfte att öka patienternas valfrihet. I motion 1981/82:1287 av m. fl. (m)hemställs att hos regeringen anhåller om en utredning avmöjligheterna att differentiera arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen ienlighet med vad som i motionen anförts. I motion 1981/82:2038 (motivering i motion 1981/82:2018)av m. fl. (m) hemställs 1.att som sin mening ger regeringen till känna att etableringsbegränsningarnaför privattandläkare skall upphöra i och med utgången av . I motion 1981/82:2072 (motivering i motion 1981/82:2018)av m. fl. (m) hemställs att hos regeringen begärskyndsamt förslag till åtgärder som underlättar etablering av privafläkareföreträdesvis i områden med otillfredsställande läkarvårdsresurser. I motion 1981/82:2084 (motivering i motion 1981/82:2080) av m. fl. (c) hemställs att beslutar atthos regering- enbegära förslag om en anpassning av sjukförsäkringssystemet till antaletsjukdagar per anställd hos arbetsgivare med olika antal anställda. I enlighet med vad som aviserats i åretsbudgetproposition läggs i proposition 144 fram förslag om ändringar inomsjukförsäkringen. Departementschefen anför i propositionen att det sparmål på12 miljarder kronor som regeringen satt upp för årets budgetförslag gör detnödvändigt att utöver de tidigare besparingarna avseende folkpensioner ochbostadstill-lägg till folkpension samt vissa sjukvårdsförmåner göra nyakostnadsbesparingar inom socialförsäkringen. De nya kostnadsbesparingarna börbegränsas till sjukförsäkringen och då främst sjukpenningförsäkringen som intetidigare berörts av besparingsåtgärder. Ipropositionen erinras om att kostnaderna för sjukförsäkringen under åren 1975till 1980 nästan fördubblats. Det genomsnittliga antalet ersatta dagar perförsäkrad (sjuktalet) har emellertid i stort sett oavbrutet sjunkit sedan år1976 och beräknas för ha stannat nivå. Av antalet sjukfallper år svarar de sjukfall som varar kostnadsmässigt för ca8590 % av kostnaderna men antalsmässigt endast för av antalet sjukfall.De långa sjukfallens andel har stadigt minskat medan de korta imotsvarande mån ökat. Trotsden minskade sjukfrånvaron bedömer departementschefen det nödvändigt att företakostnadsbesparingar även inom sjukpenningförsäkringen. Besparingsförslagetberör förutom sjukpenningförmåner även sjukvårdsförmåner och tandvårdsförmåneroch beräknas minska sjukförsäkringens utgifter med 2 100 milj. kr. För att besparingarna i sin helhet skall tillkomma statsbudgetenföreslås en sänkning av sjukförsäkringsavgiften och en motsvarande höjning avfolkpensionsavgiften. Utskottetbehandlar nedan under skilda rubriker de olika besparingsförslagen och demotioner som föranletts av förslagen. I sammanhanget tar utskottet också upptill behandling nio motioner från den allmänna motionstiden. Sjukpenningförsäkringen och angränsande förmånsslag Sjukpenningförsäkringen omfattar förvärvsarbetandeöver , som har en sjukpenninggrundande inkomst om . Densjukpenninggrundande inkomsten beräknas på arbetsinkomster upp till ett beloppsom motsvarar 7,5 basbelopp, dvs. med nuvarande basbelopp . SfU 1981/82:15 7 Sjukpenning utgår vid sjukdom som förorsakarnedsättning av arbetsförmågan med minst hälften. Vid fullständig nedsättning avarbetsförmågan utges hel sjukpenning och i annat fall halv sjukpenning. Helsjukpenning utgör av den sjukpenninggrundande inkomsten delad med 365.Sjukpenning utgår först fr. o. m. dagen efter insjuknandet. Har den försäkradegått miste om dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa eller kontantarbetsmarknadsstöd eller börjar sjukperioden efter föregåendesjukperiods slut utgår dock sjukpenning även för insjuknandedagen(20-dagarsregeln). Om sjukdomsfallet varar utöverinsjuknandedagen utges inte sjukpenning för de dagar då den försäkrade ändåinte skulle ha arbetat i sin huvudsakliga sysselsättning, dock högst två sådana(fridagsregeln). Egenföretagarehar möjlighet att välja karenstid för sjukpenning enligt alternativen 3, 33eller . Sjukpenningförsäkringensbestämmelser innefattar möjlighet för arbetsgivare som utger sjuklön tillarbetstagare att uppbära arbetstagarens sjukpenning (s. k. arbetsgivarinträde).De flesta anställda inom den offentliga sektorn och tjänstemän inom denprivata sektorn har avtalsreglerad sjuklön som ger en högre kompensation änsjukförsäkringen vid sjukdom. Försäkradesom inte har en sjukpenninggrundande inkomst som överstiger . kan ivissa fall vara försäkrade genom den s. k. hemmama-keförsäkringen.Sjukpenningen utgår då med . Den som är hemmamakeförsäkrad harmöjlighet teckna en frivillig försäkring och kan härigenom erhålla en högstasjukpenning med . Vissaandra socialförsäkringsförmåner har anknytning till sjukpenningförsäkringen.Havandeskapspenning, föräldrapenning i olika former och ersättningen tillsmittbärare utgår sålunda med samma belopp som sjukpenningen. Motsvarandegäller ersättningen vid arbetsskada, under vilken tidarbetsskadeförsäkringen är samordnad med sjukpenningförsäkringen. För tiddärefter utgår sjukpenning från arbetsskadeförsäkringen med belopp som iprincip motsvarar inkomstbortfallet. Propositionens förslag om ändringar isjukpenningförsäkringen innebär att sjukpenning inte skall utges under de treförsta dagarna som arbetsförmågan varit nedsatt till minst hälften under ettsjukdomsfall. då detta villkor är uppfyllt benämnsinsjuknandedagen och de två därpå följande dagarna karensdagar. Samtidigtslopas den begränsning av rätten till sjukpenning som följer av den nuvarandefridagsregeln. Ett högriskskydd införs som begränsar antalet karensdagar tilltio . Beträffande kompensationsnivån inom sjukpenningförsäkringenförordas att denna sänks till av den sjukpenninggrundande inkomsten deförsta efter insjuknandedagen. SfU 1981/82:15 8 inkomstdelarmellan 5,5 och 7,5 gånger basbeloppet föreslås en ytterligare sänkning utantidsbegränsning till av den sjukpenninggrundande inkomsten. Pågrund av den samordning som föreligger mellan sjukpenningförsäkringen ocharbetsskadeförsäkringen påverkar förslaget om ändrade bestämmelser för rätttill sjukpenning även rätten till sjukpenning vid arbetsskada under de första90 dagarna efter det skadan inträffade. Bestämmelserna om ändradkompensationsnivå påverkar också den ersättning som tillfälliga smittbärare harrätt till under och föräldrapenningen vid tillfällig vård avbarn. Däremot skall denna föräldrapenning liksom f. n. utgå utan karenstid. Dennuvarande möjligheten för en egenföretagare att välja tre dagars karenstid slopas. I motionerna 2209 av m. fl. och 2390 avLars m. fl. yrkas avslag på propositionen i dess helhet. I motion 2388av m. fl. yrkas med avslag på förslaget i propositionen omändrad kompensationsnivå att kompensationsnivån i stället generellt skall sänkastill av den sjukpenninggrundande inkomsten. I den socialdemokratiska partimotionen erinrasinledningsvis om att anledningen till att karensdagarna inomsjukpenningförsäkringen avskaffades genom riksdagsbeslut var att destora grupperna LO-med-lemmar i motsats till tjänstemännen inte avtalsvägenlyckats förhandla sig till en sjuklön under karensdagarna. Motionärernaframhåller också de skillnader som fortfarande finns i skyddet vid sjukdom mellanoffentlig-anställda och tjänstemän i privat tjänst å ena sidan och arbetare iprivat tjänst å andra sidan till följd av att de förstnämnda grupperna harsjuklön. Även sjukpenningförsäkringens bestämmelser ger upphov till skillnaderi kompensationsgraden. Sålunda får, framhåller motionärerna, skiftarbetare ochdeltids- och korttidsanställda en lägre kompensation än övriga försäkrade.Motionärerna erinrar om att sjukpenningkommittén (S 1979:04) ursprungligentillsattes för att lösa dessa problem och också i sitt betänkande SOU 1981:22,Sjukersättningsfrågor, anvisat en möjlig lösning genom att knytaersättningsrätten till arbetsdagar i stället för kalenderdagar. Genomtilläggsdirektiv hade dock, anför motionärerna, kommitténs ursprungligauppdrag förvandlats till en fråga om hur man kunde genomföra försämringar isjukförsäkringssystemet. Företrädare för det socialdemokratiska partiet ochlöntagarorganisationerna hade i en reservation till betänkandet begärt attsjukpenntngkommittén skulle få möjlighet att ytterligare arbeta med sittförslag om förbättringar av försäkringen. Motionärerna pekar också på attsjukpenningkommitténs överväganden om ökad "självrisk" inomsjukpenningförsäkringen föranlett en nära nog SfU 1981/82:15 9 totaltnegativ inställning bland remissinstanserna och endast godtagits av () och hantverks- och industriorganisation-Familjeföretagen. Propositionensunderlag är, anför motionärerna, bristfälligt redovisat. Såvitt gällerkostnaderna för sjukförsäkringen har dessa reducerats tillföljd av att sjuktalet sjunkit, och i förhållande till de allmännakostnadsökningarna har de realt sett inte lett till ökade sjukpenningkostnaderunder senare . Motionärerna påpekar att eftersom det ärlångtidsfrånvaron som är den helt dominerande kostnadsfaktorn har åtgärder somkan minska sådan frånvaro stor betydelse för sjukförsäkringens kostnader.Propositionen förbigår, framhåller de, helt det faktum att sjukfallsfrekvensenär mycket olika för skilda arbetstagarkate-gorier. En av statistiskacentralbyrån (SCB) genomförd undersökning om arbetsförhållanden ochsjukfrånvaro 1975/76 visar att arbetare regelmässigt har högre frånvaro äntjänstemän med undantag för kvinnliga tjänstemän i statlig tjänst. Arbetareinom LO SAF-området har den lägsta andelen korta sjukfall men den högstaandelen länga sjukfall. Sjukfrånvaron är genomsnittligen 34 gånger högre fördem som utsätts för belastningsfaktorer såsom tunga lyft, upprepade ensidigaarbetsrörelser, olämpliga arbetsställningar, skakningar och vibrationer,dagliga svettningar än bland dem som inte utsätts för sådana faktorer. Omväntär sjukfrånvaron lägst i chefsbefattningar. Försämringarna avsjukpenningförsäkringen slår därför, konstaterar motionärerna, hårdast pä degrupper som har en dålig arbetsmiljö. SCB:sundersökning och även andra undersökningar visar också, framhållermotionärerna, att missbruket, som brukar framhållas som argument för attförsämra sjukförsäkringen, måste bedömas som lågt. Desociala verkningarna av propositionens förslag framhålls även i partimotionenfrån kommunisterna. Motionärerna betonar att de som hårdastdrabbas av förslaget är de som har sämre arbetsmiljöer, tunga arbeten ocharbeten med stora olycksfallsrisker. Andra som också drabbas hårt är personersom arbetar med livsmedelshantering eller inom vård- och omsorgsarbete, där dekan utgöra smittrisker vid även lättare sjukdom och följaktligen inte då fårarbeta. Denmoderata partimotionen ansluter sig till departementschefens uppfattning attdet samhällsekonomiska läget nödvändiggör besparingar också inomsjukförsäkringen. En ytterligare orsak är, framhålls det i motionen, denförsämrade produktivitet i svenskt arbetsliv som bl. a. viss omotiveradkorttidsfrånvaro medför. Propositionen lämnar dock enligt motionärerna problemsåsom brister i kompensation för delårs- och deltidsanställda olösta, och denökade självrisken medför dessutom förhållandevis lägre kompensation vid kortasjukfall. Motionärerna accepterar i huvudsak förslagen i propositionen medhänsyn till huvudsyftet att åstadkomma besparingar, men de understryker attförslaget måste betraktas som ett SfU 1981/82:15 10 provisorium.Ett mer genomarbetat förslag måste, anför de, oberoende av densamhällsekonomiska situationen föreläggas . Som nämntsföreslås i motionen ytterligare besparingsåtgärder inom sjukförsäkringen.Utskottet återkommer härtill under avsnittet 1.5 Kompensationsnivån inomsjukpenningförsäkringen. Utskottet övergår häreftertill förslagens närmare utformning. 1.4Ändring av bestämmelserna för insjuknandedag och införande av karensdagar Nuvarande bestämmelser medger att en person kananmäla sitt sjukdomsfall när som helst före den dag han insjuknar.Sjukpenning utgår därefter fr. o. m. . Enligt departementschefenbör insjuknandedagen göras mer rättvis. En person som varit i förvärvsarbeteunder dagen bör inte längre få räkna den dagen som insjuknandedag. För attåstadkomma detta föreslås att samma krav på nedsättning av arbetsförmågan pågrund av sjukdom som eljest gällerTör rätt till sjukpenning skall införas förinsjuknandedagen. Den försäkrade skall för den dagen lämna en försäkran om attarbetsförmågan har varit nedsatt till minst hälften på grund av sjukdom.Försäkran måste lämnas oavsett om den försäkrade skulle ha utförtförvärvsarbete eller ej. Inte heller för de därpå två följande dagarna,benämnda karensdagar, skall i fortsättningen sjukpenning kunna utgå. Undantaghärifrån skall dock göras när den försäkrade på grund av sjukdom gått miste omdagpenning från erkänd arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd. Eftersomkarensdagar införs föreslår departementschefen att fridagsregeln tas bort.Denna regel innebär som nämnts att sjukpenning inte utgår för de dagar, högsttvå, som den försäkrade ändå inte skulle ha arbetat i sin huvudsakligasysselsättning i de fall sjukdomsperioden varar . Bibehållsfridagsregeln skulle anför departementschefen speciellt deltidsanställdahelt kunna gå miste om sjukpenning vid kortare sjukfall. Närett nytt sjukfall inträffar från det föregående betraktas enligtnuvarande regler det senare sjukfallet som en fortsättning på det tidigare.Någon ny insjuknandedag räknas följaktligen inte. 20-dagarsregeln behållsenligt förslaget och skall omfatta, förutom insjuknandedagen, ävenkarensdagarna. För att ytterligare skydda personer som ofta är sjuka frånkännbara inkomstförluster kompletteras förslaget om karensdagar med etthögriskskydd som innebär att antalet karensdagar under en tolvmånadersperiodbegränsas till tio. Insjuknandedagen faller däremot utanför högriskskyddeteftersom den anses tillräckligt skyddad genom 20-dagarsregeln. Försäkradsom har inkomst av annat förvärvsarbete än anställning (egen företagare) kanenligt nuvarande bestämmelser välja en karenstid av 3, 33 eller oehdärmed erhålla nedsättning av egenavgiften till SfU 1981/82:15 11 sjukförsäkringenmed resp. 2,3, 3,5 och . Departementschefen föreslår att möjligheten attvälja 33 och 93 dagars karenstid skall finnas kvar. Eftersom alternativet 3dagars karenstid är likartat det som införs för övriga försäkrade föreslårhon att möjligheten att välja detta slopas. Deinbesparade utgifterna på sjukförsäkringen till följd av de ovan föreslagnaändringarna fördelar sig enligt följande: Ändrade ersättningsreglerför insjuknandedagen 340 milj. kr. Införande av tvåkarensdagar 1 500 " Slopad fridagsregel 190 milj. kr. 340 " " Besparing 1 500 milj. kr.