bet · G501JoU41 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:41 om reglering avpriserna på fisk, m. m. 1981/82:205) I proposition 1981/82:205 har regeringen() föreslagit att 1. medge att för tiden, den 1 juli1982-den 30 juni 1983 reglering av priserna på fisk m. m. jämte vad därmedhänger samman saml användningen av medel får ske enligt de gmnder somförordats i propositionen, 2. bemyndiga regeringen att /82 fatta beslut om bidrag till utbyggnad och förbättring avSimrishamns fiskehamn med högst . att utgå under budgetåren1982/83-1985/86, 3. fill Prisreglerande åtgärder påfiskets område för /83 anvisa ett förslagsanslag av . Ipropositionen läggs fram förslag om reglering av priserna på fisk /83. Dessutomföreslås bidrag till förbättring och utbyggnad av i . Motionmed anledning av propositionen I mofion 1981/82:2538 av m.fl. (vpk)yrkas att hos regeringen hemställer om en plan för en stegvis höjningav livsmedelssubventionerna och dessa subventioners differentiering efterlivsmedlens näringsmässiga nytta, varvid fisk och fiskprodukter skall omfattasav subventionerna i enlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1981/82: 1135 (yrkande 5) av EricHolmqvist m. fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts om åtgärder för att stärka sydkustfisket ochfiskberedningsindustrin. Imotion 1981/82:1435 av m.fi. (s) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd tillfiskerinäringen i län. Imofion 1981/82:1445 av m.fl. (s) yrkas att beslutarbegära att regeringen inför s.k. prisregleringsavgift på ål och laxfiskar. 1 1981/82. JoU 1981/82:41 2 I detta belänkande behandlar utskottet proposition1981/82:205 som dels innehåller förslag om fiskprisregleringen under nästabudgetår, dels behandlar frågan om bidrag fill förbättring och utbyggnad avfiskehamnen i . Med anledning av propositionen har väckts en motion.I anslutning till behandlingen tar utskottet även upp några i januari 1982väckta motioner. Regleringav priserna på fisk m. m. beslöt om allmänna riktlinjer förfiskeripolitiken och om nya riktlinjer för prisregleringen på fisk (prop.1977/78:112, JoU 1977/ 78:23, rskr 1977/78:272). Som mål för fiskeripolifikenoch för prisregleringen på fisk angavs därvid bl. a. att de som är sysselsattai ett rationellt bedrivet yrkesfiske kan uppnå en med jämförbara gmpperlikvärdig ekonomisk och social standard liksom trygghet i arbetet samfidigtsom konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitet till rimliga priser. Deallmänna riktlinjerna omfattar även ett produktionsmål, ett effektivitetskravoch ett regionalpolitiskt mål. Motbakgmnd av 1978 ärs beslut tillämpas ett nytt prisregleringssystem,normprissystemet, fr. o. m. innevarande budgetår (prop. 1980/81:198, JoU1980/81:37, rskr 1980/81:423). Formerna för det nya prisregleringssystemetinnebär i huvudsak att normpriser och normkvantiteter för ohka fiskslagfastställs av statsmakterna efter förslag av jordbruksnämnden. a. genom utbetalande av pristillägg och överskottspriser. Nämndens förslagföregås av överläggningar mellan jordbmks-nämnden, konsumentdelegationen ochfiskets förhandlingsdelegation. Nivån på normpriserna avvägs så att den iprincip ger fisket kompensation för ökade kostnader och fiskarna en rimligersättning för sitt arbete. Norm-kvanfitetema anger för vilka kvantiteterpristillägg utgår och fastställs i syfte att hindra att prisstödet leder lillicke önskvärda överskott av konsumtionsfisk. Prisregleringenfinansieras i första hand med medel ur prisregleringskassan för fisk. Tillprisregleringskassan förs prisregleringsavgifter samt införsel- ochutförselavgifter på fisk m. m. Prisregleringsavgift tas ut på svensk-fångadsaltvatlensfisk och på importfisk av motsvarande slag med stöd av lagen(1974:226) om prisreglering på fiskets område. Avgiften är i regel avinköpspriset resp. av importvärdet. Prisregleringensker i avräkningsprisledet, dvs. det led där fiskarens egen försäljning sker.Pristilläggets storiek beslutas av . Regeringenuppdrog åt statens jordbruksnämnd alt efter överläggningarmed fiskets förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation avge förslagbeträffande prisregleringen på fisk un- JoU 1981/82:41 3 har i skrivelse inkommitmed sina förslag med anledning av uppdraget. Förslaget har biträtts av de bådadelegationerna. Inämndens skrivelse redovisas en prognos om en ökning av torskfisket från 43 1981 fill . För sill och strömming väntasfångstutrymmet för uppgå till ca 132000 lon vilket motsvarar 1981 årsnivå. Nämndensförslag går i korthet ut på en normprishöjning vilken bör fördelas såatt priset för stor sill räknas upp med och priset på övriga isystemet ingående fiskslag med . Normkvantiteten för sill sänksnågot, från fill . För andra fiskslag fastläggs ingennormkvantitet. Iskrivelsen framläggs också förslag om olika prisfillägg, låginkomst-satsningm.m. Vidare föreslår jordbmksnämnden atl 3 milj. kr. skall utgå frånprisregleringskassan för att täcka kostnaderna för utsättning av laxfisk och ålunder /83. Desammanlagda kostnaderna för regleringen under /83 inkl.administrations- och uppbördskostnader samt medel till utsättning av ål och laxberäknas av jordbmksnämnden komma att uppgå fill ca 98 milj. kr.Jordbmksnämnden föreslår att dessa kostnader finansieras så atl regleringsföreningenSvensk fisk tillförs medel ur prisregleringskassan för fisk och ur Svensk fiskskonjunktumtjämningsfond. De sammanlagda tillgångarna under /83beräknas till ca 105 milj. kr. Jordbruksministernanför i propositionen alt han kan biträda de förslag i fråga om prisregleringenpå fisk under /83 som jordbruksnämnden lagt fram efteröverläggningar med fiskets förhandlingsdelegation och nämndenskonsumentdelegation. Utskottethar ingen erinran mot regeringens förslag i detta avsnitt. Det innebär bl. a.att prisregleringen för fisk under /83 utformas så som nämndenhar föreslagit, att föreslagna normpriser och föreslagen normkvantitetfastställs samt att medel för finansieringen får användas enligt de gmnder somförordas i propositionen. Jordbruksnämndenframhåller att förslaget till finansiering av prisregleringen för det kommandeverksamhetsåret innebär att tillgångarna i kon-junktumtjämningsfonden kommeratt tömmas så gott som helt. Somovan anförts täcks hl. a. kostnaderna för utsättning av ål och laxfisk medmedel ur prisregleringskassan. Någon prisregleringsavgifl tas inte ut för dessafiskslag. har heller inte bedömt möjligt att införa en sådanavgift under nästkommande regleringsår. I första hand för att finansierautsätlningskostnaderna samt kostnaderna för pristilläggen för sölvattensfiskföreslår därför nämnden i samförstånd med de båda delegationerna en höjning avden nuvarande prisregleringsavgiften från till från den 1 juU 1982. Iskrivelsen anförs att nämnden är medveten om de handelspolitiska synpunkter somtorde läggas på en JoU 1981/82:41 4 ytterligarehöjning av prisregleringsavgiften. Nämnden har emellertid gjort den bedömningenatt i rådande statsfinansiella läge en sådan höjning är den endafinansieringsform som står till buds om regleringen /83 skall kunnafinansieras utan lån. Om regeringen finner det lämpligt att tillämpa annanfinansieringsform, t. ex. över statsbudgeten, har nämnden, enligt skrivelsen,inget att erinra häremot. Jordbmksministernkan icke biträda förslaget om en höjning av prisregleringsavgiften. Hanbedömer att jordbruksnämndens förslag om prisregleringen på fisk /83 ändå kan genomföras. Frågan om vilka åtgärder som kan behövavidtas om det visar sig att nuvarande system för finansiering avnormprissystemet och andra åtgärder inom fiskprisregleringen inte ärtillräckliga får tas upp när den kan bli aktuell. Det ankommer påjordbruksnämnden att bevaka frågan och ta erforderiiga initiativ. Utskottetfår för sin del erinra om att det mål för fiskeripolitiken som lades fast avriksdagen är 1978 bl. a. innebär att förutsättningar bör skapas för attyrkesfiskarna kan få en standard som är likvärdig med den som erbjudsjämförbara gmpper som konsumenterna skall erbjudas fisk av godkvalitet till rimliga priser. Som jordbruksnämnden framhåller är prisbildningenpå sillmarknaden instabil. Osäkerheten har ökat sedan EG återinförtsilllullarna vilket kan få konsekvenser för den svenska exporten, åtminstone påsikt. Risk föreligger således enligt utskottets bedömning för atl påfrestningarnapä regleringssystemet kan bli minst av den storieksord-ning som förutses avjordbmksnämnden. Å andra sidan bedöms priserna på torsk komma atl ligga kvar påen relativt hög nivå under det närmaste året. Som jordbruksministern anför börmarknadsläget kunna utvecklas något gynnsammare än som förutsatts varigenombehovet av medel skulle bli mindre än beräknat. Utskottet vill gärna instämma ijordbruksministerns bedömning. Med hänsyn till att bortemot två tredjedelar avden sammanlagda svenska fångsten av sill och strömming exporteras till EG fårutskottet i detta sammanhang betona vikten av att förhandlingsvägennår en uppgörelse med EG om en tillfredsställande lösning påsillex-portproblemen. mening kan man emellertid icke utesluta att del redan under kommanderegleringsperiod kan uppstå brist i regleringssystemet. Som jordbruksministernframhåller är det i vart fall uppenbart atl prisregleringskassan ochkonjunkturutjämningsfonden kommer att vara i stort sett tömda vid ingången /84. Detfinns således anledning att både på kortare och överväga frågan hurfinansieringen av prisregleringen skall ske därest nu gällandeprisregleringsavgifter icke förslår att fullt ut täcka regleringssystemetsutgifter. Enligt fiskeripolitiska beslut bör regleringen i första handbekostas inom ramen för regleringsekonomin. En höjning av prisregleringsavgiftensamt införande av prisregleringsavgift för ål och laxfisk ter JoU 1981/82:41 5 sigmot den bakgmnden tänkbara. Utskottet utgår från att man från såväl regeringenssom jordbmksnämndens sida uppmärksamt följer utvecklingen och i god tidförbereder ställningstagande beträffande ytterligare finansieringsbehov därestsådant uppstår. Utskottet konstaterar i detta sammanhang att - tillskillnad från EG och till skillnad från vad som gäller beträffande jordbmketsprodukter - f. n. icke tillämpar gränsskydd för fisk. Propositionenföranleder i övrigt inget uttalande från utskottet i denna del. Utskottettillstyrker regeringens förslag att anvisa ett förslagsanslag av . tillPrisreglerande åtgärder på fiskets område för nästa budgetår. Enligtmotion 1445 bör begära att prisregleringsavgift införs på ål ochlaxfisk. Som skäl härför anförs att många svenska fiskodlingsanläggningar fåttstora bekymmer. Motionärerna förutsätter att de medel avgiften gerhuvudsaklingen används för reprodukfion. Förslaget får ses mot bakgmnd av vadsom ovan anförts om finansieringen av prisregleringssystemet. Det kan i ochför sig med fog anföras att laxodlingen, som utgör en fömtsättning för detlönsamma laxfisket, bör finansieras genom en avgift i konsumentledet. Ettmotsvarande resonemang kan föras beträffande utsättning av ål. Någonprisregleringsavgift för ål och laxfisk utgår icke f. n. harsom tidigare famhållits heller inte bedömt det möjligt att införa sådan avgiftunder nästkommande regleringsår. Utskottet utgår ifrån att frågan omfinansieringen av utsättningen av lax och ål behandlas i samband med deöverväganden som enligt ovan får fömtsättas ske beträffandefiskprisregleringens fortsatta finansiering. Någon ytterligare åtgärd medanledning av motionen synes därför icke påkallad. Enligtmotion 2538 bör hos regeringen hemställa om en plan för en stegvishöjning av livsmedelssubventionerna och dessa subventioners differentieringefter livsmedlens näringsmässiga nytta. Vid den föreslagna utvidgningen avsubventionerna bör även fisk ingå. Fisk skall därvid ges en förhållandevis högsubvenfion, anför mofionärerna. har vid flera tidigare tillfallenhaft att ta ställning till liknande yrkanden utan att dessa dock föranlettnågon åtgärd från sida. I samband med behandlingen avfiskprisregleringen framhöll utskottet atl såväl prisregleringssystemetsom bestämmelserna rörande statligt stöd till fiskets rationalisering i siginnebar en inte obetydlig statlig subvenlionering på förevarande område (JoU1979/80:46). Vid behandhngen av motsvarande ärende vid förta riksmötetinstämde utskottet såtillvida med motionärerna som alt det enligt utskottetsmening torde råda allmän enighet om att konsumfionen av fisk i landet böruppmuntras. Dock var utskottet icke berett förorda att subventionerna utsträcksatt omfatta nya vamslag i ett läge då av finansiella skäl beslutatminska utgående livsmedelssubventioner (JoU 1980/81:37). Vad utskottet sålundaanfört äger enligt utskottets uppfattning giltighet även i dagens situafion.Motionen avstyrks således. JoU 1981/82:41 6 Statligtstöd till utbyggnad och förbättring av fiskehamn m.m. Enligt kungörelsen (1971:384, ändrad 1980:366) omstatsbidrag till fiskehamnar utgår bidrag fill anläggning eller förbättring avhamn som behövs för yrkesfisket. Bidrag lämnas med ett belopp som motsvararhögst , eller om särskilda skäl föreligger, högst av anläggnings- ellerförbättringskostnaden. Bidrag utgår från anslaget Bidrag till fiskehamnar m.m.under tionde huvudtiteln. För innevarande budgetår har . Ett lika stort belopp har anvisats för nästa budgetår (prop.1981/82:100 bil. 13 s. 63, JoU 1981/82:21 p. 27, rskr 1981/82:195). Ipropositionen anmäls att ansökt om högsta möjligastatsbidrag fill utbyggnads- och förbättringsarbeten i hamnen som omfattarsåväl fritidsbåts- som fiskehamn. Kostnaden har preliminärt beräknats till 40milj. varav 28,9 milj. kr. skulle belöpa sig på fiskehamnsdelen.Fiskeristyrelsen har fillstyrkt att statsbidrag utgår med ca 10,5 milj. kr. m. /84. Jordbruksministernanför att statligt stöd lill en utbyggnad och förbättring av fiskehamnär mofiverat. Fömtsättningarna för fiske i med är goda. hamn är väl belägen i förhållande tillfångstplatserna. Från energihushållningssynpunkt fäster jordbmksministern storvikt vid detta. Staten har i betydande utsträckning lämnat stödtill utvecklingen av fisket och fiskberedningsindustrin i området. Dessainsatser bör följas upp med iordningställande av en väl dimensionerad ochändamålsenlig fiskehamn. Åven regionalpolifiska skäl talar för en utbyggnad avfiskehamnen. För att inte hindra en lämplig takt i utbyggnaden av landetsfiskehamnar i övrigt bör bidraget till fiskehamn fördelas pä enfyraårsperiod med början /83. Regeringen begär därför riksdagensbemyndigande att under innevarande budgetår få fatta beslut om statligt stödtill utbyggnad och förbättring av fiskehamn som innebär åtagandenom sammanlagt högst 10,5 milj. kr. under budgetåren 1982/83 1985/86. Lämnassådant bemyndigande ankommer det på regeringen alt meddela de närmareföreskrifter som behövs. Utskottetansluter sig fill jordbruksministerns bedömning att ett statligt stöd tillutbyggnad och förbättring av fiskehamn är mofiverat. Utskottettillstyrker således att regeringen bemyndigas ätt besluta om ett sådant stöd ienlighet med regeringens förslag. Imotionerna 1135 och 1435 yrkas på stöd ål fisket i resp. Kristianstadslän. Enligt motionerna är det angeläget alt staten engagerar sig i Östersjöfisketsproblem för bl. a. utbyggnad av fiskehamnarna och beredningsindustrin.Exporten av beredd fisk fill bör underiättas. Vidare bör etttillämpningsinriktat forskningsinstitut föriäggas fill . Motionernas krav på stödål hamnutbyggnad får anses tillgodosett ge- JoU1981/82:41 7 nom regeringens förslag om stöd fill utbyggnad ochförbättring av hamnen i som utskottet tillstyrkt. Beträffandeförslaget om lån till investering i fiskberedningsindustrin får utskottethänvisa till vad som anfördes vid behandlingen av ett hkartat motionsyrkandevid . Utskottet framhöll då bl. a. att dåvarande resurser förbeviljande av lån och lånegarantier fill fiskberedningsindustrin enligtfiskeristyrelsens bedömning dittills hade varit i stort sett tillräckliga föratt finansiera de investeringar som av styrelsen bedömts som bärkraftiga. Iväsenfiig utsträckning hade det varit producentkooperativa företag som söktoch erhållit stöd för sina investeringar i beredningsindustrin (JoU 1980/81:37). Under det innevarande budgetåret har en betydande ytterligare uppmstningav beredningsindustrin ägt mm. När det gäller exportproblemen får utskottethänvisa lill vad som anförts i det föregående om vikten att uppgörelse nås medEG om en lösning av de problem som kan uppslå genom att EG återinförtsilltullarna. I mofionerna föreslås även alt ett tillämpningsinriktatforskningsinstitut inrättas. Enligt utskottets mening kan det finnas skäl attöverväga en förstärkning av fiskeriforskningen genom att ytteriigare kompetenstillförs beträffande tillämpad forskning, bl. a. när det gäller fångstmetoder,redskap och beredningsmetoder. Regeringen har uppdragit åt skogs-ochjordbmkets forskningsråd att efter samråd med och andraberörda organ före utreda behovet av fiskeri-forskning m. m.Utskottet utgår från att frågan om den fillämpningsinrik-tadefiskeriforskningen kommer alt beaktas i detta sammanhang. Som framgår av den lämnade redovisningen kan motionernassyfte i stort sett anses tillgodosett genom åtgärder och utredningar som redanvidtagits eller beslutats. Någon ytterligare åtgärd med anledningav motionerna 1135 i nu berört hänseende och 1435 erfordras enligt utskottetsuppfattning icke. 1. beträffande reglering avpriserna på fisk 30 juni 1983 attriksdagen godkänner regeringens förslag enligt de grunder som förordats i proposifionen, 2. att riksdagentill Prisreglerande åtgärder på fiskets område för /83 anvisarett förslagsanslag av , 3. beträffandeprisregleringsavgift på ål och la.Kfisk attriksdagen lämnar motion 1981/82:1445 utan ytterligare åtgärd, 4. beträffande plan för höjning avlivsmedelssubventionerna att avslår mofion 1981/82:2358, JoU 1981/82:41 8 5. beträffande utbyggnad och förbättring avSimrishamns fiske hamn att bemyndigarregeringen att under / 82 falla beslut om bidrag med högst10500000 kr. att utgå under budgetåren 1982/83 -1985/86, 6. beträffandestöd åt fisket i att lämnarmotionerna 1981/82:1135 yrkande 5 och 1981/82:1435 utan ytteriigare åtgärd. Närvarande:Einar (), (), (),* (), (), (), (), HåkanStrömberg (s), (), (), (), (), (),* ()* ochMargareta (). Ejnärvarande vid betänkandets justering.