bet · G501FiU40 · 1981-12-31 00:00:00 — Härtill kom att förslaget till likvidiletsindragning frånkommunsektorn skulle minska statens upplåningsbehov med ytterligare drygt 1,7miljarder kronor under /83. har både regeringen och socialdemokraterna lagtett antal nya för.slag med budgetmässiga konsekvenser. Även av andra skäl harförändringar inträffat , t. ex. som följd av nya beräkningar avförslagens budgetmässiga konsekvenser eller av ställningstaganden i riksdagensom avviker från de ursprungligen lagda förslagen. I tabellerna 5-7 återges i tabellform de i motionernaredovisade budgetmässiga konsekvenserna av socialdemokraternasställningstaganden i eller, i de fall sådana ännu inte hunnit göras,av förslag framlagda i socialdemokratiska parti- och utskottsgruppsmotioner. Debelopp som återges uttrycker skillnaden mellan socialdemokraternas ochregeringspartiernas ställningstaganden. Uppgifterna avser de budgetmässigakonsekvenserna under /83. Sammanställning av det socialdemokratiskabudgetalternativet /83 Bå 1982/83 Ändrat basbelopp för folkpensioner ................. 200 Ändratbasbelopp för ATP (påverkar socialförsäkringssektorn) (245) Slopandeav karensdagar inom sjukförsäkringen 825 Statsbidragför barnomsorg (helår 350) ........ Investeringsprogram ....................................... ... 1887 AMS-åtgärder .................................................. ... 2 140 AMS-ätgärderenligt tidigare förslag ................. 176 Regionalpolitiskainsatser ............................... ...... 326 Näringspolitikoch särskilda insatser för småföretag 183 Åtgärderför ungdom ....................................... ...... 111 Studiemedel ........ ......................................... ........ 99 Åtgärderför barn .......................................... 84 Presstöd ......................................................... ........ 76 FiU1981/82:40 42 Bostadspolitik ................ ............................. 350 Arbetsmarknadspolitik....................................... ...... 150 Övrigt (ejstatsskuldräntor) .............................. ...... 111 Summa utgiftsförändringar 7 267 Höjning av momsen till tidigare nivå ............... ... 3 400 Skärptförmögenhetsskatt .............................. ...... 100 Skatt påvideoutrustning ................................ ...... 150 Höjdaavgifter på försenad skatteuppbörd ....... ...... 250 Skatt påkraftbolagens vinster ....................... ...... 500 Miljöavgifter .................................................... ...... 275 Hyreshusavgift.................................................. ...... 650 Höjdskogsvårdsavgift .................................... ...... 290 Inkomstbortfallpå grund av avgiftshöjning ..... -920 Förbättrad uppbörd av arbetsgivaravgift (helår 2 000) 1 000 Förbättraduppbörd av B-skatt (helår 5 000) .... ... 1700 Summa inkomstförändringar 7 395 Bå 1982/83 Inkomster 7 395 Totalt beräknas i motionenförslagen förbättra statsbudgetens finanser (häri inräknas även den del avsocialförsäkringssektorn som redovisas utanför den egentliga statsbudgeten) medca 1 000 milj. kr. för /83. Härvid har även beaktats attstatsskuldräntorna minskar något. Av denna förbättring faller ungefär 200 milj.kr. på den egentUga statsbudgeten och ca 800 milj. kr. Huvuddelen av de nämnda engångsförslärkningarna avstatsinkomsterna (ca ) faller emellertid först /84. Budgetunderskottet kan som följd härav beräknas bli knappt2,5 miljarder FiU1981/82:40 43 Bå 1982/83 Netto 760 -I- ränta kronor lägre än enligt regeringens alternativ. Sett pålängre sikt bortfaller dessa engångsinkomster. I gengäld bortfaller ävenbetydande utgifter som också år av engångskaraktär. Hit hör stora delar av deinsatser som föreslås inom arbetsmarknadspolitiken resp. inom ramen för vårtinvesteringsprogram. Långsiktigt kan det socialdemokratiska budgetalternativetberäknas leda till ett underskott som är drygt 300 milj. kr. I motion 2550 (m) understryks attom vi skall komma till rätta med våra balansproblem måste den ekonomiskapolitiken inriktas på att dels förbättra konkurrenskraften för svensk industri,dels hålla tillbaka den offentliga iitgiftsexpansionen. Vi måste spara på de offentligautgifterna inte för sparandets egen skull utan för att bereda utrymme för enexpansion i den konkurrensutsatta sektorn och därmed för ökad export.Motionärerna anser att vi genom en återhållsam offentlig utgiftspolitikunderlättar för den utlandskonkurrerande sektorn att rekrytera den arbetskraftsom behövs för att öka produktionen. En lägre offentlig efterfrågan minskarockså risken för att den offentliga sektorn skall bli löneledande. Skär vi nerde offentliga utgifterna ökar också utrymmet för reala löneökningar. Dettaunderlättar avtalsförhandlingarna och medför att risken för konflikter ellerför inflationsdrivande avtal minskar. De som hävdar att vi i nuvarande sysselsättningsläge böravstå från att spara i de offentUga utgifterna bortser från alt budget- ochbytesbalansun-derskotlen begränsar vår ekonomisk-politiska handlingsfrihet. Delgår inte att ersätta alltför låg utiändsk efterfrågan med en ökning av den offentligaefterfrågan, anför motionärerna. Det höga skattetrycket, de offentliga utgifternas storaandel av BNP och det kraftiga underskottet i statsfinanserna utgör ettväsentligt hinder för en FiU 1981/82:40 44 expansion i näringslivet. Moderata samlingspartiet hartidigare behandlat detta problem mycket utförligt i tidigare motioner (separtimotionen 1981/82:2018). Att kraftiga besparingar i de offentUga utgifternaär nödvändiga stöds också av avsiämningen av långtidsutredning (SOU1982:14). Där anges att besparingar på ärnödvändiga . Med anledning av det preliminärabudgetförslaget föreslog moderata samlingspartiet besparingsåtgärder uppgåendelill under /83. Dessa besparingar syftadelill att angripa det strukturella underskottet i budgeten. I regeringensbudgetproposition uppgick besparingarna till endast . Av det reviderade budgetförslaget framgår attstatsbudgetsaldol förbättrats mellan 1981/82 och 1982/83 från 76,2 miljardertill 75,7 miljarder. beräknades underskottet för /83till ca . Av förbättringen på drygt 6,9 miljarder kronorsvarar dock vissa engångsförstärkningar och omdisponeringar för 5,2 miljarder.Det är viktigt att framhålla att vi därmed på intet sätt kommit tillrätta medde kraftiga balansproblemen. Detta styrks också av de beräkningar sompresenteras i långtidsbudgeten. Budgetunderskottet 1983/84 beräknas enligtdenna växa till ca . Trots detta anger inte regeringennågot entydigt mål för besparingsarbetet för detta budgetår. Moderata samlingspartiet anser det nödvändigt att sparaminst under /84 i förhållande till deangivna statliga utgifterna i långtidsbudgeten. I den mån den totalaefterfrågenivån därmed skulle riskera komma på en lägre nivå än vad som ärlämpligt bör detta motverkas av sänkta skatter. I motion 2557 (vpk) anförs att etttillbakavisande av den borgerliga åtslramningspolitiken skulle skapa förbättradefterfrågan, större marknad, ökad ekonomisk aktivitet och flera jobb. Detta gerekonomin ökad tillväxt och kommer - som en bieffekt och icke nödvändigtvis somett mål i sig - att minska de underskott som finns i den offentliga sektorn ochi betalningsbalansen. Det bör sålunda vara ett mål inom denekonomiska politiken att återställa det reella värdet och innehållet i erövradesociala rättigheter. Främst gäller det att återställa de försämrade villkorenför den kommunala sektorn som en del i en långsiktig politik för en väsentiigtändrad kostnadsfördelning mellan stat och kommun. Det gäller också att ändra beräkningsgrunderna förbasbeloppen så att dessa åter motsvarar den verkliga inflationen. Det gällervidare att inte bara återställa utan också ytterligare öka subventionerna påviktiga livsmedel, så att effekten till slut blir lika med eti: slopande avmatmomsen. Det gäller att avvisa förslagen om försämrad atbetslöshetsersätlningoch införande av FiU1981/82:40 45 karensdagar i sjukförsäkringen. Ett återställande av det den borgerliga regeringspolitikenbörjat att rasera måste utgöra första steget i en planmässig utbyggnad av denoffentliga sektorn som också ställer i sikte nya socialt viktiga reformmål somen förkortning av arbetstiden, en utbyggd och förbättrad omsorg av barn, gamla,handikappade och sjuka. En utbyggnad av den offentliga sektorn bör också innefattaupprustning, modernisering och utvidgning av det kollektiva trafiknätet. Allt delta skapar redan på kort sikt förbättradefterfrågan och därigenom ett högre kapacitetsutnyttjande, ökade investeringaroch en förbättrad ekonomi. Försvaret av sociala rättigheteroch den offentliga sektorns socialt viktiga verksamhet måste kombineras med enpolitik för ekonomisk rättvisa. Skattepolitiken spelar här en viktig roll. Ettprogressivt skattesystem måste försvaras. En ändrad kostnadsfördelning mellanstal och kommuner som kan ge ett utrymme - utan nedskärningar - som kananvändas för minskningar av den kommunala skatten bör genomdrivas, varigenomprogressiviteten i de statliga inkomstskatteskalorna inte bara kan bevaras utani viss mån skärpas för de högsta inkomsterna. En sådan fördelningspolitiskträttvis skattepolitik fordrar att skatteöverenskommelsen mellanregeringspartierna och socialdemokratins ledning icke genomförs. För en rättvis fördelning bör också andra åtgärder vidtas.Aktiefond- och skattefondsparandet måste avskaffas. Vidare börvärdepappershandeln på börsen beläggas med omsättningsskatt.Spekulationsvinsler bör klämmas ål genom en skärpning av reavinslbeskattningen. Skärpta regler och insatser för att komma åt skattefiffeloch ekonomisk brottslighet måste genomföras. Hela avdragssystemet måste starktrevideras. En politik för uppfyllande av dessa riktlinjer för socialtrygghet och ekonomisk rättvisa kommer att ha en stimulerande verkan påekonomin. Den måste kombineras med en offensiv och aktivt arbetsskapande politik. En aktivt arbetsskapande politikmåste bestå av åtgärder som kan genomföras såväl som av projekt varsgenomförande kräver . Genast bör AMS tilldelas de medelverket anser sig behöva för alt kunna kortsiktigt mildraarbetsmarknadssituationen. Vidare måste ett program för 100 000 nyasamhällsnyttiga arbeten, främst inom den offentliga sektorn, genomföras underen treårsperiod. Genom ett ökat byggande, en utbyggd barnomsorg, förbättringarinom den kollektiva trafiken osv. kan ett sådant program förverkligas och såvälfylla viktiga behov som ge gynnsamma spridningseffekter på samhällsekonomin. Riktlinjerna i motionen utgör,enligt motionärerna, en kombination av kort- och långsiktiga åtgärder, som delsskulle Undra de akuta ekonomiska FiU1981/82:40 46 problemen och utgöra ett brott med den skadliga borgerligapoUtiken och dels skulle innebära väsentliga strukturella ingrepp för att ökaplanmässigheten och den samhälleliga styrningen och därmed förutsättningarnaför att dra landet ur stagnationens och krisernas syslem. Av den långtidsbudget sompresenteras i det reviderade budgetförslaget framgår att det besparingsarbete,som inleddes och som därefter bedrivits allt intensivare, harbörjat ge resultat. Med traditionell långtids-budgetleknik beräknasunderskottet i statsbudgeten växa med underlångtidsbudgetperioden. Detta är en lägre tillväxt av underskottet underlångtidsbudgetperioden än som framkom i de båda närmast tidigarelångtidsbudgeterna. långtidsbudget beräknades underskottet under denlångtidsbudgetperiod som då överblickades öka med och i1981 års långtidsbudget beräknades underskottet ökamed . Man kan här tala om att långtidsbudgetinnebär ett brott i den utveckling man kunnat iaktta under ,nämligen att långtidsbudgetkalk)'lerna visar ökande underskottunder kalkylperioden. Den försämring avslatsfinan:>erna som beräkningarna utvisar är likväl oroande i synnerhet somendast fattade beslut och gjorda åtaganden har beaktats i kalkylerna. a. att utgifterna för arbetsmarknads politiska ochindustripolitiska satsningar är mycket lågt beräknade avlångtidsbudgetperioden. I det reviderade budgetförslaget nämns att omutgifterna för industripolitik skulle Ugga i nivå med utgifterna de senasteåren blir utgifterna i löpande priser inemot större vidlångtidsbudgetperiodens slutar. Det skulle innebära att statsskulden ochupplåningsbehovet fram till dess skulle öka ca utöver vadsom framgår av långtidsbudgetkalkylerna. Detta är så mycket mer oroande dåredan långtidsbudgetens utveckling är oacceptabel. Utskottet vill kort beröra beräkningarna avstatsinkomsterna i långtids budgeten och utrymmet för skattehöjningar. Enligtlångtidsbudgetens beräkningar ökar inkomsterna i en takt som innebär att derasandel av BNP är stabil . Det innebär således att allaskattehöjningar utöver de redan beslutade skulle medföra en höjning av totalaskattetrycket räknat som skatter och avgifter i andel av BNP. Om de indirektaskatterna skulle höjas i takt med den allmänna prisutveckUngen skulleinkomsterna bli ca 8 miljarder högre 1986/87 än som framgår av kalkylerna. Enligt utskottets mening föreligger det risk att de oUkaskattekällorna tenderar att urholka varandra om skattetrycket tillåts ökaytterUgare. FiU1981/82:40 47 högre det totala skatteuttaget blir desto mer påverkarunderlagen för de olika skatterna varandra. Höjningar av skatteuttaget för enskatt eller avgift återverkar på underlaget för andra skatter och avgifter.Detta leder till att höjda skattesatser i allt mindre utsträckning leder tillökade totala skatteinkomster. Detta blir särskilt påtagligt i en ekonomi medsvag eller ingen tillväxt. Utskottet anser därför att ansträngningarna attminska budgetunderskottet i allt väsentligt bör inriktas på att begränsastatsutgifterna. Utskottets slutsats beträffande långtidsbudgetkalkylernaär således att det hittillsvarande besparingsarbetet har börjat bära frukt menatt detta inte får tas till intäkt för att något utrymme för nyautgiftsåtaganden därigenom har skapats eller ens att besparingsarbetet kanbedrivas med mindre intensitet . Budgetutvecklingen /82 och 1982/83 Enligt beräkningarna i delreviderade budgetförslaget beräknas budgetunderskottet innevarande budgetåruppgå till . Det år lägre än somberäknades i budgetpropositionen. Den budgetprognos som riksrevisionsverkelsammanställt därefter, , pekar mot i stort sett samma utfall. Underskottet för /83 har minskat kraftigtjämfört med beräkningarna i budgetpropositionen eller med 6,9 miljarder kronor.Effekterna av de i budgetpropositionen aviserade besparingarna har räknats uppmed en dryg halv miljard kronor för /83. Det motsvarar räknatför helår en besparingseffekt om ca . De totalabesparingarna uppgår därmed till 14,4 miljarder varav ca 10,2 miljarder kronorberäknas infalla under /83. Av övriga större /83 bör noteras en uppjustering av de beräknade utgifterna förräntebidrag med samt på inkomstsidan en tidigareläggningav uppbörden av importmoms och vissa energiskatter. Inkomsterna har ocksåförstärkts genom att regeringen föreslagit all vissa fonder som redovisasutanför statsbudgeten skall upplösas och tillgångarna skall överföras tillstatsbudgeten. Detta ger en engångsförstärkning på mensamtidigt bortfaller vissa ränteinkomster. Nettoeffekten beräknas till 955milj. De totala effekterna av åtgärder av engångskaraktär ökarstatsinkomsterna med . Detta bör uppmärksammas dåbudgetutvecklingen skall bedömas. I motion 2547 (s) görs denbedömningen av långtidsbudgeten att budgetunderskottet liksom underskottet iden totala offentiiga sektorns finanser ligger kvar på en oacceptabelt hög nivåoch att de tenderar att öka. FiU1981/82:40 48 En av de främsta uppgifterna för budgetpolitiken måstevara att bryta den hittillsvarande utvecklingen, anför motionärerna. Måletmåste vara att nedbringa underskotten till en väsentligt lägre nivå sett iförhållande till omslutningen i den totala ekonomin. Utskottet konstaterar att det socialdemokratiskabudgetalternativet för att nå detta mål går via väsentliga utgiftsökningar ochskattehöjningar. Enligt beräkningarna i motionen skulle statsbudgetens /83 öka med ca . Därtill kommerutgiftsökningar inom socialförsäkringssektorn på närmare 1 miljard kronor.Vissa ulgiftsbespa-ringar i statsbudgeten om föreslåsockså. På inkomstsidan föreslås skatte- och avgiftshöjningar eller införandeav nya skatter och avgifter som leder till ökade statsinkomster med 4,7miljarder kronor och till ökade inkomster inom socialförsäkringssektorn med 1,7miljarder kronor. Sammantaget skulle statsbudgeten försvagas med 2,6 miljarderkronor och socialförsäkringssektorns sparande öka med lillföljd av de föreslagna åtgärderna. Den offentliga sektorns sparande skullesåledes försämras med . I en separat motion, 1981/82:2549, som behandlas avskatteutskottet, föreslår motionärerna att uppbörden av B-skatt ocharbetsgivaravgifter påskyndas. Detta anges leda till en engångsförstärkning avinkomsterna /83 med . Inberäknat dessaengångseffekter skulle den offentliga sektorns underskott /83enligt motionärerna förbättras med 0,8- jämfört med vad somföreslås i propositionen. Härvid har inte antagits att dessa förändringarskulle återverka på företagens eller de enskilda företagarnas beteende i övrigt.Det kan ifrågasättas om inte t. ex. fyllnadsbetalningarna skulle minska. Utskottet vill för sin del ifrågasätta motionärernasberäkningar. På utgiftssidan utgår motionärerna från att åtgärderna får effektförst fr. o. m. - 1983. När det gäller kostnaderna förbarnomsorgen uppkommer effekterna ännu . Åtgärdernas helårseffekter blirdärför betydligt större än som framgår av motionen som endast redovisarbudgetårseffekter. Åtgärderna på inkomstsidan har förutsatts ge fulleffekt redan under /83. Att så skulle vara fallet kan emellertidifrågasättas för flera av åtgärderna. Som exempel kan nämnas att en skärpningav förmögenhetsskatten med rådande uppbördsförfarande inte kan väntas leda tillnågon ökning av skatteinbetalningarna under /83. Effekternatorde uppkomma först . Inte heller torde de föreslagna miljöavgifternaeller skatten på videoutrustning kunna ge full effekt redan nästa budgetår. Bortsett från dessa omständigheter kommer enligtutskottets beräkningar de föreslagna åtgärderna på dåengångseffekterna kan bidra till att frisera bilden all leda väsentlig försämring av det offentliga sparandet. Motionärernas beskrivningav effekterna för /83 är enligt utskottet grovt vilseledandenär det gäller alt bedöma FiU 1981/82:40 49 deföreslagna åtgärdernas långsiktiga budgetmässiga effekter. Utskottet måstesåledes konstatera att motionärernas konkreta budgetförslag inte leder till demål som motionärerna själva ställt upp för budgetpolitiken, nämligen att brytaden hittillsvarande utvecklingen och nedbringa den offentiiga sektornsunderskott. Äveni motion 2557 (vpk) föreslås åtgärder innebärande kraftiga utgiftsökningar ochskattehöjningar. Utskottethar tidigare redovisat sin syn på det.totala skattetrycket. Härav följer allutskotiet ser det som omöjligt att ytterligare öka de statliga utgifterna pådet sätt som föreslås i motionerna. En budgetpolitik med den inriktning somföreslås i motion 2547 eller i motion 2557 skulle innebära att den nödvändigasaneringen av den offentliga ekonomin sköts och att lägetdärigenom förvärrades. Utskottet tar bestämt avstånd från en sådan politik. Utskottetavstyrker med det anförda yrkande 2 i motion 2547 och yrkande 2 i motion 2557. Utskotiet har vid justeringen av detta betänkande() kunnat sammanställa beslut t. o. m maj månads utgångrörande anslag på statsbudgeten för /83. Om man utgår från attdet återstående 100-talet anslag som har att behandla anvisas ienlighet med regeringens förslag skulle underskottet i statsbudgeten /83 bli ungefär detsamma som i det reviderade budgetförslaget,där det angavs tiU 75,7 milj. kr. Motdenna bakgrund finner inte utskottet anledning att i nu förevarande sammanhangföreslå att vidta några ytterligare åtgärder inför den slutiigabehandlingen av statsbudgeten för /83. Utskottet återkommer meden mer fullständig redovisning av de avvikelser som företagit iförhållande till regeringsförslagen i senare betänkanden. I det reviderade budgetförslaget summerarföredraganden de besparingar som föreslås träda i kraft under budgetåret1982/83. Helårseffekten av de besparingsåtgärder som föreslogs ibudgetpropositionen eller förelagts senare i olika särpropositionerberäknas nu till . Vissa åtgärder träder i kraft först år1983. För /83 beräknas åtgärderna leda till en saidoförbättringmed drygt 10 miljarder. Föredraganden konstaterar att sparmålet för budgetåret1982/83 har uppfyllts. Beräkningarnai långtidsbudgeten visar att redan fattade beslut och gjorda åtaganden ledertill en ökning av budgetunderskottet /84 med ca 11 miljarderkronor till . 4Riksdagen 1981/82, 5 saml. FiU1981/82:40 50 betonar i det reviderade budgetförslaget attlångtidsbudgeten erfarenhetsmässigt innebär att underskottsutvecklingenkraftigt underskattas. Mot bakgrund av svårigheterna att ytterligare höjaskattetrycket drar föredraganden slutsatsen att besparingarna för budgetåret1983/84 bör vara av ungefär samma omfattning som de redovisade besparingarnaför /83. I motion 2550 (m) framhålls att den förbättring avstatsbudgetens saldo för /83 som redovisas i det revideradebudgetförslaget på intet sätt får tas tiU intäkt för att vi kommit till rättamed de stora balansproblemen. Förbättringen beror huvudsakligen på vissaengångsförstärkningar och omdispositioner. Att balansproblemen kvarstår framgårinte minst av långtidsbudgetkalkylerna, framhåller man vidare. Motionärernaanser det nödvändigt att spara under budgetåret1983/84 i förhållande till de angivna statliga utgifterna i långtidsbudgeten. Utskottet anser i likhet med vadsom anförs i propositionen och i motion 2550 att kalkylerna i långtidsbudgetentydligt pekar på behovet av ytterligare besparingar åren framöver. Det inleddabesparingsarbetet börjar ge resultat men stora och omfattande insaitser måstegöras för alt hejda en ytterligare försämring av budgetsaldot. Det är enligtutskottets mening utomordentligt betydelsefullt att budgetarbetet inriktas pådet långsiktiga målet att minska budgetunderskottet i förhåUande till BNP. framhåUit tidigare är det totala skattetrycket redan högt. I. alltväsentligt måste således den nödvändiga saidoförbättringen åstadkommas genombesparingar. Det är också utskottets uppfattning ati: dessa måste vara av sammastorleksordning som för /83. Denna utskottets uppfattning omriktlinjer för budgetregleringen bör ge regeringen till känna. har det förekommitatt propositioner med förslag till besparingar förelagts vid etttillfälle och har fått ta ställning tillförslag innebärande väsentiiga utgiftsökningar. Dessa propositioner med inteobetydliga budgeteffekter har behandlats vid sidan av det ordinariebudgetarbetet i såväl som i regeringskans-Uet. Det försvårarsjälvfallet budgetprövningen liksom bedömningen av den ekonomiska utvecklingenom inte samtliga förslag avseende ett visst år föreligger samlade vid entidpunkt. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att föredraganden ikompletteringspropositionen anmäler att resultatet av besparingsarbetet ifortsättningen skah presenteras samlat i budgetpropositionen. Det faller sigmot bakgrund härav naturUgl, anför han vidare, att begränsaantalet-särpropositioner som medför ökade kostnader. Detta bör även innefattasådana förslag som finansieras med avgifter. FiU 1981/82:40 51 Även i den socialdemokratiska partimotionen 2547berörs formerna för budgetarbetet. För att öka möjligheterna till överblick ochunderlätta meningsfulla prioriteringar bör budgetförslaget för ett visst årutarbetas vid ett och samma tillfälle. har budgetprocessentenderat att spridas över , säger man i motionen. För attunderlätta budgetarbetet för alla parter och möjliggöra att det bedöms mot ensamhällsekonomisk bakgrund bör budgetarbetet inom i alltväsentiigt äga rum och därvid resultera i en samlad bedömning mednoggranna prioriteringar mellan olika åtgärder med budgetmässiga konsekvenser,anför motionärerna. Utskottetnoterar med tillfredsställelse den stora samstämmighet som synes rådabeträffande formerna för budgetarbetets bedrivande.