bet · G501SoU16 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:16 om statistikbeträffande spontana aborter (missfall) I motion 1980/81:431 av ()hemställs att hos regeringen anhåller att i samarbetemed arbetarskyddssfyrelsen och med stöd av arbetarskyddsfonden får i uppdragatf lägga upp statistik beträffande spontana aborter. I motionen nämns inledningsvis de farhågor somfinns för att arbetsmiljön - t. ex. i laboratorier, i kemisk industri och påanestesiavdelningar vid våra sjukhus - kan innebära skaderisker för gravidakvinnor och för ofödda barn. Mofionärenframhåller atf, när det gäller missbildningar och andra medfödda skador pånyfödda barn, dessa noggrant följs i missbildningsregister ochi de medicinska födelsemeddelandena (av vilka får kopior). Men,framhåller mofionären, en riskökning har befarats inte minst beträffandespontana aborter (missfall), och det är angeläget att utreda om sambandverkligen finns mellan spontana aborter och viss arbetsmiljö. Engmndläggande förutsättning för att man skall kunna utreda om ökad frekvens avmissfall verkligen finns bland anställda i en viss arbetsmiljö eller i ettsamhälle där miljöföroreningar påvisats är emellertid, anför mofionären, affman äger kunskap om den normala frekvensen av spontana aborter. Mofionärenanför härefter bl. a. följande. Trots atf uppenbara svårigheter föreligger att fåtillföriitlig statistik beträffande frekvensen av spontana aborter - allaföranleder inte kontakt med sjukvården, och tidiga missfall kan vara svårt attdiagnostisera - bör, enligt många av arbetsmiljö och miljörisker intresseradeforskare, allvarliga försök göras att få en sådan bakgrundsstatistik. Redan enrikstäckande kartläggning av den "normala" frekvensen spontanaaborter kan, om den relateras till ålder, yrke, bostadsort m. m., ge värdefullaantydningar om i vilka yrkesgrupper eller geografiska områden anhopningarfinns. Det torde också fordras material av storleksordningen hela Sverigesbefolkning för atf på rimlig fid kunna påvisa säkerställda skillnaderbeträffande t. ex. yrkesgrupper, om andra variabler skall hållas konstanta. Ensådan statistik bör lämpligen läggas på samma myndighet som insamlar övrigsjukvårdsstatistik av näraliggande natur såsom födelse- och abortstatistik, f.n. . Den bör också samordnas med ovannämnda typer av rapporteringom den infe skall bli alltför betungande för sjukvårdsinrättningarna. Värdet aven sådan statistik, främst för arbetsmiljöforskningen, torde dock vara mycketstort, och den bör ligga inom arbefarskyddsfondens intresseområde. SoU1981/82:16 2 Organisationen av hälso- och sjukvårdsstatistiken Den statliga statistiken före omorganisationen avsocialstyrelsen godkände riktlinjer för den statiigastatistikens organisation (prop. 1960:104, SU 1960:84, rskr 1960:210), vilkainnebar att sådan statlig statistik, som inte av administrativa skäl är bundentill visst verk, skulle koncentreras fill (). a. till att socialvårdsstatistiken fördes över från den dåvarandesocialstyrelsen till SCB. Hälso- och sjukvårdsstatistiken tog man emellertidinte definitiv ställning till utan den fick ligga kvar inom den dåvarande medicinalstyrelsen.Den överfördes sedermera till den nybildade som bl. a.överfog medicinalstyrelsens och uppgifter. De fasta statistiska arbetsuppgiflerna för socialstyrelsenhar beträffande hälso- och sjukvårdsstatistiken bl. a. omfattat (1) statistikangående skador och förgiftningar, mödra- och barnavård samt förlossningar, (2)cancerregistrering och cancerstatistik, (3) patientstatistik frånkroppssjukhusen med upplysningar om vilka sjukdomar som förekommer blandpatienter på sjukhusen och om förändringar i sjukdomspanoramat samt (4)missbildningsregistrering och missbildningsstafistik, varmed syftet varit afti detalj följa frekvensen av missbildningar på nyfödda barn. Redovisning av hälso- ochsjukvårdsstatistik har skett bl. a. i den i serien officiellastatistik ingående publikationen Allmän hälso- och sjukvård samt i denfristående publikationen Cancer Incidence in . Den statliga statistiken efter omorganisationen avsocialstyrelsen Sedan fattat beslut om riktlinjer försocialstyrelsens uppgifter, organisation och personalresurser, m.m., (prop.1979/80:6, SoU 1979/80:45, rskr 1979/80:386) har den i är en omdaning avsocialstyrelsen påbörjats. verksamhet skall så långt möjligtkoncentreras fill vissa centrala uppgifter, särskilt tillsyn och planering.Socialstyrelsen skall vidare bl. a. initiera framfagning av kunskapsunderlagför insatser inom samt hälso- och sjukvårdens områden (densociala sektorn). När det gäller statistik skall med hänsyntill myndighetens planeringsuppgifter m.m. tillse atf för socialsektornerforderiig statistik produceras men dock infe annat än i undantagsfall självproducera statistik. Den officiella hälso- och ijukvårdssfafisfiken skall ifortsättningen produceras av SCB i samarbete med . Vissa s. k.hälsore-gister ligger emellertid, som närmare redovisas nedan, kvar hossocialstyrelsen. Det har fömtsatfs aft statistiskadata som erfordras för planering och uppföljning på riksnivå inom socialsektornskall kunna göras tillgängliga SoU1981/82:16 3 för bearbetning i en socialsektorns planeringsdatabas. SCBskall svara för datainsamling och vård av denna planeringsdatabas samt förstatistikproduktion och distribution från planeringsdatabasen.Planeringsdatabasen fömtsätts efter viss tids uppbyggnad kunna ge en ganskafullständig - om än översiktlig - bild av bl. a. befolkningens hälsotillståndoch sjukdomar samt om behandling och omvårdnad. inrättades statensmiljömedicinska laboratorium (SML) med uppgift aft inom den fysikaliska ochkemiska miljömedicinen samt den allmänna hälsovården bedriva långsiktigforskning samt undersöknings-och utbildningsverksamhet. ärchefsmyndighet för SML. SML inrättades mot bakgrund av att man visserligenkänner till att förändringar i den yttre miljön på olika sätt kan påverkamänniskan men man vet inte tillräckligt mycket om vilka miljökomponenfer som ärsärskilt riskabla, vilka grupper som är speciellt känsliga för påverkan, påvilket sätt denna påverkan kan ge upphov till skador samt hur vi skall kunnaförebygga och förhindra inte önskvärda och främja önskvärda förändringar imänniskans miljö. Tanken är aft SML skall bidra till att fylla dessa kunskapsluckor. I ovannämnda proposition 1979/80:6,som låg till grund för beslutet om omorganisation m.m.,förordades att uppgifter beträffande de s. k. hälsoregistren,dvs. cancerregistret, missbildningsregistret och registreringen av medicinskafödelsemeddelanden (från förlossningsvården), skulle inordnas i SML:sepidemiologiska enhet. Det framhölls i propositionen att härigenom skulle dennaenhet kunna utvecklas till ett centmm för den epidemiologiska forskningen ilandet och verkningsfullt medverka i bevakningen av befolkningenshälsotillstånd. Med anledning av ett motionsyrkande förordade emellertidriksdagen på förslag av socialutskottet (SoU 1979/80:45 s. 27 och 28) attfrågan om förläggningen av dessa register skulle ytterligare beredas av den år1979 tillsafta organisationskommittén för (S 1979:12), vilkenfått i uppgift att svara för bl. a. detaljutformningen av omorganisation.Utskottet framhöll att beredningen av nämnda fråga inte fick hindraöverflyttningen av andra statistiska arbetsuppgifter från tillSCB. för avgav idecember 1980 till statsrådet och chefen för ett förslagtill ny organisation för , vari bl. a. föreslogs att ovannämndaregister tills vidare skulle kvarligga hos . Kommitténs förslagär föremål för beredning inom . I takt med att sjukvårdshuvudmännenbyggt uf sin planeringsverksamhet och sin organisation för sådan verksamhethar de i allt större utsträckning börjat samla in och bearbeta lokal hälso-och sjukvårdsstatistik. SoU1981/82:16 4 Grundval för fortsatt utvecklingsarbete inom hälso- och.sjukvårdsstatistiken För samråd beträffande hälso- ochsjukvårdsstatistik samt socialvårdsstatistik fmns en hälso- och sjukvårdenssamt socialvårdens stafistikdele-gation, som består av generaldirektörerna ochcheferna för , och , direktören förSjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri)samt verkställande direktören hos ochförbundsdirektören hos . För beredning av hälso- ochsjukvårdsstafistiska frågor har delegationen till sin hjälp en hälso- ochsjukvårdens statistikberedning (HÄSST), som består av företrädare försocialstyrelsen, SCB, Spri och ovannämnda förbund. HÄSST överlämnade till ovannämndastatistikdelegation ett principprogram för hälso- och sjukvårdsstatistik,vilket stafistikdelega-tionen förklarade kunna tjäna som en grundval för fortsattutvecklingsarbete inom hälso- och sjukvårdsstatistiken. Principprogrammet harpublicerats som nr 1971: 1 i . Om det medicinska födelseregistret,missbild/iingsregistret och diagnosstatistiken från sluten kroppssjukvård I en bilaga fill ovannämndaprincipprogram för hälso- och sjukvårdsstatistik lämnas bl. a. följandeuppgifter om det medicinska födelseregistret, missbildningsregistret ochdiagnosstatistiken från sluten kroppssjukvård. Det medicinska födelseregistretomfattar samtliga i pä sjukhus, under transport och i hemmet förlöstakvinnor och nyfödda barn och innehåller uppgifter om sjukhus/klinik, modernspersonnummer, civilstånd och försäkringskassa, barnets födelsetid,graviditetslängd, diagnoser, operationer, födelsevikt och -längd m. m. Upgifterna erhålls genom aft försättsblad tillförlossningsjournaler fortlöpande insänds till . ex. är 1977 ca 0,. avser barnmed medfödda missbildningar och innehåller uppgifter om missbildningsdiagnos,barnets och moderns födelsetid, sjukhus, barnets födelsevikt och -längd m.m.Rapportering sker månatligen pä speciella kort, ca 1600/år. Rapportering skerfrån i princip samtliga kvinnokliniker och förlossningsavdelningar och avserfall som är diagnosbara (upp efterbarnets födelse). Bortfallet uppskattas fill högst . Diagnosstatistiken från slutenkroppssjukvård avser vårdtillfällen i sluten kroppssjukvärd och innehålleruppgifter om sjukhus/klinik, personnummer, kön, civilstånd, försäkringskassa,datum och sätt för intagning och utskrivning, diagnoser, operationer, anestesim. Statistiken bearbetas huvudsakligen av sjukvårdshuvudmännen. av samtliga utskrivningar täcks av statistiken. SoU1981/82:16 5 Med stöd av ett regeringensbemyndigande har tillkallats statistikutredningen (E 1980:02) för aftse över den statiiga statistiken. Enligt direkfiven för översynsarbetet skallstatistikutredningen bl. a. kartlägga behovet av statistik inom de skildasamhällsområdena. Analysen av statistikbehovet skall följas av en jämförelsemed den befintliga statistiken. Översynsarbetet skall styras av syftet att i enframtid präglad av knapphet på resurser tillgodose samhällets angelägna behovav stafistik genom en avvägning mellan nytta och kostnader. Vissa undersökningar m. m. Sedan man funnit att små barn, som"heltvätfafs" med ett visst handtvättmedel på sjukhus, fått kramperoch misstanke uppstått att detta handtvättmedel skulle kunna orsaka missfall,görs under ledning av vid kvinnokliniken vid en undersökning omfattande bl. a. följande. Man har tagit fram uppgifter om alla kvinnor i fertilålder, som bakåt varit anställda vid allmänna m.fl.sjukhus i . Man skall genom sökning i ("körning mot")registrering av medicinska födelsemeddelanden undersökagravidifefsutfall för dessa kvinnor. Denna "körning" är beroende påsocialstyrelsens möjligheter att medverka med resurser härför. Under ledning av biträdandeöverläkaren vid kvinnokliniken vid Kärnsjukhusef i Skövdegörs en undersökning varmed syftet är aft få fill stånd en lämplig modell förhur missfallsregistrering i framfiden skall kunna genomföras i län.Tanken är aft man bl. a. skall pröva om den modell för en sådan registrering,som befinns vara lämplig för , skulle kunna användas som modelläven för en registrering omfattande hela landet. För prövning av studieuppläggningsmetodik görs f.n. entillbakablickande studie, varvid graviditetstester avseende en begränsadtidsperiod analyseras med hänsyn till graviditetsutfallen. Då man inte har några särskilda resurser förundersökningen har man inte bundit sig för någon viss tidsplan för densamma. Arbetsgruppen för miljö- och fosterpåverkan bildades påfrivillig gmnd Arbetsgruppen för miljö-och fosterpåverkan, som består av ett20-fal läkare och epidemiologer. Ordförande är professorn i hygien, särskiltomgivningshygien, vid i . SoU 1981/82:16 6 huvudsakligeni aft sammanträden anordnas, varvid medlemmar av gmp-pen utbyter erfarenheter. Forsk/ii/tgsprogramvid statens /niljömedicinska laboratorium Vid statens miljömedicinska laboratorium pågår ettforskningsprogram angående epidemiologisk bevakning av miljöeffekter påmänniskans hälsa. Inom detta program utreds missfallsrisk som en möjligindikator pä ogynnsam miljöpåverkan. I sammanhanget utnyttjas det svenska fvillingregisfretdär kvinnor i fertil ålder har be;5varat en enkät angående graviditetsutfall.Som ett första led i studien skall den genetiska faktorns betydelse föruppkomst av missfall studeras; senare kommer även bidraget från andra variableratt studeras, t. ex. levnadsvanor, yrkestillhörighet och boendeort. Vidaregenomför laboratoriet en studie av missfallsfrekvenser i är humvida den komplicerade luftföroreningssituation som därråder kan påverka människan ogynnsamt och bl. a. yttra sig i en förhöjdmissfallsrisk. Fruktsamhetsundersök/iingav SCB SCB utför pä uppdrag av enfruktsamhetsundersökning, som genomförs via besöksintervjuer bland 5000kvinnor i fmkt-sam ålder. Undersökningen omfattar även frågor om missfall,varför en skattning av missfallsfrekvensen kan utföras. Det begränsade urvaletanses dock inte ge möjligheter till djupare analyser av denna faktor. Resultatfrån undersökningen beräknas bli publicerade . har under rådets28:e session 1980 i antagit en rekommendation (nr 18/1980) varigenområdet rekommenderar att i syfte att nå fram tillenhetliga nordiska normer för i arbetslivet förekommande risker för kvinnor ochmän i fertil ålder och härvid särskilt i samband med graviditet skyndsamt fåfill stånd en samlad kartläggning av existerande information på området samtinleda ett forskningssamarbete för atf nå fram fill nya kunskaper. Utskottet har inhämtat yttranden över mofion1980/81:431 från , statens miljömedicinska laboratorium,(), arbetarskyddsstyrelsen, styrelsen förarbetarskyddsfonden samt . SoU 1981/82:16 7 SCB anser sig inte ha underlag för attuttala sig om behovet av begärd stafistik. Styrelsenför arbetarskyddsfonden anser att det bör undersökas vilka möjligheter som kanskapas för att erbjuda ett lämpligt relerensmaterial åf forskningen rörandearbetsmiljöbetingade spontanaborter. Deövriga fyra remissinstanserna är positiva till en registrering av missfall menanser aff man skall avvakta de undersökningar som pågår. SCB anför att myndigheten inte harunderlag för att närmare kunna uttala sig om behoven av en statistik övermissfall och ej heller avväga mot behoven av annan statistik inom detepidemiologiska området. SCB erinrar i detta sammanhang omstatistikutredningen. Styrelsen för arbetarskyddsfonden anför att, ävenom styrelsen anser frågan angelägen, det dock måste ifrågasättas om ettcentralt, rikstäckande register för abortfall skulle erbjuda ett lämpligtreferensmaterial. Ett sådant register kan bli behäftat med många brister,anförs det. Styrelsenför arbetarskyddsfonden föreslår i stället att ansvarig myndighet ges iuppdrag att undersöka vilka möjligheter som kan skapas för att erbjuda ettlämpligt referensmaterial åt forskningen rörande arbetsmiljöbetingadespontanaborter. anser att det skulle vara mycketvärdefullt och av stort intresse att försöka skapa någon form av centralregistrering av missfall. Socialstyrelsenföreslår att man avvaktar utfallet av de s. k. pilotstudierna i länoch kommun för att få ett underlag för diskussioner om en eventuelluppbyggnad av ett centralt eller regionalt missfallsregister. Statens miljömedicinska laboratorium anser detangeläget att en registrering av missfall, som inträffar efter registrering avgraviditet på mödravårdscentralerna, kommer till stånd men att man tar hänsyntill resultat från de olika studier som pågår innan man beslutar om enslutgiltig registreringsprincip. Arbetarskyddsstyrelsen anser att det kunde vara avintresse att skapa någon form av registrering av missfall. Arbetarskyddsstyrelsenföreslår att de s. k. pilotstudierna beträffande registrering av tidigamissfall får, när de avslutats, vara diskussionsunderlag i en utredningavseende uppbyggnad av ett missfallsregisler som bör kunna omfatta allamissfall. anser att ett klarläggande aveventuella samband mellan spontana aborter och förhållanden i arbetsmiljönskulle vara värdefullt. Landstingsförbundetframhåller att det är nödvändigt att pågående för- SoU1981/82:16 8 söksverksamheter på området, som kan öka kunskaperna ommetoderna, fullföljs och utvärderas. Först därefter kan enligtLandstingsförbundet ställning fas fill möjligheterna aft utveckla en önskvärdregistrering i full skala. Närmare uttalanden om behovet av den i motionen begärdastatistiken, m. m. Redovisningen nedan av uttalanden iremissyttrandena om behovet av den i motionen begärda statitiken, m. m, hardisponerats mot bakgrund av att - som arbetarskyddsstyrelsen påpekar i sittyttrande - det krävs uppgifter av nedan angivna slag för atf man skall få enfullständig sammanställning av barn med skador som kan bero på faktorer ifaderns eller moderns arbetsmiljö, nämligen uppgifter om 1) tidigaspontanaborter, dvs. 2) senaspontanaborter, 3) legala aborter, 4) födslar ochmissbildningar, 5) barn med skadoroch funktionsstörningar som upptäcks först efter nyföddhetsperioden. anför beträffande1) och 2) uppgiftsunderlag om spontanaborter bl. a. följande. En annan viktig indikator påfosterskada utgör missfall (spontanaborter). finns mycketbegränsade möjligheter att centralt studera denna företeelse i landet. Den endatillgängliga källan utgörs av den s. k. patientstatisfiken frän slutenkroppssjukvård. Denna statistik innehåller bl. a. utskrivningsdiagnoser på patienteri sluten kroppssjukvård samt uppgifter om ålder, civilstånd, hemort m.m. Någonuppgift om patientens yrke är inte tillgänglig. täcker dennautskrivningsstatistik av riket. Detta register som f.n. finnsinom innehåller dock endast en del av samfliga missfall. Flerafaktorer, fömtom rent medicinska, kan inverka på om en kvinna med missfallvårdas i sluten eller öppen vård. En nackdel med denna statistik är att denföreligger relativt sent och kan först ett par är efter respektiveverksamhetsår användas till studier. anser därför att det skulle vara mycketvärdefullt och av stort intresse att försöka skapa någon form av centralregistrering av missfall. Ett steg i denna riktning är att försöka samla in dehandlingar på landets mödravårdscentraler som gäller graviditeter vilka ejresulterat i en födsel. En analys av ett sådant material kan ge informationfrämst om relativt sena missfall - vid tidiga missfall torde kvinnan ofta ejhunnit inskrivas i mödrahälsovården. Dessa relativt sena missfall torde ocksåofta ha en annan biologisk betydelse än de tidiga missfallen och närmareanknyta till dödligheten i nyföddhetsperioden. Denna verksamhet som planerasbli ett led i ett nytt system för medicinsk födelseregistrering kan utgöra enbas för det i motionen efterlysta registret. Det bör även påpekas att detföreligger SoU 1981/82:16 9 godamöjligheter att i detta sysfem även fånga in uppgifter om yrke och sysselsättningbland de kvinnor som skrivs in i mödrahälsovården. Det nya systemet beräknasaft fas i bruk i hela riket . Närdet gäller frågan om en central registrering av tidiga missfall återstår mångatekniska frågor att lösa innan en sådan kan övervägas. För aft erhålla enrikstäckande registrering av alla behandlade missfall med de i motionenföreslagna bakgrundsvariablerna krävs en särskild rapporteringsrutin som måsteinnefatta alla sjukvårdsinrättningar där kvinnor som fåft missfall behandlas,dvs. alla kvinnokliniker, kirurgkliniker vid sjukhus utan kvinnoklinik samtvissa öppenvårdsmottagningar. För att bakgrundsvariablerna skall införskaffasmåste i ett sådant system ett särskilt formulär utarbetas på vilket adekvatinformation kan insamlas. I första hand krävs en ordentlig kartläggning överhur vården av missfall sker inom sjukvården och hur enklast och effektivast enrapportering skall kunna åstadkommas. Som ett led i att studera detta problemhar en försöksverksamhet inom lokalt startats. Enanalog verksamhet pågår inom kommun. Socialstyrelsenföreslår att man avvaktar utfallet av dessa pilotstudier för att få ettunderiag för diskussioner om en eventuell uppbyggnad av ett centralt ellerregionalt missfallsregister. anför beträffande 3)uppgiftsunderiag om legala aborter följande. I detta sammanhang vill ävenframhålla behovet av att ett register över missfall kompletteras med effindividbaserat register över utförda legalaborter. Om frekvensen missfall skallkunna bedömas måste nämligen hänsyn tas till samtliga möjliga graviditetsuffall- missfall, legalabort och förlossning. Den nuvarande statistiken över legalaaborter innehåller inte identifiering av de kvinnor som genomgått sådan abort. Enförändring av denna rapporteringsmtin på så sätt att kvinnans personnummeranges för varje utförd legalabort vare sig den sker i sluten eller öppen vårdmåste därför komma till stånd. Helst bör denna förändring kompletteras med vissytterligare information om kvinnor. Den föreslagna förändringen avlegalabortstatistiken kan påfordra ändringar i abortlagen eftersom denna förnärvarande inskränker möjligheterna atf kräva upplysningar av denabortsökande. Beträffande 4) uppgiftsunderlag om födslar ochmissbildningar anför att missbildningsregistret utgör enlöpande registrering av födda barn i riket med vissa missbildningar som kaniakttas och att def medicinska födelseregistret delvisutgör ett komplement till missbildningsregistret. Beträffande5) uppgiftsunderlag om barn med skador och funktionsstörningar som upptäcksförst efter nyföddhetsperioden anför att diskussioner f. n.pågår om atf vidga den registrering har till aff omfatta skadoroch funktionsstörningar hos barn som inte upptäcks förrän efternyföddhetsperioden. SoU 1981/82:16 10 Statens //uljömedicinskd laboratoriu/n anförbeträffande 1) och 2) uppgiftsunderiag om spontanaborter bl.a. följande. Riskerna för allvarliga hälsoeffekter pä människanökar genom ett växande antal kemiska ämnen i miljön. Def föreligger emellerfidbetydande svårigheter att hitta tidiga och registrerbara manifestationer av miljöpåverkan;sena effekter av typ cancer kan t. ex. ha latenstider pä flera decennier.Tidigeffekter av typ missbildningar, perinatal dödlighet och missfall kan vararelaterade till yrkesexposition och föroreningar i den allmänna miljön.Orsakerna kan troligtvis sökas i ett begränsat mms- och tidsperspektiv, varföranvändningen av dessa indikatorer kan väntas leda till förbättradeepidemiologiska utvärderingsmöjligheter. Riskerna för allvarliga missbildningar ellerperinatal död är emellertid låga, för vardera utfallet ca I -1,. För att medsäkerhet kunna påvisa en miljömässig påverkan krävs stora befolkningsurval. planerar att utöka det medicinskafödelsemeddelandet att även omfatta de missfall som inträffar efterregistrering av graviditet på mödravårdscentralerna. Detta innebär visserligenatt endast relativt sena missfall blir registrerade, men man ser åtgärden somett led i uppbyggnaden av ett nytt och förbättrat system för medicinskfödelseregisfrering. Statensmiljömedicinska laboratorium anser det angeläget att en sådan registreringkommer till stånd, men att man också tar hänsyn till resultat från de olikastudier som pågår innan man beslutar om en slutgiltig registreringsprincip.Man måste noga överväga vilka övriga variabler som bör registreras,t. ex. yrkesfillhörighet, rökvanor och infe minst olika typer av tidigaregraviditetsutfall där man f.n. i den medicinska födelseregisfreringen infe kanskilja på missfall och legal abort. SCB anför beträffande 1) och 2) uppgiftsunderlag omspontanaborter bl. a. följande.