bet · G501JoU36 · 1981-12-31 00:00:00 — om ändring i skogsvårdslagen (1979:429), m.m. (prop.1981/82:177) I proposition 1981 /82:177 harregeringen () dels föreslagit att anta förslagfill lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429), delsberett fillfälle att ta del av vad iproposifionen anförts om skogspolitiken, virkesutbudet och tillämpningen avskogsvårdslagen. I propositionen lämnas en redogörelse för vissa frågor somrör tillgängen på virke för skogsindustrin m. m. Vidare föreslås attbestämmelserna i 6§ skogsvårdslagen (1979:429) om avverkning av överårig skog gesett vidgat tillämpningsområde. Slutligen tas upp vissa frågor som rör tillämpningenav skogsvårdslagens bestämmelser om anläggning av ny skog och om ransonering avskog. Lagförslaget är av följande lydelse. Lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429) Härigenom föreskrivs att 6 §skogsvårdslagen (1979:429) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6§ Om ett skogsbestånd är överårigt Om ettskogsbestånd är överårigt och markens virkesproducerande och markensvirkesproducerande förmåga tas till vara endast i ringa förmågatas fill vara endast i ringa utsträckning på grund av röta eller utsträckning,får skogsvårdsstyrel- självgallring i beståndet, får skogs- senbesluta att beståndet skall slut- vårdsstyrelsen besluta att beståndet avverkasoch ny skog anläggas, skall slutawerkas och ny skog an läggas. Denna lag träder i kraft . Motioner med anledning av propositionen I mofion 1981/82:2443 av AxelAndersson och (båda s) yrkas 1 1981/82. JoU 1981/82:36 2 1. att hos regeringen begär förslag i avsiktatt påskynda nödvändiga förändringar av den splittrade fastighets- och ägarstruktureni vissa trakter, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i mofionen anförts angående köp- och hyrbar service föravverkningar och återväxtåtgärder, 3. att hemställer hos regeringen attmotionen överlämnas till allmänningsutredningen respekfivefastighetsstrukturutredningen för beaktande i de delar som berör utredningarnasarbete, 4. att som sin mening uttalar attallmänningsassociafioner inom den inre stödzonen skall kunna erhållastatsbidrag till fullständiga återväxtåtgärder inom sina s. k. 5 § 3-skogarenligt samma grunder som för motsvarande ändamål gäller för enskilda skogsägareinom denna zon. I motion 1981/82:2463 av ()yrkas att beslutar hos regeringen anhålla om förändring avskogsvårdslagen och dess tillämpning så att en naturlig lövträdsinblandningräknas som ett lämpligt inslag i skogen. I motion 1981/82:2464 av m. fi. (vpk)yrkas att beslutar 1. att uttala sig för vad som i motionen anförs omåtgärder för förbättrad virkesförsörjning och hos regeringen begära åtgärder ienlighet därmed, 2. att uttala sig för vad som i motionen anförs omgallringsskyldighet och hos regeringen begära åtgärder i enlighet därmed, 3. att beslutar anta följande förslag tilllag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429): Härigenom föreskrivs att 6, 14 och 16 §§skogsvårdslagen (1979:429) skall ha nedan angivna lydelse. 6§ Om ett skogsbestånd är överårigt Om ett skogsbestånd är överårigt och markens virkesproducerande och markens virkesproducerande förmåga tas till vara endast i ringa förmåga tas till vara endast i ringa utsträckning på grund av röta eller utsträckning, får skogsvårdsstyrel- självgallring i beståndet, får skogs- sen besluta att beståndet skall slut- vårdsstyrelsen besluta atl beståndet avverkas och ny skog anläggas, skall slutawerkas och ny skog an läggas. Skogsmarkens ägare svararför Skogsmarkens ägare svarar för att 5/M/avverkningbedrivs så att en att avverkning utförs i den omfatt- jämn åldersfördelningav skogen ning som är ändamålsenlig med på hans brukningsenhetfrämjas. hänsyn till skogstillsiåndet på hans JoU 1981/82:36 Regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer meddelar föreskrifter om hur stor andel av enbmkningsenhets skogsmarksareal som eller eljest fårslutawerkas. får i särskildafall medge undantag från första stycket. Slutavverkning skall bedrivas så att enjämn åldersfördelning av skogen på brukningsenheten främjas. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer meddelarföreskrifter om skyldighet au genom slutavverkningeller gallring avverka en virkeskvantitet som motsvarar åtminstonehälften av vad som är möjligt att avverka på brukningsenheten, 2. hur stor andel av enbmkningsenhets skogsmarksareal som eller eljest fårslutawerkas. får i särskilda fall medge undantagfrån första stycket. skall på begäranmeddela beslut på förhand humvida viss avverkning är förenlig med 13 eller 14§. skall på begäran meddela beslut påförhand huruvida viss avverkning är förenlig med 13 eller 14 §. Sådant beslutskall också meddelas ifråga om avverkningsskyldighet som avses i 14 § andrastycket 1. Denna lag träder i kraft den I juli1982. Vid beräkningen av den minsta virkeskvantitet som avses i 14 § andrastycket I skall dock perioden räknas från och med den . I motion 1981 /82:2483 av ErikHovhammar (m) yrkas att med avslag å proposition 1981/82:177 hosregeringen anhåller om nytt förslag i enlighet med vad som anförts i mofionen. I mofion 1981/82:2484 av m. fl. (s) yrkasatt 1. beslutar antamål för skogsproduktionen som anges i motionen, 2. beslutar attsom sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om analyser avskogsnäringens ekonomi, 3. beslutar atthos regeringen begära förslag om lagstadgad avverkningsskyldighet i enlighetmed vad som anges i motionen, 4. beslutar atlhos regeringen begära förslag om temporär gallringsskyldighet i enlighet medvad som anges i motionen, JoU 1981/82:36 4 5. atl hos regeringen begära förslag om obligatoriskaskogsbmksplaner i enlighet med vad som anförs i motionen, 6. att hos regeringen begära förslag till lagstiftningi anslutning till skogsbruksplanerna i enlighet med vad som anges i motionen. Imofion 1981/82:877 av m. fl. (vpk) yrkas 1. att som sin mening beslutar ge regeringentill känna vad som i mofionen anförs om skogsbruksplaner, 2. att som sin mening beslutar ge regeringentill känna vad som i motionen anförs om åtgärder för en bättre skogsvård, 3. att som sin mening beslutar ge regeringentill känna vad som i övrigt anförs i motionen. I motion 1981/82:1038 av m. (c) yrkas att begär en översyn av skogsvårdslagens bestämmelser omanmälningsskyldighet vid skogsavverkning. Imotion 1981/82:1450 av Per m. fi. (m) yrkas 1. att hos regeringen hemställer om snabbaåtgärder i syfte att nyttja offertmetoden för att möjliggöra ökade uttag avskog, 2. att begär att regeringen i enlighet medvad som anförs i motionen vidtar åtgärder för att öka möjligheterna tillskogskomplettering för mindre jordbruk i inland. I motion 1981 /82:2075 av m. fl. (s)yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 15, 10 och II), 1. att beslutar att hos regeringen begäraförslag om obligatoriska skogsbruksplaner i enlighet med vad som anförs imotionen, 2. att beslutar att begära att regeringenframlägger förslag till lagstiftning i anslutning till skogsbruksplanerna ienlighet med vad som anges i motionen, 3. att beslutar att hos regeringen begäraförslag om en ändring av 6 § skogsvårdslagen i enlighet med vad som anges imotionen, 4. att beslutar att hos regeringen begäraförslag om lagstadgad avverkningsskyldighet på skogsområdet i enlighet med vadsom anges i motionen, 5. att beslutar att hos regeringen begäraförslag om temporär gallringsskyldighel i enlighet med vad som anges imofionen, 10. att beslutar att hos regeringen begäraförslag om avgifts-och stödsystem i enlighet med vad som anförs i motionen, 11. att beslutar att hos regeringen begäraintensifierade insatser för att förbättra ägostrukturen inom skogsbmket ienlighet med vad som anges i motionen. JoU 1981/82:36 5 Förevarande proposition bygger på vissa förslag avvirkesförsörjningsutredningen (1 1979:18). Utredningen har haft till uppgiftatt undersöka behovet av ändringar i beskattningsreglerna och av andra statligaåtgärder för att påverka utbudet av virkesråvara. Utredningen överlämnade ioktober 1981 betänkandet (SOU 1981:81) Skogsindustrins virkesförsörjning. Deväsentligaste delarna av utredningens förslag i fråga om det statliga stödettill skogsbruket behandlades av (prop.1981/82:30 bil. 5, JoU 1981/82:8, rskr 1981/82:29) och har dessutom tagits uppi samband med årets budgetbehandling (prop. 1981/82:100 bil, 13 s. 50-57, JoU1981/82:21 p. En mindre del av utredningens förslag i skattefrågorbehandlades också av (prop. 1981/82:30 bil. 4, SkU1981/82:8, rskr 1981/82:14). Ytterligare skattefrågor har tagits uppav chefen för budgetdepartementet i proposition 1981/82:182, som f. n. bereds iskatteutskottet. nu aktuella propositionen tas upp de förslag till ändringar iskogsvårdslagen (1979:429) som virkesförsörjningsutredningen har lagt fram.Föredraganden redogör också för sin syn på vissa frågor om virkesförsörjning,m. I propositionen redovisas vissa långsiktigaavverkningsberäkningar som virkesförsörjningsutredningen presenterat. Dessaberäkningar är gjorda enligt samma principer som i samband med tidigareutredningar men med aktuellare ingångsdata. Dessutom har hänsyn tagits till attvissa virkestillgångar inte bedöms bli fillgängliga för avverkning av olikaskäl. Beräkningarna är, till skillnad från de tidigare, gjorda för tvåägargrupper och uppdelade på barrträd och lövträd. Utredningenshuvudalternativ, som väl överensstämmer med det som ansågs someftersträvansvärt, ger till resultat en virkesmängd som nästan heltöverensstämmer med skogsindustrins virkesbehov. Hänsyn har därvid även tagitstill behovet av bl. a. brännved. Utredningens andra alternativ utgår från attvad som enligt beräkningarna har sparats skall avverkas under1980-talet i stället för att spridas över . Alternativet ledertill ett överskott på virke av ca 7,5 milj. msk. Utredningens tredje alternativförutsätter en skogsskötsel som är mindre intensiv och som därför avviker frånintentionerna skogspolitik. Detta alternativ leder till ettvirkesunderskott om ca 4,5 milj. m'sk, i huvudsak barrvirke. I det förstaalternativet krävs att skogsägare hänförliga till gruppen privata (exkl.skogsbolag) måste öka sina årliga avverkningar med ca 6,5milj. msk i förhållande nivå. 1 1981/82. JoU 1981/82:36 6 ökaavverkningarna med drygt 1 milj. msk. Motsvarande värden i det andraalternativet är 12 resp. drygt I milj. msk och det tredje drygt 2 milj. m'skresp. en något minskad avverkning. Föredragandenframhåller för sin del att det lika litet nu som finns anledning attlägga fast något detaljerat skogsproduktionsprogram eller någon exaktavverkningsnivå för framtiden. Vissa riktlinjer för skogsbrukets ochskogspolitikens planering och detaljutformning måste dock finnas. Så t. ex. börsträvan vara att åstadkomma en skogsproduktion som ger åtminstone den virkesmängdsom virkesförsörjningsutredningens huvudalternativ innebär. Detta motsvarar ihuvudsak skogsutredningens alternativ 1 och bör somvirkesförsörjningsutredningen anger i stort sett ge balans mellan tillgång ochefterfrågan på virkesråvara med nuvarande industrikapacitet. I motion 2484 understryks skogsnäringens storabetydelse för exportinkomsterna, sysselsättningen och den regionala balansen.Motionärerna anser det angeläget att de av bl. a. långtidsutredningenkonstaterade möjligheterna fill exportökningar för skogsindustrins del underde närmaste åren fillvaratas. F. n. finns emellertid en stor outnyttjadkapacitet inom skogsindustrin. För atl möjliggöra ett fullständigtkapacitetsutnyttjande krävs enligt motionen kraftfulla åtgärder för att ökavirkesutbudet. Mot denna bakgrund förordar motionärerna alternativ 2 iutredningens betänkande, vilket bl. a. innebär att råvaruunderlagel under en10-årsperiod kan förbättras med , utan att den långsiktigavirkesförsörjningssituationen påverkas. Idetta sammanhang uttalar motionärerna viss kritik mot utredningens bedömning avtveksamma virkestillgångar, vilka påstås bygga på en otillräcklig analys avskogsnäringens ekonomi. Enligt motionen har utredningen för en 100-årsperiodräknat bort kvantiteter som inte ger ett positivt rånetto vid priseroch kostnader. Härigenom bortser man från möjliga förändringar av marknadslägetoch från flexibiliteten i avverkningsmöjligheterna enligt skogsvårdslagen ochenligt skogspolitiska beslut. Regeringen bör därför, framhålls det,ge i uppdrag att utföra analyser av skogsnäringens ekonomi m.m.inom ramen för den prognosverksamhet som bedrivs inom styrelsen. Imofion 2443 anförs att den splittrade fastighets- och ägarstmkturen i vissadelar av landet utgör ett hinder för en effektiv skogsvård. Ett sätt att lösafasfighetsstrukturella problem är atl främja bildandet av gemensam-hetsskogaroch liknande samfälligheter med en form av kooperativ idé som gmnd. Ianslutning till vissa uttalanden i propositionen (s. 8) om köpbaraavverkningsresurser för äldre skogsägare m. fl. anför motionärerna vidare attsådana resurser också bör skapas för återväxtåtgärder efter avverkningar.Samtidigt framhålls att en maskinell överkapacitet och överetablering iskogsbmket bör undvikas. Detta kan enligt motionen uppnås bl. JoU 1981/82:36 7 servicesamverkanmellan skogsägareföreningar, domänverket och allmän-ningsskogarna m. fl. Ocksåi motion 2075 anförs synpunkter på fasfighetsstmkturen inom skogsbruket. Denstora ägosplittring som kännetecknar privatskogsbruket är enligt mofionen ettav de största hindren för möjligheten att driva ett rafionellt skogsbruk. Detär angeläget att åtgärder vidtas för en förbättrad fastighetsstruktur, ansermotionärerna. Utskottet vill erinra om att 1979 årsriksdagsbeslut om skogspolifiken (prop. 1978/79:110, JoU 1978/79:30, rskr1978/79:387) bl. innebar att skogsnäringen måste verka i överensstämmelsemed de övergripande samhällsekonomiska målen och i samspel med andrasamhällssektorer. Enligt riksdagsbeslutet motiverar skogens betydelse förlandets ekonomi och välstånd att vi tar till vara den produkfionsresurs somskogsmarken utgör Målet för skogsproduktionen är sammanfattningsvis envaraktig, hög och värdefull virkesavkastning. Det innebär bl. a. attskogsbruket skall ges en sådan inriktning att handlingsfriheten ochvalmöjligheterna bevaras för kommande generationer. I det skogspolitiskabeslutet framhölls särskilt att skogsindustrins aktuella råvarubehov inte fårvara styrande för skogsproduktionens långsikfiga inriktning. I stället börindustrikapaciteten efter hand anpassas till den råvarutillförsel som är möjliginom ramen för den fastslagna skogspolitiken. Mot angivna bakgrund finnerutskottet inte att det finns anledning att nu med frångående av 1979 årsskogspolitiska beslut förorda en avverkning som överstiger vad som möjliggörsgenom den skogsproduktion som utredningens huvudalternativ innebär. Utskottetansluter sig således till vad regeringen förordat i detta hänseende ochavstyrker motion 2484 yrkande I.Vidare avstyrker utskottet yrkande 2 inämnda motion rörande analyser av skogsnäringens ekonomi och hänvisarhärvidlag till propositionens uttalanden (s. 6) om det nödvändiga i att manfortlöpande följer utvecklingen inom skogsnäringen och resultaten av vidtagnaåtgärder. Som föredraganden anfört är det som svarar för dettainom ramen för sin prognosverksamhet. Genom denna verksamhet erhålls underlagför bedömningar rörande behovet av eventuella korrigeringar eller andraåtgärder. Ianslutning till motionerna 2075 och 2443 får utskottet hänvisa till den översynav vissa strukturfrågor som f. n. görs av kommittén (Jo 1981:05) om förbättradfastighetsstruktur inom jordbruket och skogsbruket. Utskottet finner lämpligtatt motionerna i berörda delar, nämligen yrkande 11 i motion 2075 samt yrkandeI och yrkande 3 (delvis) i motion 2443 överlämnas till nämnda kommitté. Dettabör ges regeringen till känna. Yrkande2 i motion 2443 berör närmast frågor som torde falla inom ramen förskogsägareföreningarnas verksamhetsområde. Också skogsvårdsstyrelsernasinformations- och rådgivningsverksamhet bör kunna fylla en viktig funktion närdet gäller att främja sådana typer av samverkan JoU 1981/82:36 8 Enligt utskottets mening bör syftet med motionsyrkandetkunna tillgodoses utan någon särskild åtgärd från sida. Detstatliga ekonomiska stödet till skogsbruket I proposifionen understryks behovet av enförenkling av gällande bestämmelser rörande det statliga stödet tillskogsbruket. F. n. omfattar dessa bestämmelser dels tidsbegränsade stödformer,dels äldre och nyare stödsystem som delvis överlappar varandra. Föredragandenanmäler att han har för avsikt att senare föreslå att får iuppdrag att göra en översyn med syfte att förenkla bidragsbestämmelserna.Förenklingarna bör göras i ett sammanhang fr. o. m. /84. Imotion 2443, yrkande 4, hemställs om ett riksdagsuttalande av innebörd attvissa allmänningsassociationer inom den inre zonen av det skogliga stödområdetbör erhålla stöd till återväxtåtgärder efter avverkning av s. k. 5 § 3- skogarenligt samma gmnder som gäller för enskilda skogsägare. Härmed avses avverkningav skog som anges i 5 § 3 skogsvårdslagen (1979:429), dvs. skog som är så gleseller till så stor del består av för marken olämpligt trädslag att desstillväxt är avsevärt lägre än den tillväxt som är möjlig. Utskottethar tidigare anfört synpunkter på frågan huruvida stödformer som är avsedda föreller utformade enligt förmånligare regler för det enskilda skogsbmket bordeomfatta även vissa allmänningar (JoU 1980/ 81:25). Enligt vad utskottetredovisade i detta sammanhang hade man vid tillämpningen avbidragsbestämmelserna i vissa fall medgivit att allmänningar tillerkändesbidrag enligt en för enskilda personer gällande högre procentsats. 1 andra fall hade motsatsen varit fallet. Praxis hade sålundavarit växlande. Genom en av regeringen sedermera beslutad ändring (1981:1083) iförordningen om statligt stöd till skogsbruket har ifrågavarandebidragsregler förtydligats så till vida att den högre bidragsprocenten, ,skall gälla om bidragstagaren är fysisk person, dödsbo eller familjestiftelse.I andra fall medges bidrag med högst av den godkända kostnaden. Reglernaåterfinns i 8 § nyssnämnda förordning. Utskottetvill i övrigt fästa uppmärksamheten på att en utredning tillsatts för översynav lagstiftningen om häradsallmänningar och allmänningssko-gar i ochDalarna (Jo 1979:04, allmänningsutredningen). Utskottet föreslår att mofion2443 yrkande 4 överlämnas till utredningen. Detta bör avse även yrkande 3 isamma motion, i den del yrkandet åsyftar allmänningsutredningens arbete. I tre motioner, nämligen 877, yrkande 2, 2075,yrkande 10 och 2464, yrkande I, framförs förslag om ett avgifts- och stödsystemsom enligt motion 2075 bl. a. skulle innebära en höjning avskogsvårdsavgiften och en motsvarande satsning på bidrag tillskogsvårdsåtgärder m. m. JoU 1981/82:36 9 skullealla investeringar i primärproduktionen bli bidragsberättigade. Avgifterna ochstödet bör balansera varandra, för att systemet skall vara neutralt gentemotandra inkomstgrupper. I motionerna 877 och 2464 föreslås dessutom att en förhela skogsbruket kollektiv skogsvårdsfond inrättas för att bl. a. utjämna skogsvårdskostnadernaoch finansiera andra åtgärder, t. ex. skogliga beredskapsarbeten och utbildningför röjning. Utskotteterinrar om att förslag motsvarande de nu redovisade diskuterats av utskottetvid flera fillfällen tidigare (bl. a. JoU 1980/81:25 och JoU 1981 /82:8). förslag har motionsyrkandena i fråga avslagits av . Isammanhanget bör också framhållas att beslut om åtgärderför en bättre virkesförsörjning bl. innebar att bidragsramarna för vissaskogsvårdsåtgärder ökade kraftigt. Utskottet har inte funnit anledning attförorda en övergång fill det i mofionerna förordade avgifts- och stödsystemet,som bl. a. torde förutsätta en kännbar höjning av skogsvårdsavgiften. Utskottetavstyrker således motionerna 877, yrkande 2, 2075, yrkande 10 och 2464, yrkande1. Enfråga av närmast regionalpolifisk karaktär tas upp i motion 1450. Enligt dennabör snabba åtgärder vidtas för utnyttjande av offertmetoden i syfte attmöjliggöra ökat uttag av skog i inland (yrkande 1). Vidare föreslås(yrkande 2) insatser för att öka möjligheterna till skogskomplettering förmindre jordbruk i angivna delar av landet. Utskottetvill erinra om att det s. k. offertstödet är en form av regionalpolifiskt stödsom bl. a. används för projekt inom den privata tjänste- och servicesektorn,riksorganisationer och administrativa funktioner inom större industriföretag(jfr AU 1976/77:23, JoU 1980/81:25). Offertstödet har inte kommit till så storanvändning som fömtsågs vid dess införande. Detta har uppmärksammats avriksdagen, som uppmanat regeringen att verka för ökad användning av stödformen.I en nyligen framlagd proposition (prop. 1981/82:113 s. Ill f.jom program förregional utveckling och resurshushållning föreslås bl. a. en viss utvidgning avoffertstödets fillämp-ningsområde. Av intresse i detta sammanhang är vidareförslaget i samma proposition om anvisning av särskilda medel försysselsättningsfrämjande åtgärder i . För /83föreslås ett reservationsanslag om 150 milj. kr. för detta ändamål. Utskottetvill vidare erinra om de betydande insatser som beslutats i fråga omskogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd (prop. 1981/82:30 bil.5, JoU 1981/82:8). Större delen av den för åtgärder fillgängliga arealen, somtotalt beräknades til! 1,7 milj. hektar, är belägen i Norrland.Arbetskraftsbehovet beräknades till ca 580 000 dagsverken eller 3 000årsverken. Utskottetanser mot bakgrund av vad nu anförts att motion 1450 yrkande I inte påkallarnågon ytterligare åtgärd från sida. Yrkande 2 i samma motionberör en fråga som kommer att särskilt JoU1981/82:36 10 uppmärksammas av kommittén (JO 1981:04) om det statligastödet till jordbruket i norra . I utredningsdirektiven anförs bl. a.att kombinationen jordbruk och skogsbruk är en vanlig driftsform för enskildajordbruksfastigheter i norra och den som ger de bästaförutsättningarna för lantbruksföretagens utveckling. Kommittén bör därförpröva i vilken utsträckning fillskott av skog kan lämnas i norra genomaktiva åtgärder frän statens sida. Ej heller yrkande 2 i motion 1450 påkallar, med hänsyntill det anförda, någon vidare åtgärd från sida. Som i propositionen anförtsinnehåller skogsvårdslagen, frånsett föreskrifter i 9 § om röjningsskyldighet,inte några bestämmelser som direkt tar sikte på att tvinga fram avverkning avskog. Lagens avverkningsbestämmelser syftar i stället till att hindraavverkning i olämpliga former och skydda skogen mot en för tidigslutavverkning. Vidare följer av 14 § att skogen skall ransoneras genom attslutavverkningen på en brukningsenhet skall bedrivas så att en jämn åldersfördelningav skogen på enheten främjas. En skyldighet att avverka följer emellertid indirekt avbestämmelserna i 5 och 6 §§ som handlar om skyldighet atl anlägga ny skog.Enligt 5 § gäller sådan skyldighet om markens virkesproducerande förmåga intetas till vara på ett godtagbart sätt efter avverkning eller på grund av skadapå skogen. Vidare skall enligt samma paragraf ny skog anläggas, om markenligger outnyttjad eller om skogen är så gles och dålig att tillväxten äravsevärt lägre än den tillväxt som är möjlig. Enligt 6 § kan skogsvårdsstyrelsenbesluta att ett skogsbestånd skall ersättas med ny skog, om beståndet äröverårigt och markens virkesproducerande förmåga tas till vara endast i ringautsträckning på grund av röta eller självgallring i beståndet. Utredningen har granskat vilka effekter skogsvårdslagensbestämmelser har på virkesutbudet och övervägt i vad mån det finns anledningatt göra ändringar i lagen eller dess tillämpningsföreskrifter. På grundval avdessa överväganden föreslår utredningen dels att tillämpningsområdet för 6 §skogsvårdslagen vidgas, dels att i lagen tas in bestämmelser om skyldighet förvarje skogsägare att inom avverka åtminstone hälften av vad somär möjligt att avverka på hans mark. I överensstämmelse med utredningens förslag framläggs ipropositionen förslag till ändring av 6 § skogsvårdslagen som innebär attkravet på att den låga tillväxten skall vara förorsakad av röta ellersjälvgallring slopas.