bet · G501KU35 · 1981-12-31 00:00:00 — Under de ca 5 1/som bygget pågår beräknasprojektet ge 1 000 arbetstillfällen i . Ca 330 svenska företag har hittillsfått leveranser av varierande storleksordning till . Vid sidan av Skånska Cementgjuterietoch Asea (med underleverantörer som KMW, och ) är till följande företag stora leverantörer tillprojektet: KU 1981/82:35 Det framgår av tabellen p. 4 ovan att"övriga" företag svarar för det största leveransvärdet. Det innebär att ett stort antal mindre företag, som normalt inte har någon export, får en möjlighet att med få ut sina produkter på utlandsmarknaden. Projektets maskinpark, som till största delenbestår av svenska maskiner, lämnas kvar i Sri Länka efter byggslut. Det finns därför anledning räkna med en viss eftermarknad för reservdelar samt möjligheter till framtida försäljning av liknande maskiner i Sri Länka. (PM1978-4-05 Brev ) Frågan om svenskt stöd till började diskuteras 1978.Vid förfrågningar från Skånska Cementgjuteriet och från Sri Länkas regering ommöjligheten att få använda importstödet för finansieringen framhölls frånsvensk sida att importstödet stod till Sri Länkas förfogande i enlighet medlandets egna prioriteringar och att man inte hade några invändningar mot attimportstödet användes till Kotmale. Utgångspunkten var därvid de regler som gällde för beredningen avimportstöd. Dessa regler innebar att importstödet skulle vara ett flexibelthjälpmedel för länder med svåra betalningsbalansproblem. Stödet borde därförutgå med begränsad kontroll och tidsspillan, vilket förutsatte attmottagarlandet hade kapacitet att självt genomföra de insatser för vilka stödetskulle utnyttjas. I avtal om importstöd mellan och mottagarlandet harangivits att medlen skall användas för utvecklingsändamål, utan närmareprecisering (jfr p. 13 nedan). Biståndskontoret i ansåg att etteventuellt engagemang med importstöd för var en skenmanöver. KU1981/82:35 250 komma att betrakta det svenska stödet som projektstöd. Manförordade därför en SIDA-utvärdering innan ställning togs till stödtill projektet. SIDA-Stockholmmeddelade biståndskontoret att "1) Den bedömning som sker på svensk sidanär importstöd diskuteras avser den mottagande regeringens kapacitet att självaplanera och genomföra utvecklingsprojekt eller -program. Befinnes regeringenbesitta sådan kapacitet i rimlig utsträckning kan biståndet lämnas i form avimportstöd. I Sri Länkas fall har den bedömningen tidigare utfallit positivt.Skäl att ändra den bedömer SIDA:s ledning inte föreligger. Med de procedurersom gäller för utnyttjande av importstödsmedel är det den lankesiska regeringensom beslutar att dra medel allt eftersom utgifter blir aktuella. Någonöverenskommelse med irrigationsministern har således inte träffats angåendeKotmale . . . Till Dina frågor. 1) Nej, BK skall inte anslå mer tid åt desvenska företag som engagerar sig i Kotmale än som sker normalt. 2) EftersomMahaweliprogrammet inklusive är en av de största utvecklingssatsningarnai landet utgår jag från att BK kommer att finnaanledning rapportera därom." Därvid fastslogs bl. a. principiellt att den s. k. entreprenaddelen(Skånska Cementgjuteriets del i Kotmale) kunde räknas in under begreppet"tjänster" i definitionen av importstöd - "upphandling av varoroch tjänster för utvecklingsändamål". SIDA meddelar UD att inga formellainvändningar kunde riktas mot att Sri Länkas regering använder svenskaimportstödsmedel till att finansiera . Denna syn låg till grundför biståndsminister brev till Sri Länkas bevattningsminister vari framhålls att a) beslut om användningen avimportstödet åvilar Sri Länkas regering b) den inte kangöra biståndsutfästelser utöver normal treårsperiod c) årsvisa ökningar av landramen varitregel snarare än undantag inte minst för Sri Länka d) detsvenska biståndssamarbetet med mottagarländerna är av långsiktig karaktär. Någralöften om biståndsfinansiering av hela projektet gavs inte. Under november-december1978 togs från lankesisk sida upp frågan om möjligheterna av någon form av medverkan från SIDA i projektet. Som svar på denna förfrågan sände utrikesminister KU1981/82:35 251 ett telegram till bevattningsministern vari framhålls att"if SIDA were to be engaged, the Swedish involvement in the project wouldhave to be subject to parliamentary approval. This is due to the magnitude ofthe project. Such approval is a time consuming procedure and would causeconsiderable delay." Vidare bekräftas att SIDA är villig hjälpa till med attutse oberoende konsulter som kan stå till Sri Länkas regerings förfogande. konstaterades attkostnaderna för sannolikt skulle komma att öka. Fördyringenberodde på de tekniska lösningar som den britfiska konsultfirman valt, iförening med en effektökning av kraftverket. Den beräknade fördyringenföranledde de aktuella svenska företagen. Skånska Cementgjuteriet och Asea, atthos () ansöka om höjning av garantigivningen och högstaförlustbeloppet. EKN biföll ansökningarna . Efter vad sommeddelats från EKN (jfr p. 10 och 11) har nämnden förutsatt att betalning förden utländska kostnaden skulle göras med importstödet, som med det nya beslutetmåste utnyttjas efter byggslut (till 1989) och att importstödet skulleöka med 10 milj. kr. 8.1 januari 1980 anmäldes ibudgetpropositionen avseende /81 att Sri Länka begärt att fåutnyttja det svenska importstödet för finansieringen av ochatt detta godtagits från svensk sida. togsfrågan upp med statssekreterare av representanter för SCG, Asea och SE-banken om användning av importstödet efter byggslut för återbetalning av en kommersiell kredit. Från departementets sida klargjordes att beslut om importstöd som biståndsform fattas och att någon inteckning av sådant stöd i förväg inte var möjlig. Huvudsyftet med importstödet var att upphandla varor och tjänster och inte att reglera finansiella transaktioner. Påpekandet om att detta var en ny fråga, som man aldrig hade tagit ställning till, föranledde företagen att påpeka att dessa aspekter hade diskuterats vid EKN-behandlingen av . besöktesutrikesminister och statssekreterare av Sri Länkas finansminister. Då klargjordes de restriktioner som fanns på svensk sida vad gällde utnyttjandet av biståndsmedlen, t. ex. att importstödet i princip skall användas och att betalning av skulder i efterskott inte fick ske. KU1981/82:35 252 diskuteradesfrågan mellan chefen för , . och statssekreterare . identifieradetvå risker med det arrangemang som låg till grund för EKN:s bifall tillgarantiutfästelse. Sri Länka kunde bestämma sig för att göra något annat medimportstödspeng-arna och 2. Importstöd är garanterat bara och svenskaregeringen kunde förändra sin inställning till Sri Länka. Om UD inte kundeacceptera användning av importstödet efter projektets avslutande, hadeförutsättningen för det positiva EKN-beslutet möjligen falHt bort. varemellertid inte benägen att i efterhand ändra på beslutet, då ju de berördavarit närvarande och hade haft chansen att påverka beslutet. ansåg för sindel det självklart att importstöd inte kunde användas för återbetalning avräntor och amorteringar efter projektets färdigställande. 12.1 brev från chefen för islutet av framhålls: "Att EKN nu (sedan ansökan avslagits iPL-N) skulle kunna intaga en positiv inställning berodde enbart på attbetalning av den icke-lokala valutan avsågs ske med svenskt importstöd.Visserligen fanns inget bestämt om det framfida svenska biståndet, men. avinformation från olika håll framgick den positiva svenska inställningen i dettaavseende till importlandet." I brevet anförs också attbiståndsrepresentanterna vid det aktuella i principuppgav sig tveksamma till att importstödet bands upp för så för ettenda projekt. Med hänsyn till det speciella intresse som från svensktofficiellt håll visats för projektet hade de, enligt brevet, varit beredda atttillstyrka. uttalade sig ibetänkande (UU 1979/80:20) om biståndet till Sri Länka. Efter enbeskrivning av kostnadsutvecklingen för framhålls:"Importstöd innebär att utländsk valuta ställs till mottagarlandetsförfogande för import av varor avsedda för utvecklingsändamål. Även tjänsterkan ingå. Importstöd skiljer sig från annat bistånd genom att det inte avgivaren är destinerat till något överenskommet projekt eller motsvarande utandisponeras relativt fritt av mottagarlandet. Därav följer att importstöd tillett land ej bör ges något annat övergripande syfte än att allmänt stödjalandets utvecklingspoli-fik. Avtal om importstöd mellan och mottagarlandetskall ange endast att medlen avsätts för utvecklingsändamål. De närmareändamålen skall således inte avtalas och varulistor finns ej med i avtalen.SIDA deltar inte i beslutet om slutlig mottagare av varorna och tjänsterna inomimportstödet. Med den uppläggning importstödet har är det följaktligenofrånkomligt att det konkreta utnyttjandet av medlen inte i samma utsträckningsom KU1981/82:35 253 annars kan bedömas efter de biståndspolitiska målen. SIDA och regeringen har i enlighet med reglerna förimportstödets användning inte gjort någon bedömning av Kotmale-projektetsförenlighet med principerna för det svenska biståndet. Som framgår bl. a. av de aktuella kostnadsberäkningar somovan citerats kan fortsatta åtaganden i komma att medföralångsiktiga och stora finansiella bindningar för svensk del. Utskottet utgårfrån att om nya sådana åtaganden blir aktuella, regeringen kommer att ge enredovisning av dessa för för att möjliggöra den prövning avlångvariga och omfattande svenska biståndsengagemang som förutsatts i deprinciper som uttalats bl. a. i prop. 1977/78:135 och i utskottets betänkandeUU 1978/79:1 med anledning därav." 14.1 april 1980 överlämnades enpromemoria till representanter för opposifionen,som redovisar projektets beräknade kostnader och den föreslagna uppläggningenav finansieringen, innebärande att importstöd användes till återbetalning avkrediter efter att anläggningen färdigställts. Den 29 april 1980diskuterade biståndet och Kotmale projektet. biföll utrikesutskottets betänkande (UU 1979/ 80:20). Inför ett EKN-sammanträdei preciserades UD:s syn på Kotmale-ärendet, som innebar att UD inte begärde någon omprövning av EKN:s beslut . fastslogs att inga utfästelser eller utsagor kunde göras om importstödets framfida storlek eller varaktighet. 17.1 januari 1981 redovisades ibudgetpropositionen att beräknades tas i drift attkostnaderna redan stigit kraftigt att enexakt bild av kostnader inte kunde ges förrän avtal träffats om samtliga delarav projektet att detavtalade importstödet, enligt de ursprungliga finansiella beräkningarna,skulle ha räckt för att täcka den del av projektkostnaden som betalas iutländsk valuta attkostnadsökningarna lett till ytterligare medelsbehov, som tillgodosågs genomkommersiell upplåning i att denlankesiska regeringen hade för avsikt att ta i anspråk importstöd föråterbetalningen att manfrån svensk sida godtagit en begäran från Sri Länkas regering att få utnyttjadet svenska importstödet för KU1981/82:35 254 att ingen anledning fanns att frångå den positivainställning som den visat till Sri Länkas önskan att användaimportstödet för detta ändamål. I utrikesutskottets betänkande (UU1980/81:20) med anledning av propositionen förs ingen diskussion omfinansieringen av . I sin behandling av reglerna förimportstödet upprepades i sina huvuddrag vad utskottet anfört i det föregåendeårets biståndsbetänkande. diskuterade biståndet den29 och biföll utrikesutskottets betänkande i här berörda delar. börjadeomfattningen av kostnadsökningen stå klar. Preliminärt kontrakt på dammbyggetundertecknades mellan Sri Länka och SCG. Kontraktsbeloppetuppgår till Rs 2 850 milj. (ca 855 milj. biföll EKN enansökan från SCG om utökad garantigivning med anledning av dammkontraktet.EKN:s totala garantiutfästelse till SCG omfattade därmed ett kontraktsbelopppå nära och ett räntebelopp på 250 milj. kr. Det högstaförlustbeloppet sattes fill 870 milj. kr. (till detta kommer utfästelser tillAsea på ett kontraktsbelopp på 275 milj. kr. och ett högsta förlustbelopp på340 milj. EKN:s beslut baserades på att betalning skulle ske med beslutatoch förutsatt framtida importstöd, efter byggslut, eller juli1992. Sammanfattningsvis kan konstaterasatt UD vid upprepade tillfällen redovisat gentemot Sri Länka och EKN attutfästelser om importstöd kan göras för tre budgetår att man ser positivt på att Sri Länka använder importstödet för attutvecklingssamarbetet med Sri Länka är långsiktigt liksom fallet är med Man har från UD :s sida inte förklaratatt hela projektet skall finansieras med biståndsmedel och heller aldrigpreciserat ett belopp som skall utgå i form av bistånd. Ärendet har anmältstill , i . enlighet med uttalanden att importstöd sommedför långsiktiga och stora finansiella bindningar skall redovisas förriksdagen. Efter hand som kostnadsökningarna kunnat konstateras har det ståttklart att importstödet skulle fordras för en tillfredsställande finansiering avprojektet även efter byggslut. Omfattningen av projektet och kostnadsfördyringenföranledde regeringen att i propositionen som presenterades för ijanuari 1982 föreslå att biståndet till skulle regleras. KU 1981/82:35 255 Budgetproposition1979/80:100, bil. 6 (sid. 84) Sri Länkas regering avsätter betydande resursertill utbyggnaden av kraftverks- och konstbevattningsprogrammet Mahaweli Gänga -ett program som ursprungligen var avsett att pågå under men som dennuvarande regeringen vill genomföra . Högprioritet har också utvecklingen av en frihandels- och industrizon samtbostadsprojekt kring huvudstaden . SriLänkas regering har sökt finansiering från olika håll för projekten inom detomfattande Mahaweli Gangaprogrammet. Efter diskussioner med svenska regeringenoch SIDA om finansiering av begärde Sri Länkas regering att fåutnyttja det svenska importstödet för detta projekt. Detta har godtagits frånsvensk sida. har 130 milj. kr. av importstödet utnyttjats förändamålet. undertecknades ett preliminärt kontrakt mellan SriLänkas regering och Skånska Cementgjuteriet. Enligt avtalet skall enkraftstafion med tillhörande damm och tunnlar m. m. uppföras. Anläggningenskall ha en kapacitet av . Den beräknas kunna tas 1984och avses förutom kraftproduktionen också komma att möjliggöra ökadrisprodukfion genom konstbevattning. KU1981/82:35 256 UU 1979/80:20 (sid. 55) Medelsramen för Sri Länka uppgår innevarande budgetår till90 milj. kr. För /81 föreslår regeringen en ram på 100 milj. kr. Sri Länkas regering avsätter betydande resurser tillutbyggnaden av ett kraftverks- och konstbevattningsprojekt, det s. k. MahaweliGanga-projek-tet. Fem länder har åtagit sig att finansiera programmet.Ett delprojekt i detta program är kraftverksbygget i Kotmale. Lankesiskaregeringen har begärt att få utnyttja det svenska importstödet för dettaprojekt, vilket godtagit. tecknades ettkontrakt mellan Skånska Cementgjuteriet och Sri Länka om uppförande av enkraftstation med tillhörande damm och tunnlar m. m. Som framgår av propositionen används huvuddelen av detsvenska biståndet till Sri Länka för ett omfattande kraftverks- ochbevattningsprojekt. har cirka 130 milj. kr. av det svenskaimportstödet utnyttjats för ändamålet. De sammanlagda kostnaderna för projektetberäknades ursprungligen till 650 milj. kr. Aktuella beräkningar visar attkostnaderna kan bedömas stiga till ca 1 000 milj. kr. I dessa belopp ingår intede slutliga elektriska och mekaniska installationerna. Importstöd innebär att utländsk valuta ställs tillmottagarlandets förfogande för import av varor avsedda för utvecklingsändamål.Även tjänster kan ingå. Importstöd skiljer sig frän annat bistånd genom att detinte av givaren är destinerat till något överenskommet projekt ellermotsvarande utan disponeras relativt fritt av mottagarlandet. Därav följer attimportstöd till ett land ej bör ges något annat övergripande syfte än attallmänt stödja landets utvecklingspolitik. Avtal om importstöd mellan och mottagarlandetskall ange endast att medlen avsätts för utvecklingsändamål. De närmareändamålen skall således inte avtalas och varulistor finns ej med i avtalen.SIDA deltar inte i beslutet om slutlig mottagare av varorna och tjänsterna inomimportstödet. Med den uppläggning importstödet har är det följaktiligenofrånkomligt att det konkreta utnyttjandet av medlen inte i samma utsträckningsom annars kan bedömas efter de biståndspolitiska målen. SIDA och regeringen har i enlighet med reglerna förimportstödets användning inte gjort någon bedömning av Kotmale-projektetsförenlighet med principerna för det svenska biståndet. Som framgår bl. a. av de aktuella kostnadesberäkningar somovan citerats kan fortsatta åtaganden i komma att medföralångsiktiga och stora finansiella bindningar för svensk del. Utskottet utgårfrån att om KU1981/82:35 257 nya sådana åtaganden blir aktuella, regeringen kommer attge en redovisning av dessa för för att möjliggöra den prövning avlångvariga och omfattande svenska biståndsengagemang som förutsatts i deprinciper som uttalats bl. a. i prop. 1977/78:135 och i utskottets betänkandeVV 1978/79:1 med anledning därav. 17 1981/82. KU1981/82:35 258 Budgetproposition 1981/82:100 bil. Totalt 135 milj. kr. avanslagsramen för Sri Länka bör utgå som importstöd fill vattenkraftsprojektetKotmale. Detta kostnadsberäknas f. n. till ca . Som framhöllls i fjolårets budgetproposition har projektet drabbats avbetydande kostnadsstegringar, vars omfattning då inte kunde fastställas. Dehänför sig till flyttning av en planerad dammbyggnad och fillförstärkningsarbeten av berggrunden, som inte kunde förutses vid projektetsplanering. Dammbygget har därigenom försenats, vilket bidragit tillkostnadsfördyringen. har hög prioritet i den lankesiskaregeringens investeringsplan. Det ingår i ett omfattande lankesiskt programför bevattning och för utbyggnad av vattenkraft, som stöds av bl. a. ,och . Programmet förväntas få stor betydelse förlandets ekonomi. Kraftverksutbyggnaden kommer att begränsa kostnaderna föroljeimporten. Elbristen, som tvingat flera industriföretag attinskränka och i vissa fall lägga ned verksamheten, avhjälps. Programmetsgenomförande har inneburit påfrestningar för Sri Länkas ekonomi men har ocksåbiragit till hög ekonomisk tillväxt och en markant nedgång i arbetslösheten. Projektets storlek och inträffade kostnadsökningar, somför med sig omfattande ränteutgifter, motiverar att åtgärder nu vidtas för attreglera utformningen och omfattningen av det svenska stödet till den fortsattafinansieringen. Efter sedvanlig beredning pä svensk sida, bör överläggningarupptas med Sri Länkas regering om en överenskommelse om detta stöd. Regleringen av det svenska bidraget till finansieringen avKotmaleprojektet bör bl. a. innefatta att ett högsta belopp av biståndsmedelfastställs och att återbetalningstiden förkortas för den kommersiellaupplåningen. Ytterligare biståndsmedel bör utgå . Strävan bör varaatt den med detta förslag kraftigt reducerade räntekostnaden i övervägande gradbetalas av Sri Länka med andra medel än svenskt bistånd. Dén föreslagnauppläggningen innebär relativt stora ökningar av biståndet till Sri Länka underen klart angiven tidsperiod. Övrigt bistånd till Sri Länka föreslås /83 uppgå till 20 milj. kr. Detta bistånd bör öka endast i ringaomfattning då belastar biståndsanslaget. Ett förslag om användning av biståndsmedel förfinansieringen av och belastningen på biståndsanslagen kommersnarast att presenteras för . Då kommer även en utförlig redovisningav projektets kostnader att kunna lämnas. En finansieringslösning för enligt deriktlinjer jag redovisat skulle självfallet innebära en minskad belastning påSri Länkas KU1981/82:35 259 ekonomi då landet är i akut behov avutländsk valuta för att de ambitiösa utvecklingsplanerna skall kunnagenomföras. Den skulle dessutom reducera den beräknade kostnaden på 2,5miljarder kr. genom att räntekostnaden minskar avsevärt och genom att utrymmetför ytterligare kostnadsökningar begränsas och i vart fall inte belastar biståndet. KU1981/82:35 260 1 (2) Budgetproposition 1980/81:100, bil. 6 (sid. 81) Regeringens utvecklingsplan för1980-84 förutser stora statliga investeringar på tre områden. De avser enkraftig utvidgning av den bevattnade jordbruksarealen samt en utbyggnad avvattenkraften - Mahaweli Gänga Development Scheme. Vidare avser man att anläggatull- och skattefria industriområden samt genomföra ett omfattande program förbostadsbyggande och stadssanering. Dessa projekt beräknas komma att gesysselsättning åt uppemot en miljon människor . Mahaweli-programmet omfattar utbyggnad av femstora kraftverk och dammar. Det s. k. är ett av dessa. Om hela programmet genomförs skulle den totaltinstallerade vattenkraftproduktionen öka med 560 MW. Den existerandeproduktionen på 330 MW är otillräcklig. Svår elbrist råder i landet ochtemporära ransoneringar förekommer. , som finansieras med utnyttjande bl. a.av svenskt importstöd, kommer att bestå av en damm i en biflod till MahaweliGänga, ett tunnelsystem samt en kraftstation under jord. Anläggningen beräknaskunna tas i drift . Vid sidan av elkraftproduktionen kommeranläggningen att möjliggöra effektivare konstbevattning och därmed ökadrisproduktion. När tas i drift kommer en väsentliginbesparing av utländsk valuta att ske till följd av att oljeimporten kanskäras ned. För övriga' projekt inom Mahaweli-programmet förutses brittisk,japansk, kanadensisk och västtysk finansiering. Sri Länkas regering och Skånska Cementgjuteriet hartecknat ett entreprenadavtal om förarbeten, som avser vägar, bostäder och annaninfrastruktur och om underjordsarbeten. Det konsultföretag, som anlitas föranläggningen, föreslog vissa ändringar av den planeradedammens utformning och läge. vilket medfört förseningar för dammbygget.Kontraktsförhandlingar härom beräknas äga rum . tordeförhandlingar komma att föras med svenska företag om elektromekanisk utrustningför anläggningen. Leveranser av sådan utrustning förutses få inte obetydligasysselsättningseffekter i . En exakt bild av kostnaderna för kaninte ges förrän avtal träffats om samtliga delar av projektet. Den ursprungligakostnadsberäkningen om 800 milj. kr. grundade sig priser. Kraftigaprisökningar har ägt rum. Dessutom kommer anläggningen på grund avtekniska överväganden, men också till följd av prisstegringarna, att delvis fåen annan utformning än planerat. Den sammanlagda kostnaden för projektetuppskattas nu till ca 1 300 milj. kr. beräknas utgöras avlokala kostnader. KU1981/82:35 261 och Sri Länka har tecknatavtal om utvecklingssamarbete för perioden /81-1981/82 omfattande ettsvenskt bistånd på 200 milj. kr. Härav utgår 160 milj. kr. i form avimportstöd. Detta belopp ingår i det separata importstödsavtalet på 240 milj.kr. som tecknats för perioden /81-1982/83. Under avtalets två första år är130 milj. kr. bundet till upphandling i . Importstödet används i sinhelhet för . Enligt de ursprungliga finansiella beräkningarna förKotmale-projektet skulle det avtalade importstödet räcka till för att täcka dendel av projektkostnaden, som betalas i utländsk valuta. Kostnadsökningarna harlett till ytterligare medelsbehov, som tillgodoses genom kommersiell upplåningi . Det är den lankesiska regeringens avsikt att ta i anspråk importstödför återbetalningen. har totalt 216 milj. kr. Som anfördes i fjolårets budgetproposition (prop.1979/80:100, bil. 6) har från svensk sida godtagits en begäran från Sri Länkasregering att få utnyttja det svenska importstödet för . Jagser ingen anledning till att frångå den positiva inställning, som den svenskaregeringen visat till den lankesiska regeringens önskan att användaimportstödet för detta ändamål. I samma proposition anfördes under rubriken importstöd(sid. 66) följande: Jag finner det inte onaturligt attmottagarländerna ges möjlighet att finansiera identifierbara projekt medimportstödmedel. Hur stora eller komplicerade projekt som på sådant sätt skallkomma ifråga måste avgöras från fall till fall och utifrån en bedömning dels avmottagarens planerings- och förvaltningskapacitet, dels av förutsättningarnaatt nå de biståndspolitiska målen.