bet · G501JuU38 · 1981-12-31 00:00:00 — om anslag tlll lokala polisorganisationen m. m. (prop.1981/82:100 bil. 5, B 2 och B 4B 7, jämte motioner) Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott motrikets säkerhet m.m. Regeringen har i proposition 1981/82:100, bilaga 5() under punkt B 2 (s. 40) föreslagit att tillSärskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott mot riketssäkerhet m.m. för /83 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1981/82:923 av m.fl. (vpk) hemställs 1. att riksdagenhos regeringen hemställer att den del av säkerhetspolisens organisation sominnebär registrering och rapportering av politisk verksamhet upplöses, 2. att riksdagenbeslutar att anslaget till Särskild polisverksamhet i proposition 1981/82: 100,bil. 5, B 2, reduceras i enlighet härmed, 3. att riksdagenhos regeringen hemställer om en parlamentarisk utredning, med alla femriksdagspartierna företrädda, med uppdrag att granska säkerhetspolisensverksamhet. I motion1981/82: 1230 av m.fl. (vpk) föreslås 1. att beslutar att personalkontrollkungörelsenskall upphävas och ersättas med en personalkontrollag, 2. attriksdagen uttalar att i samband härmed bör a) kungörelsens 2§, andra stycket ändras så att stadgandeti fortsätt ningen får följande lydelse: 2 § För den särskilda----- den särskildapolisverksamheten. Anteck ning i detta register fär ej utan den registrerades uttryckliga samtycke innehålla uppgift om dennes politiska åskådning eller organisationstillhö righet. b) kungörelsens 13 § ändras sä attstadgandet i fortsättningen får föl jande lydelse: 13 § Innan uppgift lämnas ut enligt denna lag, skall densom uppgiften avser beredas tillfälle att skriftligen eller muntligen yttra sigi ärendet, om ej synnerliga skäl föranleder annat. 3. att hos regeringenhemställer om förslag härom. 1 1981/82. JuU1981/82:38 2 Under ärendets beredning harrikspolischefen och chefen för säkerhetsavdelningföreträtt inför utskottet och lämnat upplysningar och svarat pä frågor. Regeringens anslagsframställninginnebär en ökning av anslaget till den särskilda polisverksamheten från 108,5milj. för innevarande budgetår till 124,66 milj. kr. för budgetåret1982/83. Ökningen beror till största delen på automatiska kostnadsökningar.Till anslaget har förts över ett belopp från anslaget B I. , posten Avgiftertill datamaskinfonden m. m. I motion 923 föresläs att hos regeringen skallhemställa att den del av säkerhetspolisens organisation som innebärregistrering och rapportering av politisk verksamhet upplöses samt attanslaget reduceras med hänsyn härtill (yrkandena 1 och 2). I samband med prövningen av anslagen till den särskildapolisverksamheten har utskottet , 1979-1981 behandlat motionermed likartade yrkanden som de nu framförda (se JuU 1980/81: 33). Ett yrkande omupplösning av nu angiven del av säkerhetspolisens organisation och reduceringav anslaget i enlighet därmed prövades också vid sidan av den ordinariebudgetbehandlingen (se JuU 1979/80:3 och 1979/80:31). Vidvarje tillfälle har motionsyrkandena under stor politisk enighet avstyrkts avutskottet och avslagits av . Utskottet vill särskilt hänvisa till sittbetänkande JuU 1979/80:3, där utskottet lämnade en ingående redovisningangående bl. a. den polisiära säkerhetstjänstens organisation och verksamhet. Enligt utskottets mening har sedan de här aktuellamotionspörsmålen senast prövades inte inträffat någon omständighet somföranleder utskottet att göra annan bedömning av dem . Utskottetavstyrker därför bifall till motion 923 i här behandlade delar. Utskottethar inte någon erinran mot regeringens medelsberäkning. I motion 923 begärs vidare enparlamentarisk utredning, med alla fem riksdagspartierna företrädda, för attgranska säkerhetspolisens verksamhet (yrkande 3). Också yrkanden om översyn av säkerhetspolisens verksamhethar prövats av utskottet. Utskottet får härvidlag hänvisa tillden utföriiga behandlingen i betänkandet JuU 1979/80: 3 och till sittställningstagande till översynsyrkanden i betänkandena JuU 1979/80:31 och1980/ 81:33. Utskottet avstyrkte bifall till yrkandena, och följde utskottet. De i utskottets tidigare betänkanden redovisade reformernarörande säkerhetstjänstens organisation har genomförts. De ibetänkandet 1980/81: 33 nämnda övervägandena om ändringar hemligaföre- JuU 1981/82:38 3 skrifterom principerna för registrering m. m. har resulterat i utfärdande av enförordning med vissa bestämmelser om verksamheten vidrikspolisstyrelsens säkerhetsavdelning. Förordningen, som är hemlig, trädde ikraft den . upphävdes föreskrifter.Beträffande den för samhällets inre och yttre säkerhetsskydd betydelsefullapersonalkontrollkungörelsen (1969:446) pågår, som framgår av det följande, ettöversynsarbete inom och regeringens kansli. avstyrkte bifall till då föreliggande översynsyrkandenskedde det mot bakgrund av genomförda och förestående reformer av den polisiärasäkerhetstjänstens verksamhet. Särskilt nämndes att juristkommissionen ifallet (se Ds Ju 1980:2) hade föreslagit att omorganisationen inomnågra år borde bli föremål för en förutsättningslös utvärdering. Utskottetsaknar anledning att nu göra annan bedömning än . Utskottet avstyrkerdärför bifall till yrkandet i motion 923 om en utredning för att granskasäkerhetspolisens verksamhet. I motion 1230 förs fram yrkanden som gällerpersonalkontrollkungörelsen. Motionärernahävdar att kungörelsen ger utrymme för avskedande och omplacering i anledningav uppgifter som lämnats ut med stöd av kungörelsen. Med hänsyn till att dethär är fråga om påtagliga ingrepp i den enskilde medborgarens personligaförhållanden bör enligt motionärerna den reglering som upptas i kungörelsenske i lag. Vidareföreslår motionärerna att stadgandet i kungörelsens 2§ bör kompletteras med enregel om att anteckning i registret inte utan uttryckligt samtycke av denregistrerade får innehålla uppgift om hans politiska åskådning ellerorganisationstillhörighet. Enligtmotionärerna bör också bestämmelsen i 13 § ändras och ges följande lydelse:Innan uppgift lämnas ut enligt denna lag, skall den som uppgiften avser beredastillfälle att skriftligen eller muntligen yttra sig i ärendet, om ej synnerligaskäl föranleder annat. En översyn av personalkontrollkungörelsen pågårinom och regeringens kansli. Ett syfte med översynen är attåstadkomma en minskning av antalet skyddsklassplacerade tjänster. Vidare äravsikten att personalkontrollen i fråga om de frän säkerhetssynpunkt mestkvalificerade tjänsterna fördjupas i enlighet med intentionerna hos denparlamentariska nämnden i Wennerströmaffären (se SOU 1968:4) och den särskildajuristkommissionen i fallet (se Ds Ju 1980:2). Enligt2§ personalkontrollkungörelsen fär i det hos säkerhetsavdelningen fördaregistret införas uppgifter som behövs för den särskilda polisverksamheten.Anteckning i registret får emellertid enligt samma paragraf icke göras enbartav det skälet att någon genom tillhörighet till organisation eller på annatsätt givit uttryck för politisk uppfattning. JuU 1981/82:38 4 I skrivelse fillrikspolis.styrelsen har Kungl. Maj:t meddelat vissa bestämmelser angåendeinriktningen av säkerhetspolisens arbete. I samband härmed ändrades också 2§personalkontrollkungörelsen. Bestämmelserna innebär ett klarläggande i fråganom åsiktsregistrering och en särskild markering av nödvändigheten att ägnaskärpt uppmärksamhet åt utländska extremister. Ändringen i 2§ personalkontrollkungörelseninnebar att föreskrifter angående tillämpningen av bestämmelsen om förbud motanteckning i säkerhetsavdelningens register enbart av det skälet att någongenom tillhörighet till organisation eller på annat sätt givit uttryck förpolitisk uppfattning skall meddelas av Kungl. Skrivelsentill innehåller vissa sådana närmare föreskrifter. Genomdem klargörs principerna för registrering när det gäller medlemmar i politiskaorganisationer som har våld på sitt program eller som kan befaras använda våldför sina politiska syften. Medlemmar i eller sympatisörer med utländskaextremistgrupper som kan befaras här i riket eller i andra stater bedriva ellerha bedrivit politisk omstörtningsverksam-het, vari ingår utnyttjande av våld,hot eller tvång som medel, skall normalt alltid registreras. Beträffande medlemmari svenska politiska organisationer som enligt sina program skall verka för attomvandla samhället med våld skall utgångspunkten däremot vara att registreringfår ske endast om vederbörande genom sina åtgärder gett anledning tillmisstanke att han kan vara beredd att delta i verksamhet som innebär fara förrikets säkerhet eller som syftar till och är ägnad alt med våld förändra detdemokratiska statsskicket eller påverka rikets ställning som oberoende stat. a. principerna för registreringen ges i den förut nämndaförordningen . Någon reglering i ämnet enligt önskemålet imotion 1230 i denna del är enligt utskottets mening inte aktuell. Innanuppgift för personalkontroll lämnas ut bör i de fall och i den omfattning somanges i kungörelsen den som uppgiften avser ges tillfälle att skriftligen ellermuntligen yttra sig i ärendet. Bestämmelsen härom upptas i den av motionärernakritiserade 13 §. Enligtvad utskottet inhämtat kommer den pågående översynen av kungörelsen attomfatta även bestämmelserna i 13 §. Motionsönskemålet i denna del avstyrks. Vadgäller önskemålet i motionen att föreskrifter i det ämne som regleras ipersonalkontrollkungörelsen skall upptas i lag saknar utskottet anledning tillannat uttalande än att det är en självklarhet att den författningsmässigareglering som kan bli resultatet av den pågående översynen sker i veder-böriigordning. Utskottet avstyrker bifall till motionen även i denna del. 1. beträffande inriktningen av säkerhetspolisensverksamhet m. m. att avslår mofion 1981/82:923 i denna del (yrkande1), JuU1981/82:38 5 2. beträffande medelsberäkningen attriksdagen med bifall ull regeringens förslag och med avslag på motion1981/82:923 i denna del (yrkande 2) fill Särskild polisverksamhet förhindrande och uppdagande av brott mot rikets säkerhet m.m. för budgetåret1982/83 anvisar ett förslagsanslag av , 3. beträffandeöversyn av säkerhetspolisens verksamhet attriksdagen avslår motion 1981/82:923 i denna del (yrkande 3), 4. beträffande författningsmässigaändringar av personalkontroll kungörelsen m.m. altriksdagen avslår motion 1981/82:1230. Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader.Regeringen har under punkt B 4 (s. 42-48) föreslagit att 1. bemyndiga regeringen att utfärda bestämmelser omavgifter till staten för polisbevakning i samband med långa, breda eller tunga transporter, 2. till Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnaderför /83 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1981/82:209 av StenSvensson (m) och () hemställs, såvitt nu är i fråga, attriksdagen 1. vid behandlingen av budgetpropositionen rörande anslagtill polisen uttalar sig rörande polisens resursanvändning i enlighet med vad som anförs i punkt IIi sammanfattningen imotion 1981/82:207 (yrkande I). - I punkt 11 i den sistnämnda mofionen föreslås attnarkotikapolisens möjligheter att stoppa narkotikahandeln ökas genom att a) polisens re surser ökas b) den s. k. Spanark-gruppens åtgärdsförslag i princip genom förs. 2. hos regeringen begär förslag till ändringar irättegångsbalken i enlig het med vad som anförs i punkt 16 i sammanfattningen i motion 1981/ 82:207 (yrkande 2 delvis). - I punkt 16 i den sistnämnda motionen föreslås attpolisens befogen heter förstärks genom att polismyndigheten genom ändring av rättegångs balken ges samma möjligheter som tullmyndigheten har enligt varusmugg lingslagen när det gäller att företa kroppsbesiktning och kroppsvisitation. I motion 1981/82: 390 av () och SvenAndersson (fp) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om tilläggsdirektiv till 1981 års polisberedning. I mofion 1981/82:664 av m.fl. (s) hemställs,såvitt nu är i fråga, att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående ökat inflytande för de förtroendevalda i delokala polisstyrelserna (yrkande I). JuU1981/82:38 6 I motion 1981/82:859 av () och () hemställs, såvitt nu är i fråga, att hosregeringen begär att inom ramen för den pågåendepolisberedningen undersöks vilka möjligheter som finns till fortsatt omfördelning av polistjänster i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 2), - en översyn av polisens åtgärdermot ekonomisk brottslighet i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 3). I motion 1981/82:1218 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom narkotikabekämpning i . I motion 1981/82:1219 av m.fl. (s) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts ominrättande av en ekonomisk rotel vid polisen i . I motion 1981/82: 1229 av () och RolfClarkson (m) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om behovet av en väl fungerande verksamhet vid passkontrollen. I motion 1981/82:1578 av m.fl. (vpk) föresläs,såvitt nu är i fråga, att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om att öka stödet till de s. k. EKO-rotlarna (yrkande3). I motion 1981/82:1704 av (c) hemställs attriksdagen hos regeringen begär snabba åtgärder i syfte att begränsa innehavetav knivar och liknande vapen. I motion 1981/82:2012 av m.fl. (s) hemställs,såvitt nu är i fråga, att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som anförts i motionen om förstärkning av polisens resurser förutredning av ekonomisk brottslighet (yrkande 2). I motion 1981/82:2031 av m.fl. (m) hemställs,såvitt nu är i fräga, under hånvisning till vad som anförts i motion1981/82:2018, att uttalar att polisens sociala och hjälpandeverksamhet skall utgöra en viktig funktion i polisarbetet (yrkande 4). Under ärendets beredning såvittgäller den s.k. har rikspolischefen och chefen för polisbyråII vid företrätt inför utskottet och lämnat upplysningar ochsvarat på frågor. Regeringens anslagsförslag underdenna punkt innebär en ökning av anslaget med . i förhållande tillanslaget för innevarande budgetår; totalt föreslås ett anslag av mer än 3,6miljarder kronor. Några nya tjänster föreslås inte bli inrättade.Departementschefen uppger däremot att han i samband med utfärdande avregleringsbrev för polisväsendet kommer att föreslå regeringen att göra vissaomfördelningar JuU 1981/82:38 7 avresurserna inom polisväsendet. Dessa omfördelningar innebär bl. a. attytterligare 16 polismän sätts in för bekämpningen av den organiserade och denekonomiska brottsligheten och att fyra nya ekonomiska rotlar inrättas.Omfördelningen innebär också att ytterligare 15 kriminalpolismän avdelas för narkotikabekämpning.Vidare skall ytterligare 10 polismän omfördelas för att förstärkakriminalavdelningar med särskilt stor arbetsbelastning. Departementschefenupplyser att omfördelningarna skall genomföras genom att tjänster dras in i depolisdistrikt vilkas personalsituation - även med beaktande av antalet polismänmed fullgjord alterneringstjänstgöring allmänt sett är jämförelsevis gynnsam.Vid denna prövning bör enligt departementschefen givetvis i första handuppmärksammas möjligheten att göra omfördelningen inom det berörda distrikteteller länet. Såvitt gäller verksamhetsområden anser han, med hänsyn tillbrottsutvecklingen, att tjänsterna i första hand bör tas frånordningsavdelningarna. Budgetförslagetinnebär vidare bl. a. att fyra tjänster för kvalificerade ekonomer inrättas vidrikspolisstyrelsens rikskriminalsektion samt vid de ekonomiska rotlarna iStockholm, och . Tjänsterna skall inrättas i utbyte mot fyraadministrativa tjänster. I tvä motioner tas upp frågor om förstärkning avpolisens resurser för att bekämpa narkotikabrottsligheten. Det gäller motion209 vari begärs att narkotikapolisen genom resursökningar ges ökade möjligheteratt stoppa narkotikahandeln. I motion 1218 begärs ökade resurser förnarkotikabekämpningen i . Medanledning av önskemålet i motion 209 om resursförstärkningar för polisensnarkotikabekämpning vill utskottet inledningsvis peka på att antaletnarkotikabrott som kom till polisens kännedom ökade dramatiskt iförhållande till är 1979. Denna ökning har fortsatt under är 1981. Det tordeemellertid, säsom framhålls i budgetpropositionen, stå klart att de statistiskauppgifterna om narkotikabrottsligheten inte till alla delar motsvaras av en verkligökning av antalet brott. Bakom en del av ökningen ligger troligen det faktumatt polisen har intensifierat sina insatser mot bl. a. gatuhandeln. Det tordedärför vara svårt att bedöma hur stor del av ökningen som kan bero på attnarkotikabrottsligheten - och missbruket -har ökat. Närdet gäller frågan om polisens narkotikabekämpning bör det också framhållas attnarkotikabrottsligheten har blivit alltmer välorganiserad ochprofessionell. Sambandet mellan narkotikabrottsligheten och den organiseradeoch den ekonomiska brottsligheten har förstärkts. I narkotikabrottslighetensspår följer numera också ibland grövre våldsbrott än tidigare.Narkotikabrottsligheten för även med sig allvarlig sidobrottslighet, t. ex.häleri. Narkotikamarknaden har också blivit internationali- JuU1981/82:38 8 Det är särskilt markant inom heroinhandeln. Sverigefungerar inte bara som mottagarland utan även som transitland förnarkotika. Mot den angivna bakgrunden vill utskottet - i linje medvad som anförs i motionen - understryka betydelsen av att kampen motnarkotikabrottsligheten ges en fortsatt hög prioritet inom polisväsendet. En betydande utbyggnad av polisens resurser för attbekämpa narkotikabrottsligheten har också genomförts . Medbörjan under /78 har sålunda polisen tillförts tillhopa 85tjänster i kampen mot denna brottslighet. Under innevarande budgetår har genomomfördelningar ytterligare 20 polismän avdelats för narkotikabekämpning. Förraåret var därmed nära 400 polismän enbart sysselsatta med spaning och utredningav narkotikabrott. Även organisatoriska förbättringar har skett inom poliseni syfte att komma till rätta med narkotikabrottsligheten. a. har särskildanarkoti-karotlar inrättats i hela landet. Dessa rotlar finns i 24 polisdistriktoch har länen som primärt verksamhetsområde. Därutöver finns också lokalanar-kotikarotlar i , , och polisdistrikt.Även inom rikskriminalsektionen vid finns en särskildnarkotikarotel. Tillkomsten av dessa rotlar, som har skett successivt, harmedfört att det komplicerade arbetet med att utredanarkotikabrottsligheten har kunnat göras effektivare. Genom inrättandet av en särskild underrättelseenhet(UF-enhet) inom rikskriminalsektionen vid harinformationsbehandlingen på narkotikaomrädet förbättrats. UF-enheten, som ärunder uppbyggnad, samlar in, bearbetar och analyserar information omnarkotikabrott och narkotikabrottslingar från samtliga narkotikarotlar ilandet, liksom från övriga polisdistrikt, , kriminalvärdsanstalterm.fl. Genom UF-enheten torde skapas underlag för en mera långsiktig strategiför narkotikabekämpningen än vad man har . (Jfr avsnittet omSpanark-rapporten.) Också i fråga om det internationella polisarbetet motnarkotikabrottsligheten sker från svensk sida en fortlöpande förstärkning avinsatserna. I det internationella samarbetet spelar en avgörande roll.Interpols generalsekretariat fungerar som en informationscentral för deninternationella narkotikabekämpningen. ,där bl. a. tvä svenska polismän tjänstgör, har till uppgift att samordna detinternationella polisarbetet mot narkotikabrottsligheten och att samla inuppgifter som kan kartlägga den illegala trafiken. Svenska polismän finns också stationerade iHaag och som sambandsmän för narkotikabekämpningen. Sedan den 1 oktober1981 har också en polisman stationerad i . Det är ävenaktuellt att inrätta en sambandsfunktion för kontakter med . Vidarepågår överläggningar mellan de nordiska länderna om gemensamma sambandsmän iflera länder. Som föruthar sagts har sambandet mellan narkotikabrottsligheten och JuU 1981/82:38 9 denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten förstärkts. Det bör därförerinras om att polisväsendets insatser också mot den organiserade och denekonomiskft brottsligheten har ökat kraftigt . Detta har skettbåde genom personalförstärkningar och genom organisatoriska förändringar (seframställning i det följande under , Ävenom de satsningar som har genomförts för att bekämpa narkotikabrottslighetenhar gett resultat anser utskottet, i linje med vad som anförs i motion 209, attfortsatta satsningar är nödvändiga i kampen mot denna brottslighet. Så skerockså bl. a. genom den i budgetpropositionen föreslagna åtgärden att, säsomrikspolisstyrelsen yrkat, ytterligare 15 polismän föresläs bli avdelade fördenna verksamhet. Ocksåpå utrustningssidan sker förstärkningar. a. i den s,K- (se närmare härom under rubriken ) och isin anslagsframställning för nästa budgetår pekat pä det behov av tekniskahjälpmedel som finns pä narkotikarotlarna. Under utrustningsanslaget B 5 (prop.s. 49) beräknar regeringen bl. för ytterligare teknisk utrustningtill narkotika- och spaningsrot-lar. Som framgår under punkt 3 i dettabetänkande tillstyrker utskottet detta förslag till medelsberäkning.Narkotikarotlarna har dock bedömts vara i behov av ytterligare utrustning. framlagda propositionen om åtgärder mot ajkohol- ochnarkofikamissbruket (prop. 1981/82:143 bilaga 2 s. 116) föresläs därför attytterligare 1,5.milj. anvisas för anskaffande av radjomateriel (1,1 milj.kr. ), och viss optisk utrustning m.m. (0,4 milj. kr,), Förslaget kommer attbehandlas av utskottet senare under detta riksmöte- mening måste frågan om polisens resurser för narkotikabekämpningen= hur angelägna behoven änär - bedömas också med beaktande av det statsfinansiellaläget. Med hänsyn fill angelägenheten av de övriga anslagsbehov som måstetillgodoses anser utskottet att ytterligare resurser än dem som föreslagits avregeringen inte kan anslås för polisens narkotikabjekämpning. Med hänvisningfill det anförda avstyrker utskottet bifall tjll piotion 209 i denna del. I mofion 1218 framhålls att narkotikasituationen iKopparbergs län är mycket besvärlig. Som ett särskilt problem pekas på attlänets storlek gör att polisens narkotikainsatser medför stora rese- och traktamentskost-nader.Enligt mofionären bör under kommande budgetår . ställas tillförfogande för i för narkotikabekämpning.Motionen mynnar ut i ett önskemål om att det anförda bör ges regeringen tillkänna. Kostnadernaför polisens narkotikainsatser belastar främst förevarande anslag och anslagetB 7 Underhåll och drift av motorfordon m.m. De medel som anvisarunder dessa anslag disponeras av rikspolis-11 1981/82. JuU 1981/82:38 10 styrelsensom lägger ut rambelopp för varje särskilt polisdistrikt. Frågor om atttillgodose särskilda medelsbehov prövas i vanlig ordning av rikspolisstyrelsenoch - då det kan bli aktuellt med anslagsöverskridande - av regeringen. Ocksåönskemålet om resursförstärkningar för narkotikainsatser inom polisdistrikteni får enligt utskottets mening prövas i sådan ordning; det ärnormalt inte en uppgift för att prioritera mellan olika, speciellamedelsbehov som kan uppkomma i landets 118 polisdistrikt. Utskottet avstyrkerbifall till motionen. I motion 209 föreslås att den s. k.Spanark-gruppens åtgärdsförslag i princip genomförs. Sedanvåren 1978 bedrivs i regi ett utredningsarbete vad gällermetoderna för polisens bekämpning av den grövre brottsligheten. Som ett led idetta arbete tillkallades inom 1979en arbetsgrupp (Spanark) meduppgift att utarbeta förslag fill metoder vid spaning motnarkotikabrottslighet. 1980rapporten ochunderrättelseförfarande (den s.k. ). a. att de metoder för spaning som fordras närfråga är om den organiserade narkoUkabrottsligheten förmodligen måste bli avannan art och inriktning än de spaningsmetoder som används mot brottslighet iallmänhet. Det bedöms som väsentligt att polisen på detta område prövar nyavägar. Mot denna bakgrund har en genomgång från bl. a. juridiska, praktiska ochetiska synpunkter gjorts av tänkbara spaningsmetoder av intresse isammanhanget.