bet · G501UU9 · 1981-12-31 00:00:00 — I motion 1980/81:425 av . (vpk) hemställs att av regeringen begär att denna inom Förentanationerna verkar för att militärdiktaturen i skarpt fördöms samtverkar för ett fredligt återförenande av . Inrikespolitiska händelser haravlöst varandra i Republiken . Efter mordet påpresident följde av viss liberalisering.Pressen blev mer frispråkig, strejker och studentdemonstrationer tilläts. I maj1980 skärptes undantagstillståndet som införts efter mordet på Park. Politiskaktivitet förbjöds, polifiker och studentledare arresterades- däriblandoppositionspolitikern - universiteten stängdes och presscensurinfördes. därefter utbröt demonstrationer i staden . Oroligheternaslogs hårdhänt ned, och minst ett par hundra människor miste livet. Kimställdes inför krigsrätt och dömdes till döden. Han benådades i början av år1981 efter starka internationella, däribland svenska och nordiska, protester. valdes generalen tillinterimistisk president. fick landet efter folkomröstning nyförfattning. företogs en utrensningsaktion mot korruptionoch oegentligheter i bl. a. förvaltning, näringsliv och massmedia. Ävenpolitiskt oppositionella torde i praktiken ha drabbats av denna. Lagarna på arbetsmarknaden ändrades i riktning mot decentraliseradfacklig verksamhet. Tusentals, enligt uppgift huvudsakligen kriminella,personer fördes till omskolningsläger, varifrån många dock släpptes efter korttid. Presidentval ägde rum . återvaldesenligt den nya konstitutionen till president av elektorerna bakom sig.Val till nationalförsamlingen ägde rum . Sju av de tolv nybildadepartierna som ställde upp fick kandidater invalda. Störst blev presidentensparti, demokratiska rättspartiet (DJP), av rösterna och 151 av de 276mandaten. Näst och tredje största parti blev koreanska demokratiska partiet ochkoreanska nafionella partiet. har fyra amnestier genomförts omfattande över 6000 fångar, däribland många oppositionella; ett tusental personer i exil harfått tillstånd 1 1981/82. UU1981/82:9 2 Uppgifterna om antalet politiska fångarväxlar; de uppgår f. n. kanske till några hundratal. Den norra delen av halvön. Demokratiska FolkrepublikenKorea, är en hårt centraliserad diktatur, där internationellt vedertagnapolitiska och medborgerliga rättigheter långt ifrån iakttas av regimen. konstaterar i sin årsrapport . är det emellertidnära nog omöjligt att från det slutna nordkoreanska samhället få någondetaljerad information om situationen i detta hänseende. Många vittnesbördtalar dock om hårt förtryck av oliktänkande. Såväl Syd- som uppger att en återförening avlandet är ett av de viktigaste politiska målen. Båda sidorna har framlagt olikaförslag för att få igång en dialog. fördes vissa förhandlingarmellan Nord-och som emellertid strandade. önskar bli medlemav FN tillsammans med , som motsätter sig detta med argumentet att detskulle medföra ett de facto erkännande av delning. Varken Syd- ellerNordkorea är således medlemmar av FN. Korea-frågan har inte behandlats i FNsedan år 1975. har president utanförhandsvillkor inbjudit president, . till ett sammanträffande för förhandlingar. Inbjudan avvisades emellertidav , och något sammanträffande har därefter inte kommit till stånd. F,n, tycks ett fullständigt dödläge råda i återföreningsfrågan, ingår - tillsammans med , ochTjeckoslovakien - i den oberoende undersökningsgrupp som upprättades i sambandmed stilleståndsavtalet 1953 och som har att rapportera tillstllleståndskommis-sionen i frågor rörande övervakningen av gränsen mellanNord- och , Bristande respekt för mänskligarättigheter råder på många håll i världen. Som framgår av redogörelsen ovan kaninte heller situationen i Republiken i detta avseende betecknas somtillfredsställande. Den vädjade vid en rad tillfällen,enskilt och tillsammans med de övriga nordiska regeringarna, om att dödsdomenmot skulle undanröjas. Dödsdomen onvandlades på grund avinternationella protester till livstids fängelse. Frågan om tillämpningen av mänskliga rättigheter iRepubliken diskuterades också vid den koreanske premiärministerns, NamDuck , besök i . Utskottet förutsätter att , liksom andrastater som traditionellt värnar om skyddet för mänskliga fri- och rättigheter,kommer att fortsätta sin politik i FN, i andra internationella organ och imellanstatliga relationer, att slå vakt om iakttagande av mänskliga rättigheteri alla länder UU1981/82:9 3 och utöva de påtryckningar för respekten av dessa som ärmöjliga. Någon åtgärd därutöver anser utskottet att denna del avyrkandet inte påkallar. När Korea-frågan senast diskuterades i FN, vilket var år1975. underströks från svensk sida bl. a. vikten av att dialogen mellan de tvåkoreanska staterna i återföreningsfrågan återupptas. Utskottet har svårt att sevilka svenska initiativ som skulle kunna bidra till att bryta dödläget, menutgår från att regeringen även fortsättningsvis verkar internationellt för attsamtalen mellan de båda parterna skall återupptas med sikte på en fredligåterförening. Motbakgrund av vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionen. att avslår motion 1980/81:425, Närvarande vid ärendets shiihehandling: (), (). (), (ni). (), (), (). (), (), (). (in), AnitaModin (s) och (). GOTAB 6yS7« Slockhohii 19X1