bet · G501TU37 · 1981-12-31 00:00:00 — I motion 1981/82:2566 (partimotion vpk) yrkas ävenatt hos regeringen begär förslag syftande till att utveckla kust- ochinrikessjöfarten Utskottethar tidigare senast i betänkandet /82:17 uttalat att en större andelän f. n. av det samlade transportarbetet lämpligen kan ske till sjöss samt attden långa svenska kusten med kanalförbindelser till insjöhamnar och det välutbyggda hamnsystemet i förening med en effektiv kustsjöfartsnäring bordekunna utnyttjas bättre. I utredningen om sjöfartens roll i trafikpolitiken (SOU1981:103) behandlas såväl kust- och inrikessjöfarten som de inre vattenlederna.I avvaktan på regeringens vidare ställningstagande med anledning avutredningsförslagen avstyrker utskottet motionsyrkandet. 1. beträffande sammanläggning av ombordanställdasinkomster vid beskattning a. med avslagpå motion 1981/82:2566 (vpk) yrkande 1 i denna del lämnar utan erinran de i propositionen i motsvarande del förordade riktlinjerna, b. lämnarmotionerna 1981/82:2564 (m) yrkande I i denna del och 1981/82:2567 (s) yrkande 2 i denna del utan åtgärd, 2. beträffande övriga planerade förändringar avsjömansbeskatt ningen a. med avslagpå motionerna 1981/82:2566 (vpk) yrkande 1 i denna del och 1981/82:2567 (s) yrkande 2 i denna del lämnar utan erinran de i propositionen i motsvarande del förordade riktlinjerna, b. lämnar motion1981/82:2564 (m) yrkande 1 i denna del utan åtgärd, 3. beträffandesänkta marginalskatter för sjömän att avslårmotion 1981/82:2564 (m) yrkande 2, 4. beträffande ekonomiskt stöd till sjöfarten m. m. att a. medanledning av propositionens förslag och motion 1981/ 82:2567 (s) yrkande 1 och med avslag på motionerna 1981/ 82:2564 (m) yrkande 3 i denna del och 1981/82:2566 (vpk) yrkande 1 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om sådant stöd, b. med bifalltill propositionens förslag och med avslag på motionerna 1981 /82:2564 (m) yrkande 3 i denna del och 1981 / 82:2566 (vpk) yrkande 1 i denna del godkänner att en särskild nämnd inrättas i enlighet med vad föredraganden har förordat. TU1981/82:37 21 5. beträffandeöverlåtelse av fartyg och utlandsetablering att avslår motion1981/82:2567 (s) yrkande 4, 6. beträffandefartyg som byggts med beställarstöd attriksdagen avslår motion 1981/82:2561 (m) yrkande 1, 7. beträffandeförsäljning av andrahandstonnage attriksdagen lämnar motion 1981/82:2561 (m) yrkande 2 utan åtgärd, 8. beträffandeinköp av andrahandstonnage attriksdagen lämnar motion 1981/82:2561 (m) yrkande 3 utan åtgärd, 9. beträffanderätt beskattningsort för partrederier attriksdagen avslår motionerna 1981/82:2561 (m) yrkande 5 och 1981/82:2565 (m), 10. beträffandeunderskottsavdrag för partredare attriksdagen avslår motion 1981/82:2561 (m) yrkande 6, 11. beträffandeinvesteringsavdrag och sänkta arbetsgivaravgifter att avslår motion1981/82:2564 (m) yrkande 4, 12. beträffandefartygsupphandlingar m. m. attriksdagen lämnar motion 1981/82:2567 (s) yrkande 5 utan åtgärd, 13. beträffandestatsbidrag till praktikplatser att a. medanledning av motionerna 1981/82:2560 (fp), 1981/ 82:2561 (m) yrkande 7 och 1981/82:2567 (s) yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, b. avslårmotion 1981/82:2561 (m) yrkande 8, 14. beträffandetekniska särbestämmelser m. m. attriksdagen avslår motion 1981/82:2561 (m) yrkande 4, 15. beträffandeforskning och utveckling attriksdagen lämnar motion 1981/82:2561 (m) yrkande 9 utan åtgärd, 16. beträffandesjöfartspolitiskt program attriksdagen avslår motion 1981/82:2566 (vpk) yrkande 2, 17. beträffandestatligt rederi och statlig leasingverksamhet attriksdagen avslår motion 1981/82:2566 (vpk) yrkandena 3 och 4, attriksdagen avslår motion 1981/82:2566 (vpk) yrkande 5, 19. beträffandekust- och inrikessjöfart attriksdagen avslår motion 1981/82:2566 (vpk) yrkande 6. Närvarande:Bertil (), (), (). (), (), (), (), (), (), (), (), Per Stenmarck(m), (), () och (). 1. beträffandeövriga planerade förändringar av sjömansbeskattningen , , ,, , och (alla s)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Utskottet delar" och på s. 8 slutar med "delavstyrks." bort ersättas med text av följande lydelse: Deaviserade förändringarna av skattereglerna för ombordanställdas kostersättningoch för engångsbelopp innebär dock enligt utskottets mening klara ingrepp igällande avtal för de ombordanställda. Dessas avtals-enliga villkor får inteensidigt försämras genom att ändringar görs i de speciella skatteregler somgäller för dessa grupper och som ligger till grund för avtal. Medhänvisning till vad sålunda anförts tillstyrker utskottet motion 1981 /82:2567(s) yrkande 2 i här berörd del. Härigenom tillgodoses motion 1981/82:2566(partimotion vpk) i motsvarande del. Motion 1981/82:2564 (m) yrkande 1 i dendel som är i fråga avstyrks. Vad utskottet nu haranfört bör av ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande övriga planerade förändringar avsjömansbeskattningen att med avslagpå de i propositionen förordade riktlinjerna i denna del och på motion1981/82:2564 (m) yrkande 1 i motsvarande del samt med bifall till motion1981/82:2567 (s) yrkande 2 i motsvarande del och med anledning av motion1981/82:2566 (vpk) yrkande 1 i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet härom anfört, 2. beträffandesänkta marginalskatter för sjömän (mom. 3) RolfClarkson, och (alla m) anser dels att det stycke på s. 8 i utskottets yttrandesom innehåller meningen "gör samma bedömning." bortersättas med text av följande lydelse: anser emellertid attsjöfartsnäringens speciella situation motiverar att sjömansskatten redan fr. o.m. utgår från den inkomstskatt i övrigt som kommer att gällai slutläget av den marginalskattereform som håller på att genomföras.Förslag om detta bör föreläggas . Dessa förslag börsamordnas med de övriga ändringar av sjömansskatten som regeringen avser attförelägga . På detta sätt skapas förutsättningar förkostnadssänkningar i samband med förhandlingar mellan parterna på denna del avarbetsmarknaden. Hånsyn måste då tas till den snabbare justering avmarginalskatterna som på detta vis kommer de ombordanställda till godo.Utskottet tillstyrker sålunda motionsyrkandet. Vad utskottet nu haranfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffande sänkta marginalskatter för sjömän att med bifalltill motion 1981/82:2564 (m) yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet härom anfört, 3.beträffande ekonomiskt stöd till sjöfarten m. m. (mom. 4) RolfClarkson, och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.11 börjar med "Utskottet ansluter" och på s. 13 slutar med"fråga avstyrks." bort ersättas med text av följande lydelse: Utskottetanser i likhet med vad som framhålls i motion 1981/82:2564 (m) att problemeninom sjöfartsnäringen sammanhänger med näringslivets problem i övrigt.1970-talet var ett krisdecennium för svenskt näringsliv. Olönsamma näringarsubventionerades, vilket lett till att produktionsresurser låsts fast ikrisindustrier som varvs-, järn- och stålindustrin. Subventionerna har ocksåkrävt en finansiering i form av skattehöjningar som medfört att andra branschert. ex. sjöfartsnäringen fått ett svårare konkurrensläge. Skattetrycket harnått en nivå som innebär att vår ekonomi förlorat sin tillväxtförmåga. Detsamlade skatteuttaget måste därför reduceras och de offentliga utgifternaskäras ned. Näringspolitiken måste bedrivas med generella i stället förselektiva medel. Den politik som måste föras kräver vilja till omställningsamtidigt som investeringar görs i den konkurrensutsatta sektorn.Subventioneringen av stora delar av vårt näringsliv måste minskas. Ensamhällsekonomi i balans utgör den bästa grunden för en god utveckling ocksåinom sjöfartsnäringen. Huvudskälet till att den svenska sjöfartsnäringen harsvårigheter torde vara det höga kostnadsläget i . Avdet anförda följer att utskottet inte kan biträda regeringens förslag tillekonomiskt stöd till den svenska sjöfartsnäringen. understrykaatt det torde bli mycket svårt att avvisa motsvarande krav på stöd frånandra branscher om regeringens förslag skulle genomföras. Utskottetsställningstagande som innebär att motion 1981/82:2564 (m) yrkande 3 tillstyrksoch motion 1981/82:2567 (s) yrkande 1 avstyrks bör av ges regeringentill känna. Det anförda innebär också att yrkandet i motion 1981/82:2566(partimotion vpk) om avslag på propositionen i denna del tillstyrks. Utskottetkan självfallet dock inte ansluta sig till motiveringen härför. delsatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffandeekonomiskt stöd till sjöfarten m. m. att med bifalltill motion 1981/82:2564 (m) yrkande 3 och med anledning av motion 1981/82:2566(vpk) yrkande 1 i dessa delar samt med avslag på propositionens förslag och motion1981/82:2567 (s) yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört, 4. beträffandeöverlåtelse av fartyg och utlandsetablering (mom. 5) , , ,, , och (alla s)anser dels att det stycke av utskottets yttrande på s. 13som börjar med "Utskottet ansluter" och slutar med"motionsyrkandet avstyrks." bort ersättas med text av följandelydelse: mening måste åtgärder vidtas redan nu för att hejda den alltsnabbare utvecklingen i fråga om svenska rederiers utlandsetableringar. Dettabör ske på sätt som anvisas i motionen. Utskottet, som även i övrigt instämmeri vad som i motionen anförts i denna del, tillstyrker sålunda motionsyrkandet. nu har anfört bör ge fullmäktige i till känna. delsatt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffandeöverlåtelse av fartyg och utlandsetablering att med bifalltill motion 1981/82:2567 (s) yrkande 4 som sin mening ger fullmäktige iriksbanken till känna vad utskottet härom anfört, 5. beträffandeinvesteringsavdrag och sänkta arbetsgivaravgifter (mom. 11) RolfClarkson, och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 15som börjar med "Den lagstiftning" och slutar med "utskottetmotionsyrkandet." bort ersättas med text av följande lydelse: Vissa särskilda åtgärder behöver vidtas så attsjöfartsnäringen inte i vissa avseenden diskrimineras i förhållande till andrabranscher. Enligt lagstiftningen om investeringsavdrag tillhör fartyg inte deinvesteringsobjekt som berättigar till avdrag. Enligt utskottets mening börregeringen överväga att låta investeringar i fartyg berättiga till sådanaavdrag. Ipropositionen anför departementschefen att ombordanställda inte på samma sättsom landanställda kan tillgodogöra sig olika samhälleliga förmåner ochfaciliteter. Detta gäller naturligtvis också de förmåner som utgår genom olikasocialförsäkringar. Det skulle därför framstå som naturligt att förbättrakostnadsläget för sjöfartsnäringen även genom sänkta arbetsgivaravgifter. Detbör ankomma på regeringen att efter ytterligare överväganden återkomma tillriksdagen med eventuella förslag i detta hänseende. Medhänvisning till vad utskottet sålunda anfört tillstyrks motionsyrkandet. Vad utskottet nu haranfört bör av ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: 11. beträffande investeringsavdrag och sänktaarbetsgivaravgifter att med bifall till motion 1981/82:2564 (m)yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, 6.beträffande motiveringen för utskottets yrkande i vad avser statligt rederi ochstatlig leasingverksamhet (mom. 17) , , ,, , och (alla s)anser att den del av utskottets yttrande på s. 19 som börjar med"Utskottet, som tidigare" och slutar med "dessa delar. "bort ersättas med text av följande lydelse: Utskottetanser det inte nu aktuellt att inrätta ett statligt leasingföretag enligt de imotionen angivna riktlinjerna. Mot bakgrund av de kraftiga ekonomiskastödåtgärder som staten fått göra direkt eller indirekt i sjöfartsnäringen bördock ett statligt ägarengagemang i sjöfartsnäringen inte kategoriskt avvisas.Utskottet anser det dock inte aktuellt att nu ta ställning till den frågan. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandena. överproposition 1981/82:217 om vissa sjöfartsfrågor jämte motioner har berett skatteutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1981/82:217 om vissa sjöfartsfrågorjämte motioner. Med anledning därav får skatteutskottet anföra följande. Ipropositionen lägger regeringen fram vissa förslag i syfte att stärka densvenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft. Förslagen innebär i huvudsak attrederierna skall kunna få ett ekonomiskt stöd. Vidarebereder regeringen tillfälle att ta del av vad som anförts ipropositionen om planerade ändringar i sjömansbeskattningen. Detföreslagna stödet till rederierna skall utgå . Under detförsta året beräknas stödet normalt till av den sjömansskatt sominlevererats och trappas därefter successivt ned. Att stödet sätts iförhållande till den sjömansskatt som utgått för de ombordanställda har sinbakgrund i att beskattningen ansetts utgöra en av de viktigaste orsakerna tillde svenska rederiernas kostnadssituation. har såväl praktiska somprincipiella skäl ansetts tala mot en nedsättning av sjömansskatten. Imotion 2564 av m. fl. (m) yrkas avslag på propositionen i dennadel. Motionärerna anser att problemen i stället bör lösas genom en varaktigsänkning av marginalskatterna och föreslår att sjömansskattetabellerna fr. o.m. utformas med hänsyn till slutläget i denmarginalskattereform som föreslagits från deras håll. Utskottetsaknar för sin del anledning att gå in närmare på frågan hur ett ekonomisktstöd till rederinäringen bör utformas, eftersom denna fråga ingår itrafikutskottets och inte i skatteutskottets ämnesområde. Utskottet vill endastframhålla att sjömansskatten i stort sett bör motsvara den vanligainkomstskatten. Med hänvisning härtill och till att motionärernas förslag inteinnebär några omedelbara förbättringar för rederinäringen avstyrker utskottetmotionen i denna del (yrkande 2). Sjömansskattenär en definitiv källskatt som tas ut av dem som är anställda ombord på svenskahandelsfartyg. Sjömannen skall inte deklarera sin sjöinkomst, och någonsärskild taxering sker inte heller av inkomsten ombord. Under vissaförhållanden kan sjömansskatten jämkas. Om en även har inkomst i landbeskattas han härför i stort sett enligt vanliga regler. Vid denna beskattningbortser man från inkomsten ombord, men möjligheterna till vissa allmännaavdrag, grundavdrag och skattereduktion påverkas av att sjömansskatt utgått. Avsikten med sjömansskatten är att den i stort settskall motsvara den skatt som skulle ha utgått enligt vanliga regler men medbeaktande av de särskilda förhållanden som råder för sjömännen. 1 proposition1981/ 82:197 om en reformerad inkomstbeskattning, som f. n. behandlas avutskottet, föreslås bl. a. att sjömännen skall få del av de marginalskattesänkningarsom förordas i propositionen men vidkännas de aktuellaavdragsbegränsningarna. Vidare föreslås att det schablonmässigaomkostnadsavdraget för sjömännen räknas . i fjärrfart och . i närfart räknat mot nuvarande 4 000 resp. . Vidaremedges ett särskilt avdrag från skatten, bl. a. med hänsyn till att ombordanställdahar mindre möjligheter än andra att utnyttja de förmåner som samhälleterbjuder. Detta avdrag uppräknas till . i fjärrfart och . i närfartmot nuvarande 400 resp. . Avdraget förkapitalförsäkringspremier slopas för sjömännen liksom för andra skattskyldiga.Värdet av fri kost inräknas liksom tidigare i tabellerna, vilket medför attkontant ersättning för kosten inte skall tas upp som inkomst. Detta värdeuppräknas nu till . I den nyssnämndapropositionen föreslås också att sjömansskatten bestäms med utgångspunkt i enkommunal skattesats på i stället för nuvarande . Deändringar i sjömansskattereglerna som diskuteras i den nu aktuellapropositionen är bl. a. att lägga samman den ombordanställdes samtligainkomster vid landbeskattningen, att beskatta kontant kostersättning underledighet och slopa uppräkningen i sjömansskattetabellerna för frikost och att sänka skatten på engångsbelopp. I propositionen anförs bl. a. attutgångspunkten för ändringarna bör vara att lön och ersättningar som ärhänförliga till tjänstgöringstid ombord skall ge en större nettoförtjänst änmotsvarande förtjänst i land. Avsikten är att dessa frågor skall utredasskyndsamt med sikte pä att de nya reglerna i huvudsak skall kunna tillämpas fr.o. Bakgrundentill denna omprövning av sjömansbeskattningen är bl. a. de ändrade förhållandensom inträtt sedan sjömansskatten infördes . Enligt vad som anförs ipropositionen vistas sjömännen numera ungefär halva året i land. Denombordanställde kan under ett och ha inkomster från flera håll utanatt drabbas av samma skatteprogression som andra i motsvarande inkomstläge.Reglerna verkar även i övrigt i den riktningen att sjömännen tjänar på att bytaut tjänstgöring ombord mot tjänstgöring i land. RolfClarkson m. fl. (m) biträder i motion 2564 de nu angivna förslagen ipropositionen. Även m. fl. (s) tillstyrker i motion 2567 enutredning om att beskatta extrainkom.sterna i land med hänsyn till densammanlagda inkomsten. De motsätter sig däremot de förändrade skatteregler förkostersättning och engångsbelopp som aviseras i propositionen och som enligtderas mening innebär klara ingrepp i gällande avtal för de ombordanställda.I motion 2566 yrkar m. fl. (vpk) avslag pä propositionen medhänvisning bl. a. till att de anställdas villkor och rättigheter enligt derasmening försämras på ett ej acceptabelt sätt. Medanledning av vad som anförts i de båda sistnämnda motionerna kan framhållas attsjömansskatten i allmänhet är lägre än skatten på motsvarande inkomst i land.Detta har ansetts motiverat av att sjömännen i många fall inte kan tillgodogörasig olika samhälleliga förmåner på samma sätt som andra. Sjömansskattenskaraktär av definitiv källskatt innebär fördelar både för de ombordanställdaoch för skatteadministrationen. Detta gör också att vissa skatteförmåner ochen del ojämnheter vid beskattningen bör kunna accepteras. Av redogörelsen ovanför de förslag som läggs fram i proposition 1981/82:197 framgår att ytterligarelättnader nu kommer att genomföras i sjömansskatten. Utskottet har inte någotatt erinra mot dessa förslag. Avsikten med den aviserade översynen av sjömansskattenär inte heller att skärpa beskattningen av sjömännens inkomster ombord.Däremot kan det mot bakgrund inte minst av de ändrade förhållanden sominträtt sedan sjömansskatten infördes ifrågasättas om reglerna förbeskattningen av sjömännens inkomster i land till alla delar är lämpligtutformade. Det går inte att bestrida att reglerna i vissa fall kan medförabetydande lättnader även för beskattningen av sådana inkomster, vilket intehar varit avsikten med reglerna. Utskottet har för sin del inte något atterinra mot en översyn av dessa regler. Närdet gäller beskattningen av sjömansinkomster i form av fri kost ombord m. m.och av engångsersättningar har avsikten med dessa regler inte varit attåstadkomma särskilda lättnader i beskattningen. I propositionen anförs attbeskattningsreglerna i fråga om dessa detaljer medför vissa ej önskvärda konsekvenser. Utskottethar inte något att erinra mot att även dessa frågor omfattas av den aviseradeöversynen av beskattningen eller mot att man också tar upp frågan ombeskattningen av sjölöner som under en och erhållits från olikaarbetsgivare. ställningstagande till dessa frågor bör enligtutskottets uppfattning anstå i avvaktan på resultatet av de kommandeövervägandena. Utskottet finner för sin del inte skäl att nu göra sådanabindande uttalanden i dessa frågor som yrkas i motionerna. Utskottet avstyrkersåledes mot denna bakgrund motionerna 2564 yrkande 1,2567 yrkande 2 och 2566yrkande I i den mån yrkandet avser riktlinjerna för det planeradeutredningsarbetet. Yrkande4 i motion 2564 av m. fl. (m) innebär att regeringen böröverväga att låta investeringar i fartyg berättiga till investeringsavdrag. Denlagstiftning om särslcilt investeringsavdrag vid redovisningen av mervärdeskattsom antogs av innebär liksom tidigare lagstiftning ominvesteringsavdrag att fartyg och andra anskaffningar inom transportsektorninte omfattas av reglerna om investeringsavdrag. Utskottetär för sin del tveksamt till att en ändring i detta hänseende kan bidra tillatt lösa sjöfartsnäringens aktuella problem. Med hänsyn härtill och till attsyftet med reglerna är att stimulera till inventarieanskaffningar under enlågkonjunktur avstyrker utskottet motionen i denna del. 1motionerna 2561 av () och () och 2565 av StenSvensson (m) och () yrkas att partrederier alltid skall ansessakna fast driftställe i kommunalskattelagens mening. I den förstnämndamotionen yrkas också att rätten för partredare att göra avdrag för underskottvid beskattningen inte begränsas på sätt som har föreslagits i proposition1981/82:197. anfört tidigare i yttrande till trafikutskottet kan reglerna om rättbeskattningsort för partrederier medföra problem på grund av de begränsningardessa regler medför i fråga om möjligheterna till underskottsavdrag. Utskottetfann då att detta var ett generellt problem som bör prövas i samband med detutredningsarbete som pågår inom kommittén (B 1980:05) om underskottsavdrag. Medhänvisning härtill och eftersom utskottet inte finner anledning att förordaett särskilt undantag för partrederier från de nu aktuella allmännabegränsningarna i rätten till underskottsavdrag avstyrker utskottet motionernai dessa delar. Närvarande:Erik (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (),(), () och (). , och (samtliga m) anser att det avsnitt av utskottets yttrande på s. 1 som börjarmed "Utskottet saknar" och slutar med "i denna del (yrkande2)" bort ha följande lydelse: Somanförs i motion 2564 sammanhänger problemen inom sjöfartsnäringen mednäringslivets problem i övrigt. Skattetrycket har nått en nivåsom innebär att vår ekonomi förlorat sin tillväxtförmåga. Därför måste detsamlade skatteuttaget minska och de offentliga utgifterna skäras ned. Likasåmåste näringspolitiken bedrivas med generella i stället för selektiva medel. Attolönsamma näringar subventioneras leder till att produktionsresurser låses fasti krisindustrier som varvs-, järn-och stålindustrin. Subventionerna kräverockså skattehöjningar som med- föratt andra branscher, t. ex. sjöfartsnäringen, får ett svårare konkurrensläge.Huvudskälet till att den svenska sjöfartsnäringen kämpar med svårigheter tordevara det höga kostnadsläget i . Motdenna bakgrund kan utskottet inte biträda det i propositionen framlagdaförslaget om stöd till sjöfartsnäringen. Detta stöd är konstruerat på ett igrunden felaktigt sätt. Skulle förslaget genomföras torde det dessutom på siktbli mycket svårt att avvisa motsvarande krav på "skatteåterbäring"från andra branscher i likartad belägenhet. Detär framför allt bemanningskostnaderna som skiljer svenska fartyg från flertaletandra länders fartyg i kostnadshänseende. Dessa höga kostnader har till stordel förorsakats av alltför höga marginalskatter. Det är därför av stor vikt atten varaktig sänkning av marginalskatterna genomförs. Medtanke på sjöfartsnäringens speciella situation bör sjömansskatten redan fr. o.m. utgå från den inkomstskatt i övrigt som kommer att gällai slutläget av den marginalskattereform som håller på att genomföras.Förslag om detta bör föreläggas . Dessa förslag börsamordnas med de övriga ändringar av sjömansskatten som regeringen avser attförelägga . På detta sätt skapas förutsättningar förkostnadssänkningar i samband med förhandlingar mellan parterna på denna del avarbetsmarknaden. Hänsyn måste då tas till den snabbare justering avmarginalskatterna som på detta vis kommer de ombordanställda till godo. Ipropositionen anför departementschefen att ombordanställda inte på samma sättsom landanställda kan tillgodogöra sig olika samhälleliga förmåner ochfaciliteter. Detta gäller naturligtvis också de förmåner som utgår genom olikasocialförsäkringar.