bet · G501SoU6 · 1981-12-31 00:00:00 — 1 motion 1980/81:948 av () och WilhelmGustafsson (fp) yrkas att möjligheterna till ateranvändning av returläkemedeltill apoteken skall undersökas och propagandan för att återlämna ej förbrukadeläkemedel intensifieras. 1 motion 1980/81:1235 av () och EllaJohnsson (c) föreslås att ges i uppdrag att vidta åtgärder föratt minska "läkemedelssvinnet". Som exempel på tänkbara åtgärdernämner motionärerna införande av provförpackningar, medicinkort och regler omexpeditionsintervall samt ändrade förpackningsstorlekar. 1 motion 1980/81:429av m. fl. (s) yrkas att hos regeringen begiir fortsattutredning i anledning av den s. k. Uppsalaundersökningen rörande oförbrukadeläkemedel i hemmen; undersökningen som närmare redovisats i det föregående (s.10) tyder på att det förskrivs betydande mängder läkemedel som aldrigförbrukas och som medför stora samhällskostnader. Slutligen yrkas i motion1980/81:432 av m.fl. (c) att läkemedelsförpackningarna skallförses med prisdeklaration av vilken framgår den verkliga läkemedelskostnadenoch vilken del därav som samhället svarar för. Den av utskottet gjorda utredningen i ärendet visar attdet f. n. pågar eller planeras en rad aktiviteter som är ägnade att tillgodosemotionernas syfte. Innan utskottet lämnar en redovisning för sådana aktiviteterfinns det skäl framhålla att åtgärder som vidtas i här aktuellt avseende måsteutformas på ett sådant sätt att de inte motverkar intresset av att för varjepatient så långt det är möjligt skall förskrivas de läkemedel han eller honenligt läkarens bedömning behöver och att patienten därefter följer läkarensanvisningar i fråga om doseringen och beträffande hur länge medicineringenskall pågå. Med andra ord måste man vara uppmärksam på att här aktuellaåtgärder inte får leda till en underkonsumtion av läkemedel. Vad först angår yrkandet i motion 1980/81:429 bör nämnasföljande. för information och statistik () harinbjudit forskare att med ekonomiskt stöd av Apoteksbolaget studera sambandetmellan liikemedelsförskrivning och verklig konsumtion av läkemedel. Utskottethar inhämtat att ett av de projekt soin valt att stödja är en uppföljningav Uppsalaundersökningen. Uppföljningen kommer att göras av ochApoteksbolaget gemensamt. Noggrannare siffror om den mängd läkemedel som inteförbrukas och orsakerna till detta är några av de aspekter som kommer att tasupp vid uppföljningen. Frågan om ateranvändning av returläkemedel har diskuteratsunder . Apoteksbolaget och har intagit denståndpunkten att de stora praktiska svårigheterna bl. a. när det gäller attkonstatera om ett läkemedel som förvarats i hemmiljö fortfarande kan användasgör att man inte bör satsa på denna metod för att nedbringaläkemedelskostnaderna. har vid sin kongress -under hänvisning till SoU 1981/82:6 21 risken för förväxlingar, svårigheten att kontrollera undervilka betingelser läkemedlet förvarats och apotekens och sjukvårdens ansvar föratt läkemedel som delas ut har avsedda egenskaper - avslagit motioner rörandeanvändning av returläkemedel. Med hänsyn till säkerhetsaspekterna delarutskottet uppfattningen aff andra vägar bör sökas för att sänka samhälletsläkemedelskostnader. Utskottet vill dock i detta sammanhang framhålla aft detav andra skål - nämligen aft destruktion av icke använda läkemedel bör ske påett sådant sätt att de inte blir en miljöfara - är motiverat att överblivnaläkemedel återlämnas till apoteken. Av åtgärder som f. n. är aktuella hos ochApoteksbolaget och som syftar till att bl. a. nedbringa läkemedelskostnadernavill utskottet nämna följande. Nya förskrivningsregler är under utarbetande.Dessa innebär att läkaren skall ange endast dos och behandlingstid medan man påapoteket skall räkna fram lämplig förpackningsstorlek. Försök skall göras medprovförpackningar för att patienten skall kunna byta medel som exempelvis gerallergier utan att stora förpackningar går till spillo. Nya receptblock somskall styra förskrivningen kommer att ges ut. En allmänhetens läkemedelsbokhar arbetats fram och kommer att användas på försök i ett län . Utöver det arbete som redan pågår inom ochApoteksbolaget kan nämnas aft () startaten förvaltningsrevision som avser läkemedelsförskrivning och läkemedelskonsumtion.I projektplanen anges revisionens syfte vara att granska regelsystemet ochdess effekter på läkemedelsförskrivningen, att undersöka vilka effekterförhållandet läkare-patient kan ha på förskrivning och användning av läkemedelsamt att granska den uppföljning som på olika nivåer sker avläkemedelsförskrivningen och läkemedelsanvändningen. Granskningen riktar sigmot och främst vad gäller dessamyndigheters styrning och uppföljning av förskrivningen och dess effekter. RRV:s syfte är atf finna lämpliga vägar för att hålla nerekostnaderna för läkemedelsersätfningen som strävan är attutnyttjandegraden .av förskrivna läkemedel skall ökas. I arbetet kommer man attta upp vilka avgränsningar av uppgifterna på området som gjorts mellansocialstyrelsen, och Apoteksbolaget. Även samspeletmellan de olika organen skall studeras. Några av de frågeställningar som avses belysas ärföljande, nämligen vilka myndigheter som har ansvaret för uppföljning ochavvägning av samhällets och den enskildes kostnader för läkemedel, läkarnaskostnadsmedvetande, läkemedelskommittéernas sätt atf arbeta, behov avpatientmotbok eller "hälsobok", de stora regionala olikheterna iförskrivningen, behovet av mindre provförpackningar och förskrivningarna förålderdomshemmen. Då defgäller frågan om angivandet av de faktiska kostnaderna för SoU1981/82:6 22 läkemedel på förpackningarna har utskottet inhämtat attdet är möjligt att vid användningen av det datasystem, till vilket ett stortantal av apoteken redan nu är anslutna, låta framställa etiketter tillförpackningarna med angivande av de nämnda kostnaderna. Utskottet förutsätterdärför att och Apoteksbolaget i samråd överväger att så snartsom möjligt starta ett försök med kostnadsmärkning av det slag som förordas imotion 1980/81:432. Utskottet vill tillägga följande. Utskottet har inhämtatatt man i genomfört prismärkning av sjukvårdsartiklar och därigenom uppnått goda spareffekter. Enligt utskottets mening vore defdärför av intresse att man prövar om den i motionen föreslagna prismärkningenkan utvidgas till att avse även sjukvårdsartiklar. Under hänvisning till den lämnade redovisningen avstyrkerutskottet de här aktuella motionerna, nämligen 1980/81:429, 1980/81:432,1980/81:948, 1980/81:1235. Vid bedömningen av motionsyrkandena har utskottetockså beaktat vad som i det följande redovisas om informationen på läkemedelsområdet. I fyra motioner tas frågor om läkemedelsinformationen upp.I motion 1980/81:1640 (yrkande 2) av m. fl. (s) föreslås attföljande riktlinjer för läkemedelsinformationen skall gälla. Läkemedelsindustrins inflytandeöver informationen minskas. Större tyngd ges åf den problemorienterade istället för åt den preparatinriktade informationen. Information och utbildningav allmänhet och personal förbättras. De lokala läkemedelskommittéerna gesvidgade uppgifter för problemorienterad information och fortbildning i bådeöppen och sluten vård. Samverkan läkemedelskommittéer-apotek byggs ut. Arbetetmed bipaeksedlar prioriteras. Åtgärder för ett allmänt ökat kostnadsmedvetandevidtas. På bör Apoteksbolaget ta över huvuddelen av läkemedelsinformationenfrån läkemedelsföretagen. Motionen har remissbehandlats.Redovisning för innehållet i remissyttrandena har lämnats i ett tidigareavsnitt (s. 13). har en utveckling skett mot ett ökatsamhällsinfly-fande över läkemedelsinformationen. Utvecklingen i denna riktninghar skett bl. a. genom att läkemedelskommittéernas arbete intensifierats ochbyggts ut, genom att informationsverksamheten vid läkemedelsavdelningökat och genom att Apoteksbolagets verksamhet på informations- ochutbildningssidan vidgats. Utvecklingen mot en mer probleminriktad i ställetför en preparatinriktad information har samfidigt påskyndats. Genom def underåret träffade avtalet mellan och /RUFI om bl. a.formerna för läkemedelsföretagens information har förutsättningarna församhällets styrning av informationen ytterligare ökat. Av den utförliga redovisning för Läkemedelsinformationsrådefs arbete SoU 1981/82:6 23 under dess första verksamhetsår som lämnats i detföregående framgår att rådet i första hand riktat in sig på att allmänhetenskall få information och utbildning. Apoteksbolagefs verksamhet i här aktuelltavseende riktar sig såväl till personal som allmänhet. Vad gäller personalenutformas aktiviteterna ofta i nära samverkan med socialstyrelsensläkemedelsavdeJning. Beträffande frågan om införande av bipaeksedlar harutskottet inhämtat följande från Apoteksbolaget. Vissa försök med bipaeksedlarhar genomförts. Erfarenheterna tyder på att ett införande av bipaeksedlar församtliga läkemedel skulle innebära betydligt ökade tillverkningskostnader ochett icke oväsentligt merarbete för apotekspersonalen. tillbakapågår även försök med s. k. behandlingsanvisningar. Dessa är avsedda att täckaen grupp läkemedel och inte ett specifikt preparat. kommerförsöksverksamheten att utvärderas. Frågor om läkemedelskommittéernas arbete och åtgärder föratt öka kostnadsmedvetandet kommer atf bli föremål för överväganden vid denförvaltningsrevision som påbörjat och för vilken redogjortsi ett tidigare avsnitt. arbete kommer också att omfattabl. a. avgränsningen mellan uppgifterna för och förApoteksbolaget. Den lämnade redovisningen visar enligt utskottets meningatt de delfrågor på informationsområdet, som motionärerna tar upp, är eller påsenare tid varit föremål för prövning. Redovisningen visar också att de lösningarav frågorna som förordas i motionen i flertalet fall överensstämmer med detsynsätt som präglar pågående eller planerade aktiviteter på området. Utskottetkan inte heller finna att något initiativ i detta sammanhang skullevara ägnat att påskynda utvecklingen i de avseenden som fas upp i motionen.Denna avstyrks därför i här aktuell del. 1 motion 1980/81:639 (yrkandena la och le) av . (vpk) förordas att samhället skall överta all läkemedelsinformation tillläkare och allmänhet och att all kommersiell läkemedelsreklam skall förbjudas. Utskottet har under föregående år behandlat en likartadmotion. Utskottet påpekade att utskottet ställt sig positivt till inrättandetav Läkemedelsinformationsrädet och att detta bl. a. skulle verka särskilt fören ökning av den problemorienterade och av kommersiella intressen obundnaläkemedelsinformationen. Utskottet ansåg i sitt av godkändabetänkande (SoU 1980/81:3 s. 14) att resultatet av rådets arbete i här aktuelltavseende borde avvaktas innan man tog slutlig ställning till frågan om en meralångtgående inskränkning i läkemedelsindustrins rätt att göra reklam ellereljest informera om läkemedel var motiverad. Det är självfallet ännu för tidigt att dra några bestämdaslutsatser om resultatet av verksamhet. Rådet harvarit i verksamhet endast omkring eff år. Utskottet vidhåller således sittställningstagande från . Vid sin bedömning beaktar utskottet ocksåatt det som tidigare redovisats träffats en överenskommelse mellan SoU 1981/82:6 24 och läkemedelsföretagen iinformationsfrågorna. 1 enlighet med det anförda avstyrks motion 1980/81:639yrkandena la och le. I motion 1980/81:1889 (yrkande 1) av () ochOlle () föreslås att läkemedlens märkning ändras så att somhuvudbeteekning på förpackningarna anges substansnamnet ochtillverk-ningsföretaget medan företagets egna märkesnamn endast anges som underbeteckning.Åtgärderna skulle enligt motionärerna underlätta jämförelsen mellan olikapreparat och förenkla hanteringen på sjukhus och apotek. Enligt motionärernaleder det nuvarande systemet till att läkarna föredrar de multinationellaföretagens dyrare men bättre marknadsförda preparat. och dess motsvarighet i de övriga nordiskaländerna har gemensamt utarbetat nordiska märkningsregler som innebär att omett läkemedelsföretag vill sälja ett läkemedel även i annat nordiskt land äntillverkningslandet läkemedelsförpackningen måste vara försedd med uppgift omdet generiska namnet. Det är mycket vanligt att de svenska läkemedelsföretagenmärker sina produkter enligt de nordiska märkningsreglerna. Sålunda harexempelvis största läkemedelsföretag samfliga sina produkter märktapå detta sätt. Utskottet anser att det inte finns anledning att införaobligatoriska regler om märkning på det sätt motionärerna föreslår. mening skulle sådana regler inte i nämnvärd utsträckning leda tillatt hanteringen på sjukhus och apotek förenklades eller få någon större effektpå läkarnas ordinationer, eftersom läkarna inte har förpackningarnatillgängliga vid förskrivningen. Def framstår som mer sannolikt att man genomdet arbete som utförs av de lokala läkemedelskonmiittéerna och genom en ökadanvändning av den av Apoteksbolaget utgivna läkemedelsboken kan nå de resultatsom motionärerna eftersträvar. Motionen avstyrks därför i denna del. I samma motion, 1980/81:1889. föreslås att Apoteksbolagetskall ges ett "katalogansvar" för de läkemedel som finns registreradepå den svenska marknaden (yrkande 2). Apoteksbolaget skall genom avtal förvärvautgivningsrätten för den nu privat utgivna katalogen . Härigenom kan enligtmotionärerna redigeringen förbättras, samordning ske med Apoteksbolagetsnuvarande läkemedelskatalog (läkemedelsboken) och preparaten redovisas undersubstansnamn. Enligt avtal mellan staten och Apoteksbolaget åligger detbolaget att bedriva verksamheten så att möjligheterna att utnyttjaläkemedelsutvecklingens resultat främjas som så lågaläkemedelskostnader som möjligt upprätthålls. Bolaget skall vidare bl. a. verkaför utvecklingen av en god information på läkemedelsområdet. Utskottet anser mot bakgrund härav att det bör ankomma påApoteksbolaget att överväga om det är motiverat med en närmare samordning av SoU 1981/82:6 25 och och att det åvilar Apoteksbolagetatt ta ställning även till de övriga frågor som tas upp i motionsyrkandet.Detta avstyrks. Frågan om utredning om läkemedelsindustrins forskning m./n. (vpk) yrkar imotion 1980/81:639 (yrkande 2) att en parlamentarisk utredning skall få iuppdrag att utreda frågorna om forskning, kontroll, marknadsföring ochförsäljning av läkemedel. Motionärerna anser det otillständigt att enskildaföretag skall kunna göra god profit på tillverkning och marknadsföring avläkemedel och andra farmakologiska specialiteter. Enligt motionärerna påverkasforskning, tillverkning och marknadsföring av olika läkemedel på ett förpatienter och sjukvård negativt sätt genom att industrin ägs av enskildaföretag. 1 betänkandet har tidigare redovisatsläkemedelsindustridelegationens slutbetänkande och riksdagsbehandlingen av denproposition som hade betänkandet som grund liksom behandlingen av bl. a. enmotion om förstatligande av läkemedelsindustrin. En motion med samma innehåll som 1980/81:639 behandladesav socialutskottet (SoU 1980/81:3). Utskottet erinrade om läkemedelsindustridelegationensuttalande att ett direkt samhälleligt inflytande över läkemedelsindustrinsforsknings- och utvecklingsverksamhet inte är motiverat och om attkontrollsystemet varit föremål för utredning. Utskottet uttalade attfrågorna om industrins marknadsföring och försäljning hade samband med det dånyinrättade . Utskottet avstyrkte mofionsyrkandet.Riksdagen beslutade i enlighet med utskottets förslag. Såsom tidigare redovisats har läkemedelsområdet under desenaste åren varit föremål för flera utredningar. Ytterligare en utredningpågår genom den förvaltningsrevision som genomförs av . Somen följd av utredningsresultaten har tillkommit ochkontrollsystemet förändrats i den riktning motionärerna efterlyser. Def avtalsom träffats mellan och läkemedelsindustrinbeträffande informationen och som tidigare redovisats har ökat samhälletsinflytande över läkemedelsinformationen. Här bör också nämnas att förhandlingarpågår mellan och läkemedelsindustrin rörande ersättningarvid kliniska prövningar. Om ett avtal kommer till stånd kommer samhällets insynpå området att ökas ytterligare. har senast tagit ställning motett förstatligande av läkemedelsindustrin. Med hänvisning till detta och tillde förändringar som de i föregående stycke redovisade verksamheterna kommer attinnebära anser utskottet att anledning f. n. inte finns att starta en utredningav det slag som motionärerna begär. Utskottet avstyrker motionen i här aktuelldel. SoU 1981/82:6 26 Frågan om läkarnas ekonomiska förbindelser medläkemedelsindustrin 1 motion 1980/81:1640 (yrkande 1)av nr fl. (s) hemställer motionärerna att hosregeringen anhåller om en utredning rörande de mellanhavanden av kommersiellnatur som finns mellan läkemedelsföretagen och läkarna. Motionärerna anför att i massmedia gjorts gällande attberoendeförhållande föreligger mellan läkare och den kommersiellaläkemedelsindustrin och att detta bl. a. kan ha lett till felaktig styrning avutvecklingen av läkemedel och ha inverkat pä marknadsföringen av dem. 1 ett tidigare avsnitt har redovisats innehållet iremissyttranden som på utskottets begäran avgetts över motionsyrkandet. Härutöver har utskottet inhämtat att etiska råd efter anmälan granskat dokument på vilka de avmotionärerna åsyftade uppgifterna i massmedia grundas. Dokumenten - ca 130kopior av brev, kontrakt nr m. - härrör och visar attersättningar för kliniska prövningar, föredrag, symposier etc. utbetalats frånläkemedelsföretag till ett antal namngivna läkare. Dessutom finns kontrakt omrabatter till vissa vaccinationscentraler vid inköp av större mängdergammaglobulin. framhåller att läkarnas förbindelser medläkemedelsföretagen är privata uppdrag som faller utanför läkarförbundetskollektivavtalsområde. Rådet har därför inte kunnat "förhöra" deberörda läkarna om mellanhavandena med företagen utan har begränsatgranskningen till def överlämnade materialet. Av detta kan man dock inte göranågon säker bedömning av om ersättningarna utbetalats och disponerats ienlighet med gällande lagstiftning. Att avgöra den frågan är dessutom främst enuppgift för vederbörande åklagare som utreder saken. Skulle det visa sig attlagbrott förekommit måste förbundet givetvis ta avstånd från sådanaförfaranden, anförs det. Samma sak gäller överenskommelserna mellan industrinoch de berörda vaceinationsföretagen. I detta avseende konstaterar rådet påredovisade skäl att man kan misstänka att ersättningarna betalats ut ochdisponerats i strid med gällande lagregler. har också granskat ett fall där ett utländsktföretag med en svensk läkare tecknat ett kontrakt med en klausul som enligtanmälaren skulle hindra läkaren att i något sammanhang yttrasig ofördelaktigt om bolaget och dess produkter. Klausuler som från konkurrenssynpunktskall skydda eff företags tillverkningsmetod etc. är vanligt förekommande iaffärssammanhang även om det är mindre vanligt att den anställde binds för allframtid, framhåller rådet. Rådet far avstånd från kontrakt som innebär attläkaren uppger sina möjligheter att kritiskt värdera ett företags produkter.Kontrakt med läkemedelsföretag bör granskas med stor omsorg föreundertecknandet, gärna i samråd med . Att läkare har olika slag av förbindelser medläkemedelsindustrin -kliniska prövningar, föreläsningar, symposier osv. -ärdock något som etiska SoU 1981/82:6 27 rådet inte finner anledning att kritisera. Tvärtom,framhåller man, är det angeläget att läkarkåren ställer sina kunskaper tillindustrins förfogande för att bidra till utvecklingen av .sjukvården. Givetvisskall läkaren då också ersättas för utförda tjänster. Läkarkårens relationertill läkemedelsindustrin måste dock från allmänna synpunkter vara korrekta ochfrån etisk synpunkt försvarbara, anför rådet slutligen. centralstyrelse har i september1981 beslutat uppdra åt att försöka utarbeta lämpliga riktlinjertill vägledning för medlemmarna när det gäller uppdrag för läkemedelsindustrin. För att förtroendet för läkarkåren skall kunna bibehållasär det självfallet av vikt att läkare inte har - eller kan misstänkas ha -sådana ekonomiska relationer till läkemedelsindustrin som är ägnade att påverkaläkarnas objektivitet. Den närmare bedömningen av vad som i detta hänseende fåranses godtagbart för den enskilde läkaren kräver noggranna överväganden. Som enutgångspunkt för ställningstagandet till denna fråga kan den av läkarförbundetsetiska råd utförda granskningen tjäna. Enligt utskottets mening tillgodosergranskningen i huvudsak kravet på den utredning som motionärerna förordar.Utskottet ser det som mest angeläget att klara regler i här aktuellt avseendeskapas för framtiden. Det är därför värdefullt att det fått iuppdrag att utarbeta riktlinjer till vägledning för läkare när det gälleruppdrag för läkemedelsindustrin. Utskottet utgår från att arbetet kommer attbedrivas med all möjlig skyndsamhet. Då resultatet av arbetet föreligger fårutskottet - inom" ramen för sitt ansvar för hälso- och sjukvårdsfrågorna iriksdagen - anledning att överväga huruvida riktlinjerna kan anses motsvara dekrav som från allmän synpunkt kan ställas på läkarna. Under hänvisning till det anförda anser utskottet att motion1980/81:1640 i här aktuell del (yrkande 1) inte påkallar någon riksdagensåtgärd. Frågan om omp/-övning av registrering av läkemedel Registreringen av ett läkemedel böromprövas . anser m. fl. (vpk) i mofion 1980/81:639. Utskottet avstyrkte under föregående år en motion medsamma yrkande (SoU 1980/81:3). 1 sitt av godkända betänkande pekadeutskottet på den ändring i läkemedelsförordningen som beslutats under hösten1979 och uttalade att den ökade möjlighet till återkallelse av registrering somdå infördes var ägnad att i huvudsak tillgodose motionärernas önskemål. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande och avstyrkermotion 1980/ 81:639 i här aktuell del (yrkande Ib). I motion 1980/81:928 av AndersGernandt (c) yrkas att skall få i uppdrag att ändrabestämmelserna för registrering av läkemedel, så att SoU 1981/82:6 28 det obligatoriska kravet på djurförsök försvinner, attundersöka och dokumentera vilka alternativa metoder som kan användas förtestning av läkemedel och att undersöka möjligheterna att stoppa LD 50-test ochandra LD-test och ersätta dem med andra metoder. I tidigare avsnitt (s. 19) har redovisats gällandelagstiftning på området och för innebörden av LD 50-test. Beträffande centrala försöksdjursnämndens arbete harutskottet inhämtat följande. fördelar varje årnärmare till olika projekt för utvecklande av alternativametoder till djurförsök. Nämnden har också tagit initiativ till ett symposiumkallat LD 50 and possible alternatives med underrubriken newchemicals - necessary for safety evaluation or waste of animals? I symposietsom ägde rum deltog ca 200 personer från ihuvudsak och . Den församlade expertisen ansåg att det s. k. LD50-testet är en dålig metod för mätning av bl. a. toxiciteten men att det f. n.inte finns några reella alternativ. Deltagarna var av den åsikten att deinternationella reglerna för uppläggning av LD 50-test bör revideras bl. a.avseende antalet djur. Ett resultat av symposiet är att frågan kommer attdrivas vidare genom internationella symposier. håller f. n. på med enutvärdering av de regionala djurförsöksetiska nämndernas arbete. Från lantbruksstyrelsen, som är tillståndsmyndighet, harutskottet inhämtat följande. Den statistik som förts beträffandedjurförsök kan inte läggas till grund för beräkningar av hur många djur somanvänts. Lantbruksstyrelsen arbetar nu på att finna sådana former förstatistikföring-en att förbrukningen av försöksdjur skall kunna avläsas. Även iEuroparådsarbetet är denna fråga aktuell. Vid diskussioner med forskare ochföretag har man tyckt sig kunna skönja en nedgång i antaletdjurförsök men slutsatsen är inte statistiskt säkerställd. Utskottet konstaterar att det pågår verksamhet i avsiktatt ersätta LD 50-test med andra metoder och därmed nedbringa användningen avförsöksdjur. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motion 1980/81:928. fö/fatiningstilUimpning i visst avseende