bet · G501KU35 · 1981-12-31 00:00:00 — detaljgranska projektet, eftersom det var regeringen iColombo som hade ansvaret och som hade anlitat konsulter för bedömningen.Dessutom skulle projektet genomföras av ett svenskt företag som vi inte hellerhade anledning tro skulle ge sig på några luftaffärer. Sedan skall vi inte glömma att projektet mellanfinansierasav SE-banken i , och den har naturligtvis gjort sina bedömningar. : Jag fäste mig vid att utrikesministern motslutet av föredragningen använde ordet reglera - dels hadeSIDA talat om det och dels avsåg möjligen regeringen att reglera. Vad är denmer tekniska innebörden i ordet reglera? : Det kan finnas ett intresse för ochäven för regeringen att ha en ram för detta - vi vill inte finansiera år efterår utan vill veta hur länge det skall hålla på. Det kan vara ett intresse attveta hur länge man behöver betala importstöd för att finansiera projektet. Idet sammanhanget måste man ha ett närmare samarbete med lankeserna för att sevad projektet kommer att kosta. Det kan också finnas ett intresse ur densynpunkten att ju längre finansieringen drar ut på fiden desto dyrare blir det,eftersom räntorna efter byggslut kommer att vara höga. Därför är det ettintresse för lankeserna och också för oss att man kan begränsa kostnaderna,vilket kan ske genom att man ökar insatserna av svenska biståndsmedel iförhållande till . : Jag fattade det så att regeringen avser attför presentera en sammanfattande plan med sikte för hurSveriges ekonomiska åtaganden skall se ut. : Det är det som vi har utlovat i enproposition till i vår eller till . Jag föreställer mig att vi där kangöra en plan för finansieringen och ange att det är vad som gäller underrådande omständigheter men att vi likväl kan finna att det ligger i svensktintresse att ompröva finansieringsramen i ett senare skede. Det är inte någonnackdel att svenskt bistånd går till ett projekt som ger så storasysselsättningseffekter i . Det handlar fortfarande om pengar inombiståndsramen. : Jag tackar för svaret. För mig gällde detmera att få uppklarat vad man exakt avsåg med uttrycket. : Min fråga gäller händelseförloppet1978-1979. slöts ett preliminärt avtal mellan Skånska Cement ochSri Länka. Varför var avtalet preliminärt? Jag fullföljer detta med att frågaom det i dessa förhandlingar och det kontrakt som de ledde fram till fannsnågon koppling till det beslut som fattades då ett avtal om treårigtimportstöd slöts mellan de båda regeringarna. Jag kan förstå att Sri Länkasregering före händelserna 1978 var intresserad av att få en bekräftelse att densvenska regeringen var beredd att ge något sådant importstöd. KU1981/82:35 294 föregåtts av diskussioner mellan dig och SriLänkas regering om hur man skulle reglera detta och om möjligheterna tillimportstöd? : Det är två helt olika slags avtal: dels vårtbiståndsavtal med Sri Länka, som ingås mellan de två regeringarna, dels ettentreprenadavtal mellan Skånska Cement och den lankesiske beställaren. Varför var det ett preliminärt avtal? Jag kan intedetaljerna i avtalskon-strukfionen, men jag förmodar att det var ett delavtalavseende vissa delleveranser. Man skiljer på underjordsarbeten och andraarbeten oeh man gör upp kontrakt i flera faser. Det är skälet till att fråganblivit aktuell igen. Det är alltså garanfigivningen för kontrakt nr 2 som EKNprövar. Den andra frågan gällde om det finns ett samband mellan detvå avtalen. Ja, i den meningen att den lankesiska regeringen hade, som jagsade i min föredragning, frågat om det var förenligt med våra önskningar ochprinciper att man använde importstöd för att finansiera , somskulle komma att byggas av Skånska Cement. På det hade vi svarat att vi intesåg något hinder för detta. Men jag betonade mycket utförligt i brev till SriLänkas vattenförsörjningsminister att det faktum att vi svarade ja på frågan,om de får använda sådana medel till finansieringen, inte innebär att vi åtaross någonting annat än vad som ligger i biståndsutfästelserna enligt det andraavtalet. Detta gjordes mycket klart för den lankesiska regeringen. Ja, det fanns en koppling på lankesisk sida. Man såg hade en finansieringskälla, och därför vågade man ingå avtalet med . : Avtalet har väl karaktären av ett ramavtal.På den ena sidan finns Skånska Cement och ASEA och ett betydande antalunderleverantörer till dem. Återflödet av pengar är mycket stort enligt vad jagkan förstå. Om det nu skulle ske någon reducering i avtalet eller avtaletskulle upphöra av någon anledning, hur långt har leveranserna hunnit? Vilkakonsekvenser skulle det få för hela den långa raden underleverantörer, som juär verkstadsföretag i med en delvis krympande orderstock?' : Det är svårt att säga på rak arm, men det ärett betydande antal svenska underleverantörer: Kockum, , SaabScania, Volvo-BM, , , , , Ahlsell, ettföretag som heter och övriga, med tillsammans leveranser för 206miljoner. Det gäller 1 000 årsarbeten i under och ett stort antalunderleverantörer också till dessa företag. Skulle projektet avbrytas, skulledet vara en remarkabel händelse. Det skulle innebära att Skånska Cement skullefinna att förutsättningar för fortsatt projektering inte föreligger, och dåskulle man dra sig tillbaka och överlämna åt någon ny entreprenör att ta överarbetena. Jag utgår från att det inte kommer att hända utan mera är enteoretisk spekulation. Det pågår förhandlingar mellan SkånskaCement och KU1981/82:35 295 exportkreditnämnden, och jag utgår från att deförhandlingarna leder till att finansieringssidan upp, men det är klartatt har en viktig roll i sammanhanget. Skulle av någonanledning säga att vi inte vill att svenskt importstöd skall användas förKotmale-projektet ändras de förutsättningar som EKN byggt på i sin kreditgivningoch de beställningar som den lankesiska regeringen har gjort. Det skulle i såfall vara första gången som den svenska gör någonting sådant. : Vågar du ha någon uppfattning om hur långtdessa underleverantörer har hunnit i sina leveranser? Är det klart till hälfteneller tre fjärdedelar eller ligger de helt olika i tiden? : Utan att kunna detta föreställer jag mig attdet beror på vilka leverantörer det är och vad de levererar till. De elektromekaniskainstallationsarbetena kommer naturligtvis senare än byggnadsarbetena, somdelvis är avslutade. Det finns olika faser i projektet, så det är svårt attsäga. : Om vi skulle ställas inför motsvarandesituation igen att ett land vill använda importstöd till att finansiera ettprojekt av betydande storlek, vad anser att vi skulle göra i ettsådant läge? Har vi lärt oss någonting av det här projektet? Finns detnågonting vi skulle kunna göra bättre? Frågan kan ju komma upp igen. : Jag tror att man alltid lär sig averfarenheterna. Jag tycker det här är en ganska hygglig textbok för nya projektav samma karaktär. Man bör göra klart - vilket vi gjorde från svensk sida - 1.att man får använda importstöd, 2. att vi genom en sådan utfästelse inte åtagitoss någonting annat än att finansieringen sker med medel som normalt skulleutgå som importstöd i alla fall. Det är två viktiga förutsättningar som har uppfyllts dennagång. Också den förutsättningen har uppfyllts att man successivt rapporterartill trots att man inte haft någon klart formell skyldighet att göradet, men kanske kan man vara mer uttrycksfull och mer precis i framfiden. Sedan lär man väl alltid komma att hamna i den situationenvare sig man bygger ett kommunalhus i eller en kraftverksdamm i SriLänka, att man inte vet vad det kostar innan det är färdigt. Det problemet lärvi få leva med också i fortsättningen. Därför är det viktigt att inte åta sigatt finansiera mer än man har pengar till. : Tycker du att man skulle koppla inriksdagen i ett tidigare skede än som gjordes i detta fall? : Om jag får uttrycka mig slarvigt är poängenmed den här uppläggningen att man inte har kopplat in vare sig SIDA ellerriksdagen i sådana former att de övertagit något ansvar för projektet. Man börha den distansen. KU1981/82:35 296 : Av vårt material framgår attutrikesministern gjorde ett besök på Sri Länka , och då framfördes från SriLänkas regering önskemål om en omallokering. Vilka skäl angavs för dennaomallokering av projekt? : Jag uttryckte själv samma syn - om det vartidigare eller senare minns jag inte. Det svenska biståndet var utspritt påmånga områden, det var svårt att överblicka och svårt att få grepp om vilkennytta pengarna gjorde. De hade önskemål om att samla de svenska insatserna, ochjag tyckte det var klokt att göra det. Då var ännu inte planerna påKotmale-projektet så långt framskridna, även om Mahawelifloden var underutbyggnad. Jag minns inte om man nämnde - det är möjligt gjorde det - men framför allt var man intresserad av att åstadkomma enlandsbygdsutveckling och öka livsmedelsproduktionen. Man ansåg redan då att manmåste minska sitt oljeberoende för att få bättre affärer med omvärlden. : Jag har uppfattat att omallokeringenskulle ha inneburit att man övergav den planerade dammbyggnaden på en plats ochgick över till byggnation på en annan plats. : Det var en helt annan affär. När SkånskaCement efter förstudier av en indisk konsult skulle börja bygga fann man attplatsen för den inte var lämplig, eftersom berget inte höll tätt.Då flyttade man dammen till ett annat ställe. Det bidrog till att kostnadernablev större än man tänkt från början. Dels var man tvungen att omprojektera,vilket kostar en del pengar, och dels försköts arbetena i tiden, vilket gjordeatt inflafionen härjade i kalkylerna. Omallokeringen i fysisk mening haringenting att göra med den omallokering 1977 som jag talade om och som gälldeatt vi skulle samla det svenska biståndet gärna till ett projekt men i varjefall inte ha det så utspritt. : Det har väl slagits fast av vidolika tillfällen att det oberoende av finansieringsform är viktigt med insyn ibiståndspolitiken. Det har sagts vid något fillfälle att skall gestillfälle att ta ställning till nya insatser inom ett land vilka binder enstörre del av planerings- eller utfästelseramen till landet i fråga. Borde detinte ha varit ett skäl att anmäla frågan för tidigare? : Det anmäldes på ett tidigt stadium, förstagången , så fort det var möjligt med tanke på att avtalet ingicks 1979, ochdet har anmälts i varje budgetproposifion och diskuterats iutrikesutskottet. Det som talar om syftar på någonting annatän projekt som finansieras av importstöd. Det syftar mera på det renaprojektstödet och har väl sin bakgrund i erfarenheterna från Bai , därriksdagen velat få en fylligare redovisning av de åtaganden som SIDA ochregeringen har gjort och vilka långsiktiga konsekvenser de kunde tänkas få. Dettycker jag är bra. KU 1981/82:35 297 Även om jag inte hade tyckt det hade regeringennaturligtvis villfarit denna önskan från att så långt som möjligtredovisa för vad som döljer sig bakom de kortfattadeprojektbeskrivningarna. Men det önskemålet avsåg inte främst eller kanske intealls den del av biståndsmedlen som vi kallar för importstöd och som är vårbundna biståndsdel. : Jag vill upprepa frågan: är inteinsynsmöjligheten lika viktig oberoende av finansieringsformen? : Nej, det är inte riktigt så. Det är alltidönskvärt att veta vad man håller på med och vilka projekt man har kontakt med,men jag skulle vilja formulera det så att insynskravet är större ju merlångtgående regeringens eller statsmakternas åtaganden är. Allmänt sett finnsdet naturligtvis ett insynsintresse över huvud taget, eftersom det alltid ärbra att veta vad som pågår i ett land man samarbetar med. : Även beviljande av ett importstöd för ettprojekt kan ju i förlängningen leda till ganska stora åtaganden. Om man kanförutsätta det -och det bör regeringen göra - finns det väl anledning atthellre ge möjlighet till insyn än att avstå? : Ja, just det. Detta har ocksåuttalat. I ett utlåtande skriver utskottet: "I de fallimportstödet i praktiken används till annat ändamålsbestämt bistånd börsjälvfallet likvärdiga regler användas för de båda biståndsformerna, vilketbland annat innebär att av fastställda bestämmelser för långsiktigaåtaganden måste iakttas i enlighet med vad utskottet anfört i förra åretsbetänkande." Det är en ståndpunkt som regeringen delar. : I en sägs attkontrollorganisationen är för liten. Delar utrikesministern den uppfattningen? : Gäller det SIDAs kontrollorganisation? : Den kontrollorganisation som finns förprojektet. : SIDAs kontroll har inte kommit i gång ännu,även om man är närvarande i Sri Länka med sitt biståndskontor och vi harmöjlighet att följa det via de banker som har insyn, eftersom det är ettkommersiellt projekt. När SIDA nu på regeringens och uppmaning går inför att ge oss material för den proposifion som jag talat om granskar mannaturligtvis projektet utförligare, men det skulle vara direkt fel - om det nuens vore möjligt - om SIDA skulle åta sig ansvaret för projektet och i denmeningen ha kontroll över det. : Det har förekommit uppgifter om attpriset på elström från Kotmale skulle bli högre än priset påelström i . Vad kan anledningen vara till det? KU 1981/82:35 298 : Jag tror att orsaken delvis är att närman talar om kostnaderna för Kotmale är det priser. Man har alltsåtagit hänsyn till inflationen , och då kan man inte riktigtjämföra med kraftverk i där kostnaderna kan vara avskrivna sedantiotals år tillbaka. : 1985 är alltså färdigställandeåret? : är dessutom en jämförelse av det slagetinte lika intressant som en jämförelse av vad det kostar att framställa energipå annat sätt i Sri Länka. Det är uppenbarligen bättre för Sri Länka attframställa sin egen elektricitet än att köpa olja utifrån som man har gjort . : Vi tackar och för att ni kommit hit! KU1981/82:35 299 Utfrågning av generaldirektören och direktörSven-Axel i exportkreditnämnden BertU Fiskesjö: Jag hälsar er välkomna till utskottet.Anledningen till att ni är här är att vi diskuterar regeringens handläggning avdet s. k. , och vi är intresserade av att få veta på vilketsätt exportkreditnämnden har varit involverad i detta projekt. Jag lämnar ordettill generaldirektör . Axel : I den långa raden av garantiärenden somexportkreditnämnden har haft att handlägga under ärnaturligtvis Kotmaleaffären en av de egendomligaste. Den är unik så till vidaatt det har stått klart för nämnden, att den risk vi har tagit har primärtvarit en risk på svenskt bistånd och inte på ett köparland. EKN harnaturligtvis alltid att utgå från de förhållanden som gäller enligt de köpekontraktoch de fakta som sökanden - i detta fall Skånska Cementgjuteriet och ASEA - harförebringat. Här var alltså Skåningarna sökande och angav redan från början attförutsättning för ansökan var att betalning skulle ske med bistånd, importstöd. Nämnden har alltså vid prövningar, och inovember 1979, lämnat utfästelser efter ansökningar från Skåningarna avseendedessa entreprenadarbeten i Sri Länka.- Vid båda beslutstillfällena sadeSkåningarna i ansökningarna att betalningar för alla icke-lokala kostnaderskulle ske med användande av redan beslutade och framtida väntade importstödinom ramen för svenskt bistånd till Sri Länka. Vid första beslutsfillfälletskulle importstödet förslå till betalning av hela den icke-lokala delen undertiden fram till byggslut. Vid det andra tillfället hade Skåningarna angett attimportstödet skulle behöva utnyttjas också för en kredit upp till efterbyggslut. Det berodde på att kostnaderna för projektet hade ökat och att räntaskulle komma att utgå, bl. a. på kvarstående kredit, dåimportstödet är tillgängligt för betalning. De utfästelser som vi har givit har till största delenutnyttjats av Skåningarna för kontrakt, dels avseende "initialworks", dels avseende "underground works". För dessa kontrakthar nämnden utfärdat garantiförbindelse för ett sammanlagt kontraktsbelopp på790 miljoner svenska kronor och med ett uppgivet högsta förlustbelopp - dethögsta belopp på vilket vi skulle kunna göra en förlust - på 310 miljonerkronor. Sedan kom ytterligare en ansökan för projektet som avsågfång- och huvuddamm och vissa tunnelarbeten i anslutning därtill, där manbegärde en ökning av garantiåtagandena med ytterligare 1 200 miljoner svenskakronor, jämte ränta med . Högsta förlustbeloppet beräknadesav Skåningarna till totalt . Inklusive redan utfärdadegarantiförbindelser för de tidigare kontrakten blev det en ökning av högsta KU1981/82:35 300 förlustbelopp med 560 miljoner. Skälet till denna utökningangavs vara kostnadsökningar, dels på grund av inflation, dels framför allt pågrund av att dammbygget måste flyttas till en ny plats, med hänsyn till degeologiska förhållanden som krävde omfattande förstärkningsarbeten. Man hadeupptäckt en kalkplatta långt nere under dammbyggnadsplatsen som man måste gåner igenom. Även i denna ansökan sade Skåningarna att betalning av deicke-lokala kostnaderna skulle ske med svenskt importstöd och - till skillnadmot tidigare - nu efter byggslutet, dvs. att slutbetalning skullekomma att erläggas 1992. Denna ansökan bifölls, efter viss tvekan, iexportkreditnämnden . När det sedan i budgetpropositionenföreslogs att importstödet skulle öka till för budgetåret1982/83, har tidpunkten för slutbetalning i stället kunnat beräknas atttidigareläggas till 1991. Då har Skåningarna utgått från en fortsatt årligökning av importstödet med . Jag vill bara nämna, för tydlighetens skull, att deutfästelser som har getts delvis har kommit att ersättas av speciellautfästelser till SE-Banken för av banken övertagna "promissory notes"och ränta på de beloppen. Detta regleras genotri ett särskilt avtal, ett s. k.banking agreement, mellan SE-Banken och i Sri Länka, som agentför regeringen. Detta avtal reglerar också hur betalning skall ske förSkåningarnas fordringar, både de som betalas kontant och de som skallbalanseras vid senare betalning när importstödet finns tillgängligt. Dessutom har nämnden bifallit ansökningar från ASEA, KMWoch SE-Banken som gäller leverans av elektromekanisk utrustning till kraftverket.För den utrustningen har kredit lämnats genom lån från SE-Banken tillCentralbanken i Sri Länka. Även i vad avser den här elektromekaniskautrustningen har i ansökningarna angivits att betalning avsågs ske på sammasätt som när det gäller Skåningarnas kontrakt, dvs. med svenskt bistånd. Jag vill alltså poängtera att EKN vid alla beslutstillfälleni sin prövning har utgått från den av sökanden angivna förutsättningen,nämligen att betalning av samtliga icke-lokala kostnader skulle ske med svenskabiståndsmedel. I denna för exportkreditnämnden helt unika affärsuppläggning hardet därför varit av största betydelse att EKN, vid de tillfällen då beslut harfattats, från de ledamöter som representerat biståndsmyndigheterna har fåttsådana uppgifter om dessa myndigheters avsikter, att EKN har kunnat utgå bådefrån att fortsatt och oförminskat importstöd skulle utgå, under den vid varjetillfälle löpande treårsperioden för vilken myndigheterna kunnat bestämmabiståndsflödet, och från att myndigheterna med hänsyn tillrådande förhållanden hade riktmärket att det även efter den perioden skullekomma att utgå bistånd i en sådan omfattning att det täckte samtligaicke-lokala kostnader. Det innebär inte att nämnden har fått intrycket attmyndigheterna bundit upp sig för mer än den löpande perioden. Det kan,deformellt inte göra, och det har vi varit helt införstådda med. Men vi har alla KU1981/82:35 301 hela fiden varit angelägna om att få klart för oss attmyndigheterna har haft den uppfattningen, att i den mån som de framgent skullekomma att kunna utöva inflytande över detta ärende, så skulle bistånd komma attutgå i sådan omfattning att det täckte samtliga icke-lokala kostnader. Jag vill då definiera den risk som nämnden vid varjetillfälle har ansett sig böra ta så, att den har hänfört sig till risken föratt förhållandena , eller 1992, kunde ändras- framför allt i Sri Länka - så att det inte längre var förenligt med normalabiståndssyften att låta bistånd utgå och att Sri Länka sedan inte skulle kunnabetala krediter med andra medel. Det är den risk som vi har ansett att viskulle ta. Med hänsyn till ordalagen i regeringens proposition1981/82:100 bilaga 6 -framför allt omnämnandet av avsikten att fastställa etthögsta belopp för biståndsmedel - fann vi oss inom EKN föranlåtna attuppskjuta utfärdandet av garantiförbindelse avseende kontraktet för fång- ochhuvuddamm, i avbidan på vissa förtydliganden beträffande biståndsmyndigheternasriktmärke för det framtida biståndet. Efter vissa diskussioner ansåg vi att vihade fått ett sådant förtydligande, och vi förklarade därför att vivar beredda att utfärda garantiförbindelse för kontraktets kostnader, bl. a.med högsta förlustbelopp, som till utgången av 1982 är begränsat till 550 miljonerkronor. Men det är helt klart att det alltjämt föreligger enosäkerhet om vilka initiafiv som kan komma att tas i fråga om den totalabiståndsinsatsen för och särskilt för dess administrerande.Mot den bakgrunden har EKN också ansett det angeläget att underrättaregeringen om de överväganden som har väglett EKN vid besluten och om denosäkerhet som har förelegat i ett stadium där man möjligen skulle ha sagt attdet var motiverat med ett uppskov av byggnadsarbetena i Kotmale. Ett sådant uppskovskulle verka fördyrande och dessutom naturligtvis vara ägnat att väcka tvivel iSri Länka om vilka intentioner har med biståndsinsatserna. Därför harvi inte ansett ett uppskov vara försvariigt. Jag vill understryka att nämndennormalt inte skulle ha lämnat en garanti för detta projekt, med hänsyn tilllandrisken, utan förutsättningen för medgivandet har grundat sig på den starkaindikationen som har funnits , att biståndsmedel fortgående skulleställas till förfogande för betalning av icke-lokala kostnader. BertU Fiskesjö: Tack så mycket för denna redovisning.Finns det några frågor från utskottet? : Det talas om"myndigheterna". Avser du därmed regeringen och SIDA, och i vilkenutsträckning avser du den ena eller den andra myndigheten? Axel : När jag talar om representanter förbiståndsmyndigheterna menar jag de representanter som vi harinämnden. KU1981/82:35 -02 U-avdelningen på och en representantför SIDA. Jag har inte försökt att skilja dem åt. HUding : Jag har ytterligare en fråga, och dengäller EKN:s medverkan i detta projekt 1978/79, på ett förberedande stadium.Jag har läst promemorior av olika typer från . Det skulle varaintressant att få reda på hur EKN medverkade och vilkenuppfattning man hade där om projektet. Axel : Vi har fått in ansökningar i vanlig ordningfrån Skånska Cementgjuteriet och sedermera från ASEA och SE-Banken. Vi har ioch för sig inte prövat detta ärende på något annat sätt än vi skulle ha gjortmed vilket annat ärende som helst. Det har antytts redan från början att manförstod att det kunde vara problem med en landrisk av denna storleksordning påSri Länka, och man har ansett att det är en förutsättning att bistånd skallkomma att utgå. Vi har alltså tagit upp denna fråga vid sammanträdena ochfrågat om detta har varit förhållandet, och då har vi fått frågan belyst på detsätt som jag har försökt förklara här. Någon mer ingående prövning avförhistorien fill hur Skåningarna så att säga kom att få tag i detta kontrakthar vi inte ägnat oss åt. Det är helt klart, att när det gäller en bedömning avrisken kan det vara viktigt att notera att risken naturligtvis blir mindre jubättre förankrat ett projekt är. Man kan vara rädd för att t. ex. en ny regimkommer att säga att den inte vill stå för ett projekt, som har startats pålitet lösa grunder. Om det däremot är fråga om ett projekt som är förankrat -det gäller naturligtvis speciellt sådana projekt som har varit ute på envärldsvid upphandling eller är Världsbanksfinansierat - är det mycket som talarför att risken från denna synpunkt är liten. Vi fick alltså sätta ett regelmässigtminustecken för detta projekt, eftersom det inte hade varit fråga om någontotal upphandling utan det var ett s. k. negotierat kontrakt, vilka är rättvanligt förekommande. Någon ytterligare fördjupning i frågan om projektetskaraktär och förhistorien till detta har vi alltså inte gjort.