bet · G501SkU65 · 1981-12-31 00:00:00 — Investeringsavdraget är somtidigare nämnts knutet till mervärdeskatteredovisningen. Avdrag får göras ideklaration för den redovisningsperiod under vilken inventariet levererades. och (båda m) anser detprincipiellt föga filltalande aff stora grupper näringsidkare, genom att deinfe är med i mervärdeskaftesystemet, avskärs från den sfimulansmöjlighef sominvesteringsavdraget innebär. Motionärerna yrkar därför i motion 1680 attregeringen förelägger förslag att även icke mervärdeskatteskyldigaoch endast parfiellt mervärdeskatteskyldiga skall omfattas av lagsfiftningen. Syftet med att samordna investeringsavdraget medmervärdeskatteuppbörden har varit att få ett effektivare styrmedel och enstimulans som ger en snabbare effekt för företagen än det tidigare avdraget. Iett sysfem med ett mervärdeskatteanknutet investeringsavdrag är det - som ocksådepartementschefen framhöll i propositionen med förslaget till det nyaavdraget -naturligt att begränsa kretsen avdragsberättigade till dem som ärredovisningsskyldiga till mervärdeskaft. En utvidgning av avdragsmöjlighetenfill andra företag skulle uppenbarligen leda till administrativt merarbete.Härtill kommer att behovet av invesferingssfimulanser för andra än dem som ärredovisningsskyldiga till mervärdeskatt torde vara begränsat. Med detanförda avstyrker utskottet bifall till motion 1680. Mervärdeskatten redovisas förperioder om en kalendermånad, två kalendermånader, halvt eller heltbeskattningsår. Investeringsavdrag medges inte för inventarier för vilkaanskaffningsvärdet om två kalendermånader inteuppgår till sammanlagt . Omfattar redovisningsperioden annan fidskall detta belopp justeras i motsvarande mån. För den som redovisarmervärdeskatt en gång utgör minimibeloppet , förhalvårsredovisaren . och för den som har årsredovisning . () gör i motion 902 gällande att en personmed två månaders redovisningsperiod får rätt till investeringsavdrag med effbelopp som i kronor räknat är sex gånger lägre än den som har årsredovisning avmervärdeskatt. Vad motionären i själva verket avser torde vara att en skattskyldigmed årsredovisning måste investera sex gånger mer än tvåmånadersredovisaren föratt få rätt till avdrag. Utskottet anser det inte minst av administrativa skälnaturligt att det för rätt till avdrag skall krävas en investering av vissminsta omfattning. SkU1981/82:65 22 investeringsavdraget är mervärdeskatteanknutet är detenligt utskottets mening också naturligt att bestämma minimibeloppet medutgångspunkt i redovisningsperiodenslängd. Med hänsyn härtill och dåinvesteringskravet ligger på en låg nivå avstyrker utskottet mofionen. Invesleringsreserv m. m. Enligt en lag om allmäninvesteringsreserv, som antogs av och somtillämpades första gången i fråga om beskattningsår för vilket taxering iförsta instans skedde , är fysisk person med inkomst avjordbruksfastighet eller av rörelse berätfigad till avdrag för belopp somavsätts till allmän invesferingsreserv. Avdrag medges med lägst . ochhögst av nettointäkten av förvärvskällan före avsättningen. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,, kan besluta att invesferingsreserv och allmäninvesteringsfond får tas i anspråk för vissa särskilt angivna ändamål. F. n.gäller att företag får utnyttja sina investeringsreserver ochinvesteringsfonder för bl. a. byggnads- och maskininvesteringar. Frisläppetgäller i fråga om invesferingsreserv avsättningar t. o. m. bokslutoch i fråga om investeringsfond avsättningar t. o. m. m. fl. (c) yrkar i motion 1689 att riksdagenskall ge regeringen till känna att investeringsreserverna.bör få fas i anspråksamfidigt och på samma villkor som de allmänna investeringsfonderna. Som tidigare nämnts ankommer det på regeringen eller,efter regeringens bemyndigande, att besluta om frisläppav de allmänna investeringsreserverna. Enligt utskottets mening kan det - motbakgrund av att de allmänna invesferingsreserverna är en relativt ny företeelsei den svenska skattelagstiftningen - finnas anledning att iaktta vissförsiktighet när det gäller beslut om ianspråktagande. Utskottet vill ocksåerinra om aff hela investeringsreserven kan - utan beslut om frisläpp - frittdisponeras redan efter en treårsperiod, medan en allmän investeringsfond ärbunden och därefter kan disponeras endast fill . På grundav det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 1689. Allmän investeringsfond får fas ianspråk för aff bestrida kostnader avsedda att främja avsättningen utomlands avvaror som tillverkas här i riket. och i (båda c)anser aff investeringsfonderna bör få användas för marknadsföring även här iriket och begär i motion 165 lagändring av den innebörden. Rätten att ta i anspråk investeringsfondsmedel för attbestrida kostnader för marknadsföring utomlands har tillkommit på grund av attsådan marknadsföring ofta medför särskilda finansiella påfrestningar. Någraskäl att medge frisläpp för vid taxeringen avdragsgilla kostnader för marknadsföringi anser utskottet inte föreligga, och utskottet avstyrker följaktligenbifall fill mofionen. SkU1981/82:65 23 Akfiebolag är f. n. skyldiga atterlägga statlig inkomstskatt av den beskattningsbara inkomsten. Detkommunala skatteuttaget varierar mellan kommunerna på samma sätt som förfysiska personer och ligger f. n. på i genomsnitt . per skattekrona.Eftersom kommunalskatten är avdragsgill vid den statliga taxeringen blir dentotala bolagsskatten . Sfig Josefson m. fl. (c) begär i mofion 499 förslag ominförande av en enhetlig skattesats. Motionärerna ifrågasätter från skildautgångspunkter lämpligheten av en uppdelning på en statlig och en rörligkommunal skatt och pekar på att företagsskatfeberedningen i sitt slutbetänkandeuttalat sig för ett slopande av den kommunala beskattningen och föreslagit enfast skattesats om . I enlighet med förslag i proposition 1981/82:100 bilaga 2punkt B 2 har beslutat att beskatfningsunderiagef frånjuridiska personer skall reduceras helt för landstingskommuner och till 40 %för kommuner. Det därefter erhållna underlaget reduceras för bådelandsting och kommuner. De kommuner och landsting som drabbas särskilt hårt avåtgärderna skall erhålla särskild kompensation med 300 milj. kr. harvidare beslutat aff en särskild expertgrupp skall få i uppdrag aff utarbetaförslag fill en permanent konstruktion av indragningen liksom till merverksamma metoder att motverka kommunala skaftehöjningar. Utskottet kan ha förståelse för de i motionen framfördasynpunkterna på en enhethg stafiig bolagsskatt. Ett ställningstagande tillmofionärernas yrkande bör emellertid anstå i avvaktan på resultatet av densärskilda expertgruppens överväganden. Utskottet avstyrker därför bifall fillmotion 499. Utskottet har i det föregåendetillstyrkt bifall fill den föreslagna ändringen av 4 § lagen (1947:577) omstatlig förmögenhetsskatt. Förslag om ändring av detta lagrum har också lagtsfram i proposifion 1981/82:210 om vissa ändringar i reglerna för värdering avfastigheter vid arvs- och gåvobeskattningen m. m. Den författningsmässigaregleringen av 4 § förmögenhefsskat-telagen bör därför anstå till behandlingenav proposition 210. Utskottets ställningstagande i fråga om pågående arbetentill fast pris föranleder som tidigare nämnts en ändring av punkt 3 a avanvisningarna fill 41 § KL. Mot de delar av propositionen som utskottet inte tagit upptill särskild behandling har utskottet inte funnit anledning fill erinran. SkU 1981/82:65 24 1. beträffandedubbelbeskaltni/ig av aktieutdelning attriksdagen med bifall till proposifion 1981/82:191 och med avslag på motionerna1981/82:2300 yrkande 2, 1981/82:2522 yrkande 2 och 1981/82:2523 yrkande 1 antardet vid propositionen fogade förslaget till lag om avdrag för utdelning päicke börsnoterade aktier, attriksdagen avlar motion 1981/82:2523 yrkande 3, 3. beträffandeskattereduktion för aktieutdelning attriksdagen avslår mofionerna 1981/82:912 och 1981/82:2523 yrkande 4, 4. beträffandekapitalbeskattning av arbetande kapital attriksdagen med avslag på mofionerna 1981/82:2300 yrkande 1, 1981/82:2304,1981/82:2515, 1981/82:2521, 1981/82:2522 yrkande 1 och 1981/82:2523 yrkande 2godkänner de i propositionen angivna riktlinjerna för värdering av aktier iicke börsnoterade företag. 5. beträffande gåva av aktie att avslår mofion 1981/82:1196, 6. beträffande vissa kommunala bolag attriksdagen avslår motion 1981/82:907, 7. beträffande värdeminskningsregleri att avslår motion 1981/82:1574, 8. beträffande pågående arbeten attriksdagen med anledning av motionerna 1981/82:1688 och 1981/82:1693 antarföljande som utskottets förslag betecknade Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 3 a av anvisningarna fill 41 § kommunaiskattelagen(1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. Anvisningar fill 41 §1 utförs till fast pris. Eff arbete------------------------------------- fast pris Värdet av----- under beskattningsåret. I fråga om skattskyldiga, som bedriver byggnads-eller anläggningsrörelse eller hantverks- eller konsultrörelse, godtas den iräkenskaperna gjorda redovisningen av pågående arbeten vid inkomsttaxeringenom redovisningen inte står i strid med bestämmelserna i denna anvisningspunkt.Utförs de pågående arbetena på löpande räkning gäller bestämmelserna i tredje,åttonde och nionde styckena. Beträffande arbeten, som utförs till fast pris,gäller bestämmelserna i fjärde-nionde styckena. Enskild näringsidkare, i varsverksamhet den årliga bruttoomsättningssumman normalf understiger effgränsbelopp som motsvarar 20 gånger det basbelopp enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring som gäller under av räkenskapsåret, fårtillämpa bestämmelserna för arbeten som utförs på löpande räkning även i frågaom arbeten som Värdet av pågående arbeten som utförs fill fast prissåvitt gäller byggnads- eller anläggningsrörelse, tas upp till lägst ettbelopp motsvarande av de vid beskattningsårets utgång nedlagdadirekta kostnaderna avseende de arbeten för vilka slutUg resultatredovisningdå infe har skett. I fråga om hantverks-eller konsultrörelse får värdet avpågående arbeten, som utförs fill fast pris, tas upp till lägst ett belopp I fråga om skattskyldiga, som bedriver byggnads-,hantverks- eller anläggningsrörelse eller konsultrörelse, godtas den iräkenskaperna gjorda redovisningen av pågående arbeten vid inkomsttaxeringen omredovisningen infe sfär i strid med bestämmelserna i denna anvisningspunkt.Utförs de pågående arbetena på löpande räkning gäller bestämmelserna i tredje,åttonde och nionde styckena. Beträffande arbeten, som utförs till fast pris,gäller bestämmelserna i fjärde-nionde styckena. Enskild näringsidkare, i varsverksamhet den årliga bruttoomsättningssumman normalf understiger ettgränsbelopp som motsvarar 20 gånger det basbelopp enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring som gäller under av räkenskapsåret, får till-lämpabestämmelserna för arbeten som utförs pä löpande räkning även i fråga omarbeten som utförs till fast pris. Värdet av pågående arbeten som utförs till fast pris får,såvitt gäller byggnads-, hantverks- eller anläggningsrörelse, fas upp filllägst ett belopp motsvarande av de vid beskattningsårets utgång nedlagdadirekta kostnaderna avseende de arbeten för vilka slutlig'resultatredovisningdå infe har skett. I fråga om konsultrörelse får värdet av pågående arbeten,som utförs till fast pris, fas upp till lägst ett belopp 1 Senaste lydelse 1981:1202. Nuvarandelydelse motsvarande samtUga vid beskattningsårets utgång nedlagda direktakostnader avseende de arbeten för vilka sluflig resultatredovisning dä infe harskett. Från sistnämnda värde får avdrag åtnjutas med högst ett beloppmotsvarande det basbelopp som gäller under av räkenskapsåret,dock infe med högre belopp än som svarar mot de direkta kostnaderna. Har denskaffskyldige erhållit ersättning för arbete, som avses i detta stycke, skallbeloppet inte redovisas som intäkt utan som en skuld fill den för vars räkningarbetet utförs. Uppgår värdet av pågående arbeten i byggnads- elleranläggningsrörelse till lägre belopp än medeltalet av värdena av sådanaarbeten vid utgången av de tvä närmast föregående beskattningsåren (jämförelseåren),får värdet av pågående arbeten vid beskattningsårets utgång tas upp fill lägstett belopp motsvarande skillnaden mellan värdet av pågående arbeten vid nämndatidpunkt och av jämförelseårens medeltalsvärden. Blir skillnadennegativ får bestämmelserna i de två sista meningarna av punkt 2 sjätte styckettillämpas. Har denskaftskyldige åtagit-- Har denskaffskyldige i---- eller motsvarandesamfliga vid beskattningsårets utgång nedlagda direkta kostnader avseende dearbeten för vilka slutlig resultatredovisning då inte har skett. Frånsistnämnda värde får avdrag åtnjutas med högst ett belopp motsvarande detbasbelopp som gäller under av räkenskapsåret, dock inte medhögre belopp än som svarar mot de direkta kostnaderna. Har den skaftskyldigeerhållit ersättning för arbete, som avses i detta stycke, skall beloppet inferedovisas som intäkt utan som en skuld till den för vars räkning arbetetutförs. Uppgår värdet av pågående arbeten i byggnads-, hantverks-eller anläggningsrörelse till lägre belopp än medeltalet av värdena av sådanaarbeten vid utgången av de två närmast föregående beskattningsåren(jämförelseåren), får värdet av pågående arbeten vid beskattningsårets utgångtas upp till lägst eff belopp motsvarande skillnaden mellan värdet av pågåendearbeten och av jämförelseårens medeltalsvärden.Blir skillnaden negativ får bestämmelserna i de två sista meningarna av punkt2 sjätte stycket tillämpas. Denna lag träder i kraft fyraveckor efter den dag, då lagen enligt uppgift på den har kommit uf från trycketi , och tillämpas första gången vid 1984 årstaxering. 9. beträffande representation attriksdagen avslår motion 1981/82:1674, yrkande 2, 10. beträffande egenföretagares pensionsförsäkring attriksdagen med anledning av mofionerna 1981/82:1179 och 1981/82:1205 gerregeringen fill känna vad utskottet anfört. SkU1981/82:65 27 Lön till barn m.m. 11. beträffande lön till barn m. m att avslår a. motion1981/82:1206, b. motion1981/82:2305, 12. beträffande arbetsrättsligt skadestånd att avslår mofion 1981/82:1624, 13. beträffande odlingskonto aff avslår mofion 1981/82:1687, attriksdagen avslår mofion 1981/82:703, 15. beträffande utvidgning avavdragsrätten att avslår a. mofion1981/82:902, b. mofion1981/82:1680, 16. beträffande investeringsreserv att avslår mofion 1981/82:1689, 17. beträffande investeringsfond aff avslår motion 1981/82:165, 18. beträffande bolagsskatt att avslår mofion 1981/82:499. SkU 1981/82:65 28 Närvarande:Erik (), (). (), (), (), (). (), ()*, ()*, (), (), ()*, Bo Södersfen (s)*, i (c)* och ()*. *Ej närvarande vid justeringen. Dubbelbeskattning av aktieutdelning ochkapitalbeskattning av arbetande kapital (mom. 1 och 4) KnutWachtmeister, och (alla m) anser dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s.12 som börjar med "Förslaget i" och slutar med"Annellagsfiffningen upphävas." bort ha följande lydelse: Småföretagensförmåga att locka fill sig riskkapital är beroende av deras möjligheter attlämna utdelning på satsat kapital. En förutsättning för att ett företag skallkunna lämna utdelning är i sin tur att dubbelbeskattningen lindras. Mot denbakgrunden är förslaget om ett schablonavdrag för utdelning på ickebörsnoterade aktier välkommet. Mot förslaget kan emellertid riktas krifik iflera avseenden. Den absoluta beloppspärren på . innebär - sommofionärerna i motion 2522 framhåller - att de något större företagen intekommer aff ha möjlighet aff utnyttja avdraget fullt uf, medan den relativaspärren vid av aktiekapitalet för mindre företag med lågt aktiekapitalkommer att innebära att en icke oväsentlig del av utdelningen inte kan räknasin i avdragsbeloppet. mening får förslaget i propositionen ses som ett provisorium. Påsikt är det angeläget att dubbelbeskattningen av aktievinster slopas helt förbåde börsnoterade och icke börsnoterade akfiebolag. Detta har också kraftigtunderstrukits av näringslivets representanter vid remissbehandlingen av bl. Utskoffef, som tillstyrker bifall till motion 2522 i denna del,förutsätter således att i det fortsatta reformarbetet ägnar frågan omdubbelbeskattningen av aktievinster särskild uppmärksamhet. nu anfört bör ges regeringen fill känna. Genom utskottetsställningstagande, som innebär avslag pä vpk-motionärernas yrkande om avslag påproposifionen och om Annellagens upphävande, får yrkandet i motion 2300 yrkande2 anses vara tillgodosett. Vadhärefter angår frågan om beskattning av det i små och medelstora företagarbetande kapitalet måste det enligt utskottets mening anses beklagligt attdepartementschefen infe ansett det lämpligt aff i detta sammanhang lägga ettförslag i denna fråga. SkU1981/82:65 29 harundersökt olika beskattningsmodeller i syfte att bryta kapitalbeskattningensnegafiva effekter på näringslivet och därvid kommit fram till att den bästalösningen härvidlag är aff i princip helt undanta arbetande kaptial i mindreoch medelstora företag från förmögenhetsbeskattning. Utskottet delar dennauppfattning och vill understryka att den kritik som framförts mot kommitténsförslag i stor utsträckning gällt dess tekniska utformning och mindre rört sigom invändningar i sak. Utskottet fillstyrker med det anförda yrkandet i mofion2522 om slopande av kapitalbeskattningen såvitt avser förmögenhetsskaften.Härigenom är också motsvarande yrkanden i motionerna 2300, 2304, 2515 och 2521tillgodosedda. Utskottet avstyrker vpk-yrkandet i mofion 2523 om avslag påpropositionen, som utskottet tillstyrker i avvaktan på aff förslag om slopandeav kapitalbeskattningen av arbetande kapital kan föreläggas . dels att utskottet bort hemsfälla att med bifall fillproposifion 1981/82:191 och mofion 1981/82:2522 yrkande 2, med anledning avmofion 1981/82:2300 yrkande 2 samt med avslag på motion 1981/82:2523 yrkande 1 a. antardet vid propositionen fogade förslaget till lag om avdrag för utdelning på icke börsnoterade aktier, b. gerregeringen fill känna vad utskottet anfört om dubbelbe skattning av aktieutdelning, att med anledning avmofionerna 1981/82:2300 yrkande 1,1981/82:2304,1981/82:2515, 1981/82:2521 och1981/82:2522, yrkande 1 samt med avslag på motion 1981/82:2523 yrkande 2 a. godkänner de i propositionen angivna riktlinjerna för värdering av aktieri icke börsnoterade bolag, b. hos regeringen begär förslag om slopande avförmögenhetsbeskattningen av arbetande kapital i små och medelstora företag. Arbetsrättsligt skadestånd (mom. 12) , ,, , , och Bo Södersfen(alla s) anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 20 som börjar med "Frågan om" och slutar med"motion 1624." bort ha följande lydelse: behandlade i sitt betänkandeSkU 1980/81:55 en mofion med samma yrkande som mofion 1624. SkU1981/82:65 30 avgivet yttrande från arbetsmarknadsutskottet, fogat sombilaga till skatteutskoffets betänkande, framgår att huvudsyftet med detallmänna skadeståndet i det arbetsrättsliga sanktionssystemet är attupprätthålla respekten för lag och avtal. Det primära är således den preventivafunktionen. Mot den bakgrunden kan det enligt skatfeufskotfefs meninginte anses rimligt att ett arbetsrättsligt skadestånd skall ha karaktären avdriftkostnad enligt 29 § KL. Utskottet anser det i stället naturligt attjämställa sådant skadestånd med böter, viten och andra liknandesanktionsavgiffer, vilka enligt KL utgör inte avdragsgill kostnad i förvärvskälla. Utskottettillstyrker följakfligen bifall till motionen. dels att utskottet under mom. 12 bort hemsfälla att med bifall tillmotion 1981/82:1624 antar följande som reservanternas förslag betecknade Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att 20 §kommunaiskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivna lydelse: Nuvarande lydelse Reservanternas förslag Vidberäkningen-------------- 43 § 3 mom. Avdrag får-------------------------------- enligt36 §; allmänna skadestånd enligt lagen (1939:727) om förbud motuppsägning eller avskedande av arbetstagare med anledning avvärnpliktstjänstgöring, m. m., lagen (1970:215) om arbetsgivareskvittningsrätt, lagen (1970:943) om arbetstid m. m. i husligt arbete, lagen(1972:650) om rätt till ledighet och lön vid dellagande i svenskundervisningför invandrare, lagen (1974:12) om anställningsskydd, lagen (1974:358) omfacklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, lagen (1974:981) om arbetstagaresrätt till ledighet för utbildning, lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet, semesierla-gen (1977:480), arbelsmiljölagen (1977:1160), lagen(1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m. m., lagen (1979:1118) omjämställdhet mellan kvinnor och män i SkU1981/82:65 31 Nuvarande lydelse Reservanternas förslag arbetslivet och lagen (1979:1184) om rätt till ledighetför vissa föreningsuppdrag inom skolan m. m. Denna lag träder i kraft den 1januari 1983 och skall tillämpas första gången vid taxering. , ,, , , och (alla s) anför: En grundprincip i det svenska skattesystemet är att skaftskall utgå efter bärkraft och att taxeringarna skall vara rättvisa ochlikformiga. Det är enligt vår uppfattning inte rimligt att göra genomgripandereformer inom vissa områden av skaftesystemet utan en noggrann analys av dessareformers effekter på beskattningen i övrigt, på statsinkomsterna och påfördelningspolitiken. I propositionen behandlas i huvudsak två frågor,dubbelbeskattningen av aktievinster och beskattningen av det i ett företagarbetande kapitalet. I dubbelbeskattningen av utdelad vinst föreslås betydandelättnader i form av ett schablonavdrag för akfieutdelning. Vidare föreslåsvissa lättnader i förmögenhetsbeskattningen av aktier i alla rörelsedrivande,icke börsnoterade akfiebolag. Med anledning av ett av företagsskattekommitténframlagt förslag av innebörd att det arbetande kapitalet i mindre ochmedelstora företag skall undantas från förmögenhetsbeskattning framhållerdepartementschefen att det kan finnas anledning att åter ta uppförmögenhetsbeskattningen till behandling i samband med att kommittén redovisarsina överväganden om arvs- och gåvobeskattningen. har gjorts genomgripande ändringar avinkomst- och förmögenhetsbeskattningen av vilka åtskilliga varit ägnade attväsentligt förbättra företagens likviditet. Framtida lättnader i beskattningenav företagsförmögenhet bör enligt vår uppfattning inte ske utan mycket tungtvägande skäl. gäller regler som de facto medför att betydande delarav företagskapitalet inte blir föremål för någon förmögenhetsskaft. Vi vill isammanhanget särskilt erinra om de bestämmelser om reducering av substansvärdetav i jordbruk eller rörelse nedlagd förmögenhet som antogs av 1977och som - efter författningsändring 1981 - torde innebära att ävenbetydande passiva förmögenhetsinnehav undgår beskattning. Vi vill särskiltunderstryka att de förmögenhetsskafteläftnader som föreslås i proposifionenoch som kan antas även komma att aktualiseras av de borgerligapartierna kommer inte bara små och medelstora utan samtliga icke börsnoteradeföretag till godo. En ökad omfördelning av skattebördan från företag tillenskilda kan leda fill konsekvenser som från fördelnings- och rättvisesynpunktter sig utmanande. SkU 1981/82:65 32 Med det anförda har vi velat markera att vi iprincip anser förmögenhetsskatten vara ett olämpligt näringspolitisktinstrument. Ansträngningarna måste i stället inriktas på en så långt möjligtlikformig värdering av förmögenhefsfillgångar oavsett hur de är placerade.Eljest skapar man betydande orättvisor mellan olika förmögenhefsägare men ocksåmellan företagare och anställda. Videlar i princip de borgerliga ledamöternas uppfattning att de små företagensverksamhet bör stimuleras och vi är också medvetna om att svårigheter i vissafall kan uppkomma då en företagare tvingas betala förmögenhetsskatt genomlöneuttag. Mot den bakgrunden har vi ansett oss böra godta de i proposifionenframlagda förslagen utom på en punkt.