bet · G501UbU12 · 1981-12-31 00:00:00 — omanslag till driften av folkhögskolor, m. m. 1981/82:100) I detta betänkande behandlasförslag som regeringen förelagt i proposition 1981/82:100 bilaga 12() under avsnittet Vuxenutbildning punkt F 7 jämtemotioner och punkt F 8. Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. Regeringenhar under punkt F 7 (s. 580-589) 1. berett tillfälle att ta del av vad som ipropositionen har anförts om behörighet till rektorstjänst, 2. godkänna vadsom i proposifionen har förordats om ändringar i statsbidragsreglerna fr. o. m.den 1 juli 1982, 3. godkänna vadsom i propositionen har förordats om förlängd försöksperiod för vissasärskilda regler om ålderskrav m.m., 4. bemyndigaregeringen att - i den mån arbetsmarknadsskäl sä påkallar - anordna vissakurser för arbetslös ungdom på folkhögskolor, 5. godkänna atttvå nya självständiga folkhögskolor får inrättas på de villkor som harförordats i propositionen, 6. till Bidragtill driften av folkhögskolor m.m. för /83 anvisa ettförslagsanslag av . 1981/82: 308 av m. fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagengodkänner förslaget om självständighet för Viebäcks och Skeppsholmensfolkhögskolor fr. o.m. 2. att riksdagenbeslutar att dessa folkhögskolor erhåller statsbidrag efter samma regler somgäller för övriga självständiga folkhögskolor, 3. att riksdagenbeslutar att merkostnaden täcks in genom omfördelning genom att en reduktionsker av motsvarande belopp från de 2,5 milj. kr. regeringen föreslår tillskolöverstyrelsens förfogande att föras tillbaka till de skolor som kan påvisasärskilt stor differens mellan antagna elever och det faktiska antal sompåbörjar studierna. 1 1981/82. UbU 1981/82:12 2 1981/82:311 av m.fl. (vpk) vari yrkasatt hos regeringen hemställer om förslag som innebär attstudieomdömena inom folkhögskolan avskaffas. 1981/82:589av () och () vari yrkas 1. att godkännerförslaget om Viebäcks och folkhögskolor som självständigafolkhögskolor fr. o. m. , 2. att beslutar uttalasig för att de två nya självständiga folkhögskolorna erhåller statsbidrag eftersamma regler som gäller för andra självständiga folkhögskolor, 3. att beslutar uttalasig för att den av regeringen beräknade merkostnaden för de nya självständigafolkhögskolorna täcks på sätt som anförs i motionen. 1981/82:1821av m.fl. (s) vari yrkas 1. att godkännerregeringens förslag att Viebäck skall bli självständig folkhögskola, 2. att beslutar attfullt statsbidrag skall utgå till enligtfolkhögskoleförordningen. 1981/82:1822av m.fl. (s, m, c, fp) vari yrkas 1. att hemställer attregeringen låter verkställa en ingående analys av situationen förfolkhögskolorna i och , 2. att hemställer attregeringen förelägger 1982/förslag syftande till att tryggafortsatt verksamhet vid de båda nämnda folkhögskolorna. 1981/82:1830 av () och StureKorpås (c) vari yrkas att beslutar uttala sig för att Nordensfolkhögskola, och vid en eventuellseparation skall erhålla statsbidrag enligt 83 § folkhögskoleförordningen. 1 budgetpropositionen erinrade chefen förutbildningsdepartementet om att folkhögskolorna inte hade berörts avbesparingsförslagen . Han räknade dock med att skolornas huvudmänsjälva noga skulle pröva verksamhetens omfattning och undvika en expansioninför kommande budgetår. Iårets budgetproposition konstateras att vissa besparingar måste göras även inomfolkhögskolan. Två åtgärder föreslås vilka tillsammans beräknas medföra enbesparing om ca 25 milj. kr. Båda åtgärderna innebärändrade grunder för beräkningen av det allmänna bidraget till folkhögskolorna. Allmäntbidrag enligt folkhögskoleförordningen (1977:551) beräknas med hänsyn fill bl.a. antalet elevveckor vid en folkhögskola under redovisningsåret. Antaletelevveckor skall, med visst undantag, anses UbU 1981/82:12 3 motsvarasumman av de tal som erhålls för varje kurs när antalet kursveckormultipliceras med antalet kursdeltagare. Som kursdeltagare räknas enligtskolöverstyrelsens anvisningar (SÖ-FS 1977:23) den som antagits vid visstidpunkt före kursens början, dock före. inkommandeåterbud beräknas inte påverka kursorganisationen och behöver således intereducera det bidragsgrundande antalet kursdeltagare. har inhämtat att differensen mellan det antal elever i långa kursersom läggs till grund för statsbidrag och antalet faktiska kursdeltagare varjeår uppgått till ca 1000, vilket motsvarar ca . När motsvarandedifferens för de korta kurserna läggs till beräknas antalet elevveckor som intemotsvaras av faktiska kursdeltagare till sammanlagt 35 000 vilket innebär enkostnad för staten på ca 18 milj. kr. Mot denna bakgrund föreslår föredragandestatsrådet att statsbidraget fr.o.m. skall räknas utifrån detantal elever som faktiskt påbörjar en kurs. Av de på detta sätt inbesparade 18milj. skall 2,5 milj. kr. ställas till () förfogandeatt föras fillbaka till de skolor som kan påvisa särskilt stor skillnad mellanantalet elever som bekräftat antagning och inte lämnat återbud dagarföre kursstarten och antalet elever som påbörjar studierna. Den totalabesparingen blir då 15,5 milj. kr. Utskottet,som ansluter sig till föredragande statsrådets förslag till besparing inomfolkhögskolan, fillstyrker den föreslagna ändringen av beräkningen av antaletelevveckor. Liksom statsrådet utgår utskottet från att SÖ uppmärksamt följerfillämpningen av de nya reglerna och genomför den kontroll och vidtar deåtgärder som kan visa sig påkallade. Det kan därvid bli nödvändigt att ta inelevlistor från skolorna för stickprovsundersökningar e. d. Utskottetåterkommer i det följande till frågan om användningen av de 2,5 milj. kr. somföreslås återföras till de folkhögskolor som nästa budgetår får problem pågrund av de ändrade reglerna för beräkning av antalet elevveckor. Avdet allmänna bidraget utgår merparten i form av ett schablonbidrag som beräknaspå grundval av antalet elevveckor x en koefficient om 0,0038 X lärariöninkl. sociala avgifter enligt lönegrad L 12:4. När detta statsbidragssystem förfolkhögskolorna infördes /78 var koefficienten 0,0036. Den harsedermera höjts. föreslår föredragande statsrådet att koefficienten skallsänkas till 0,0037 fr. o. m. den | . Detta beräknas medföra enbesparing om 9,5 milj. kr. föreslås en sänkning av kravet pålärartäthet fill 2,15. Utskottet tillstyrker ävendetta förslag. SÖ föreslog i sin anslagsframställning /82 att sammanlagt fem nya folkhögskolor skulle blisjälvständiga under detta år och det därefter följande budgetåret. UbU 1981/82:12 4 atttre av dessa folkhögskolor, nämligen med som huvudman, folkhögskolas verksamhet på Lidingömed som huvudman samt Viebäcksskolan med StiftelsenPingstförsamlingarnas Skol- och Kursverksamhet som huvudman skulle fåstatsbidrag som självständiga folkhögskolor fr.o.m. /82.Utbildningsutskottet (UbU 1980/81:35) tillstyrkte att de två förstnämnda skolornablev självständiga folkhögskolor. Däremot var utskottet inte berett att taställning fill om den av bedrivna externakursverksamheten vid skulle få statsbidrag som självständigfolkhögskola. Utskottet ansåg att SÖ borde få i uppdrag att redovisaomfattningen av den externa kursverksamhet som finns och som på grund av sinomfattning, karaktär m.m. kan komma att leda till krav på statsbidrag somsjälvständig folkhögskola. I samband med att regeringen tog ställning tillresultatet av denna SÖ:s redovisning borde enligt utskottets mening frågan omstatsbidrag till Viebäcksskolan prövas på nytt. Utskottet erinrade isammanhanget om sitt tidigare uttalande (UbU 1978/79:21) att en ökning avantalet nya självständiga folkhögskolor borde bedömas restriktivt. Riksdagenbeslöt enligt utskottets förslag (rskr 1980/81:389). Iårets budgetproposition redovisas nu resultatet av SÖ:s uppdrag. Önskemål haruttalats om statsbidrag som självständig folkhögskola för tio enheter. SÖställer sig positiv till självständighet för dels den verksamhet som Nordensfolkhögskola, (med som huvudman) bedriver påSkeppsholmen i under namnet Skeppsholmensfolkhögskola-Sjöfolkhögskolan, dels folkhögskolas verksamhet vidViebäcksskolan, dels Arbetares folkhögskolas verksamhet i samverkanmed Viskadalens folkhögskola (med arbetarrörelsen som huvudman). Till vissa avde övriga önskemålen har SÖ ännu inte tagit ställning, andra avstyrks. föreslår att folkhögskola-Sjöfolkhögskolan ochViebäcksskolan skall kunna få statsbidrag som självständiga folkhögskolor fr.o. m. /83, dock på särskilda villkor. Eftersomsjälvständighet för Viebäcksskolan enligt de nu gällande generella reglernaskulle medföra en merkostnad /83 om ca . jämfört mednuläget talar enligt föredragande statsrådet statsfinansiella skäl emotsjälvständighet. Pedagogiska och andra skäl talar dock för att de båda skolornafår bli självständiga. Enligtde generella statsbidragsreglerna får antalet elevveckor läggas till grund förallmänt statsbidrag i sin helhet eller till viss procentuell andel beroende påskolans storiek. Elevveckor upp till 5 100 får tillgodoräknas fill . Iintervallet 5 101-7 500 får de tillgodoräknas till , i inter-vallet7501-9500 fill och i intervallet 9501-11000 till 20 %. Elevveckor över 11000 får inte tillgodoräknas. föreslår föredragande statsrådet att de tvåföreslagna nya självständiga folkhögskolorna och de två UbU 1981/82:12 5 skolortill vilka verksamheten hört skall få statsbidrag för av antaletelevveckor upp till 2550, för av elevveckorna i intervallet 2551-3 750,för av elevveckorna i intervallet 3 751-4 750 samt för av elevveckomai intervallet 4751-5500. Elev veckor över 5500 får inte tillgodoräknas förstatsbidrag. Enligt statsrådet får det ankomma på huvudmännen för Mariannelundsfolkhögskola och , att avgöra om de vill attViebäcksskolan resp. skall få bli självständiga pådessa villkor. Detta sätt att beräkna antalet statsbidragsberättigade elevveckorbör enligt föredragande statsrådet fillämpas /83, varefterfrågan får prövas på nytt inför följande budgetår. Enligtmotionerna 1981/82:308 och 1981/82:589 skall godkänna att bådeViebäcksskolan och skall få statsbidrag somsjälvständiga folkhögskolor fr.o.m. enligt de generella reglersom gäller för statsbidrag till självständiga folkhögskolor. Imotionerna yrkas också att skall besluta att merkostnaden för motionärernasförslag skall täckas inom ramen för de medel om 2,5 milj. kr. vilka enligtregeringens förslag skall återföras till skolor som får problem på grund avändrade regler för hur antalet elever skall räknas. Äveni motion 1981/82:1821 yrkas att Viebäcksskolan fr. o. m. skallfå statsbidrag som självständig skola enligt de nu gällande generella reglerna. 1motion 1981/82:1830 yrkas att skall besluta att Skeppsholmensfolkhögskola och , vid en eventuell delningbåda skall få fullt statsbidrag enligt de nu gällande generella reglerna. Utskottettar först upp frågan om de medel om 2,5 milj. kr. som i budgetpropositionenföreslås återföras till folkhögskolor som får särskilda problem efter ändringenav reglerna för beräkning av antalet elevveckor. Enligt utskottets mening ärdet svårt att i förväg exakt beräkna hur mycket som kommer att behövaåterföras. Utskottet har dock erfarit att behoven t. o. m. kan vara större ändet belopp som föreslagits. Det är därför viktigt att medlen ograverade gårtill det i budgetpropositionen föreslagna ändamålet och inte används även pådet sätt som föreslås i motionerna 1981/ 82:308 och 1981/82:589. Utskottetanser inte heller att andra medel inom anslaget bör tas i anspråk för att täckaden merkostnad som skulle uppstå om Viebäcksskolan och Skeppsholmensfolkhögskola fick statsbidrag som självständiga folkhögskolor enligt degenerella reglerna. Utskottet finner därför att bör godkänna attdessa två folkhögskolor får inrättas som självständiga på de villkor somförordats i budgetpropositionen. Utskottet noterar därvid att den föreslagnaordningen skall tillämpas /83 och att frågan får prövas på nyttinför det därefter kommande UbU 1981/82:12 6 budgetåret.Riksdagen bör således avslå motionerna 1981/82:308, 1981/ 82:589, 1981/82:1821och 1981/82:1830. Utskottet, som tagit del av SÖ:s redovisning avomfattningen av den externa verksamheten vid landets folkhögskolor, anser detvärdefullt att på detta sätt få belyst denna del av folkhögskolornasverksamhet. Enligt utskottets mening finns det anledning att även få andrasidor av verksamhetens utveckling belysta. Vid varje folkhögskola skall finnasen bas bestående av långa kurser. Varje skola skall under ett arbetsår anordnaminst en kurs med lägst 20 deltagare eller minst två kurser,som skall ansluta till varandra och som var och en skall pågå minst 15 veckoroch omfatta lägst 20 dehagare. Annan kurs vid folkhögskola skall pågå minst tvådagar. Särskilda regler gäller för de korta kurserna. Folkhögskola kan anordnakurs tillsammans med studieförbund, annan organisation eller institution. Idessa fall finns regler om folkhögskolans medverkan. Detär enligt utskottets mening nödvändigt att nu få en bild av utvecklingen avfolkhögskolans korta kurser. Utskottethar noterat att antalet deltagare i korta kurser nära nog fördubblats undertiden /77-1980/81 och närmar sig 250000, medan antalet deltagare i långakurser varit så gott som . En undersökning bör nu göras avverksamheten med korta kurser. a. bör kursernas fördelning på olikaämnesområden redovisas, liksom en uppdelning av kurserna efter längd. Vidarebör de korta kursernas andel av de skilda skolornas totala verksamhet redovisassamt fördelningen på kurser som anordnas av skolorna själva och kurser somanordnas i samverkan med annan anordnare, förläggning av kurserna fill skolornaoch utanför dem, fördelningen på internat- och externatkurser, antaletdeltagare i olika slag av kurser m. m. Dessutom är det angeläget att de kortakursernas betydelse för skolornas ekonomi blir belyst. Undersökningen bör ommöjligt göras med hjälp av de uppgifter som finns tillgängliga hos SÖ ochstatisfiska centralbyrån. Undersökningen och de förslag som resultaten av deneventuellt kan komma att medföra bör presenteras för . Vad utskottethär anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Som utskottet redovisat får inte elevveckoröver 11000 läggas fill grund för en folkhögskolas statsbidrag. När detnuvarande statsbidragssystemet infördes /78 beslöts omövergångsregler för vissa stora skolor som hade . Underen övergångstid t.o.m. /82 skulle de erhålla statsbidrag enligtsärskilda regler och även för ett visst antal elevveckor över 11000 . Detförutsattes att skolorna under denna femåriga övergångstid skulle anpassa sinverksamhet till de nya generella reglerna antingen genom delning av skolornatill mindre, självständiga enheter eller genom minskning av den totala volymenvid varje skola, t. ex. genom överföring av verksamhet till UbU 1981/82:12 7 Efter övergångstiden skulle förnyad prövning ske (prop. 1976/77:55, UbU1976/77:30, rskr 1976/77:318). Denna förnyade prövning skedde vid föregåenderiksmöte. 1 budgetpropositionen föreslog regeringen att övergångstidenför sex av de sju aktuella skolorna skulle förlängas ,varvid de utgående extra bidragen skulle avtrappas . Utskottettillstyrkte att sex av de sju aktuella skolorna skulle få en förlängdövergångsperiod och utsträckte denna med utöver regeringensförslag, dvs. fill perioden /83-1985/86. Utskottet strök därvid under attnågon ytterligare förlängning av övergångstiden, utöver den av utskottetföreslagna, inte borde komma i fråga. biföll utskottets förslag (UbU1980/81: 35, rskr 1980/81:389). Tvåav de skolor som omfattas av övergångsreglerna för vissa stora skolor ärKariskoga folkhögskola och . Enligt motion 1981/82:1822skall hos regeringen hemställa om en ingående analys av situationenför dessa båda folkhögskolor och om förslag till /83 för atttrygga fortsatt verksamhet vid skolorna. Utskottethar inte funnit anledning att frångå sitt redovisade ställningstagandevid /81 och föreslår att avslår mofion 1981/82:1822.- Utskottet har inte något att erinra mot vad som iövrigt har föreslagits i proposition 1981/82: 100 under nu förevarande anslagoch hemställer att godkänner vad som förordats om förlängdförsöksperiod för vissa särskilda regler om ålderskrav m. m. samt bemyndigarregeringen att i den mån arbetsmarknadsskäl så påkallar - på folkhögskoloranordna vissa kurser för arbetslös ungdom. Utskottet har inte heller något atterinra mot vad som anförts om behörighet till rektorstjänst och föreslår attriksdagen lägger detta ärende till handlingarna. Utskottet som inte har någotatt erinra mot medelsberäkningen föreslår att anvisar de ibudgetpropositionen begärda medlen. Enligt regeringens bemyndigande den 17 september1981 har en utredning (U 1981:06) tillkallats för översyn av användningen avstudieomdöme från folkhögskola som urvalsgrund vid antagning till högskolan. 1utredningen skall en förutsättningslös översyn av frågan göras. Om utredarenfinner att studieomdöme inte längre bör användas skall förslag lämnas omformerna för antagning till högskola av studerande från folkhögskola. Medhänvisning till pågående utredningsarbete avstyrker utskottet motion 1981/ 82:311 om avskaffande av studieomdömena inom folkhögskolan. 1. att beträffande förändrade grunder förberäkning av statsbidrag fill folkhögskolor godkänner vad som förordats i proposition1981/82:100, 2. att riksdagenmed avslag på motionerna 1981/82:308 yrkande I i denna del och yrkande 2 idenna del, 1981/82:589 yrkande 1 i denna del och yrkande 2 i denna del samt1981/82: 1830 godkänner att folkhögskola-Sjöfolkhögskolan fårinrättas som självständig folkhögskola på de villkor som förordats iproposition 1981/82:100, 3. att riksdagenmed avslag på motionerna 1981/82: 308 yrkande 1 i denna del och yrkande 2 idenna del, 1981/82:589 yrkande 1 i denna del och yrkande 2 i denna del samt1981/82:1821 godkänner att Viebäcksskolan får inrättas som självständigfolkhögskola på de villkor som förordats i proposition 1981/82: 100, 4. att riksdagenbeträffande återföring av vissa medel till folkhögskolor med avslag påmotionerna 1981/82:308 yrkande 3 och 1981/82:589 yrkande 3 godkänner vad somförordats i proposition 1981/82:100. 5. att riksdagenbeträffande undersökning av folkhögskolornas korta kurser m. m. som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 6. att riksdagenbeträffande utredning m. m. om Kariskoga folkhögskola och Ljungskilefolkhögskola avslår motion 1981/82:1822, 7. att riksdagenbeträffande förlängd försöksperiod för vissa särskilda regler om ålderskrav m.m. godkänner vad som förordats i proposifion 1981/82: 100, 8. att riksdagenmed bifall till proposition 1981/82: 100 bemyndigar regeringen att - i den månarbetsmarknadsskäl så påkallar -anordna vissa kurser för arbetslös ungdom påfolkhögskolor, 9. att beträffandebehörighet till rektorstjänst lägger fill handlingarna vad som anförts i proposition 1981/82:100, 10. att till Bidrag tilldriften av folkhögskolor m. m. för /83 anvisar ettförslagsanslag av , 11. att beträffandeavskaffande av studieomdömena avslår motion 1981/82:311. Lån till byggnadsarbeten vid folkhögskolor. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt F 8 (s. 590) och hemställer att till Lån tillbyggnadsarbeten vid folkhögskolor för /83 anvisar ettreservafionsanslag av . UbU 1981/82:12 9 Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), HansNyhage (m), (), (), (), RuneRydén (m), (), (), (), BirgittaRydle (m), (), (), () ochGöran (). Nya självständiga folkhögskolor (punkt 1, mom. 3och 4) () anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 5börjar "Utskottet tar" och på s. 6 slutar "och1981/82:1830" bort ha följande lydelse: Våren1978 gick Jära folkhögskola (med anknytning till ABF) i konkurs. I januari åretdärpå inköptes anläggningen av Stiftelsen Pingstförsamlingarnas Skol- ochKursverksamhet. efter konkursen och nedläggningen av verksamheten startadefolkhögskoleverksamhet på nytt i dessa lokaler, nu under namnet Viebäcksskolanoch i form av extern verksamhet under . Därigenomfullföljde den nya huvudmannen folkhögskoletraditionen på platsen. Förstaläsåret, 1979/80, omfattade verksamheten ca . Nästa läsårflyttades den tvååriga fritidsledarlinjen från tillViebäcksskolan. Detta genomfördes av pedagogiska skäl och av det skälet attfritidsledarlinjen skulle vara en resurs för Viebäcksskolans ungdomslinje förarbetslös ungdom i åldern . Detta läsår, 1980/81, omfattadeverksamheten ca 4500 elev veckor. Den expansion av verksamheten vidPingströrelsens folkhögskolor som skett är ett uttryck för attPingströrelsen är en expanderande folkrörelse. Folkhögskoleverksamheten harockså mycket stor betydelse för . Detta hindrar emellertid inteatt skolorna är öppna även för andra än medlemmar av och att t.ex. ungdomslinjen vänder sig till arbetslös ungdom både inom och utom rörelsen. Motden nu redovisade bakgrunden anser utskottet att mycket starka skäl talar föratt folkhögskoleverksamheten i Viebäck bör få bli en självständig folkhögskolafr.o.m. Utskottet vill erinra om att ett av de skäl som SÖanfört för att Viebäcksskolan skall få bli självständig folkhögskola är justdet faktum att det redan tidigare funnits en folkhögskola i lokalerna, vilkadelvis byggts med statligt stöd och är avpassade för ändamålet. I dettasammanhang vill utskottet också erinra om att SÖ i skrivelse fill regeringenden ställt sig positiv till fortsatt statsbidrag till Axevallafolkhögskola, om och när den, som planeras, får ny huvudman. I detta fall harSÖ som skäl bl. a. framhållit att folkhögskola har bedrivits på platsen sedanmycket och att anlägg- UbU 1981/82:12 10 ningenmed byggnader och inventarier är anpassad fill folkhögskoleverksamhet. Dettaärende bereds f. n. i . Utskottetanser starka skäl tala för att Viebäcksskolan som självständig folkhögskola börfå statsbidrag enligt de nu gällande generella reglerna och inte enligt desärbestämmelser som föreslås i budgetpropositionen. Detsamma gällerstatsbidraget till Mariannelundsskolan efter det att Viebäcksskolan blivitsjälvständig. Riksdagenbör således med avslag på proposition 1981/82:100 samt med bifall fillmotionerna 1981/82:308 yrkandena 1 och 2 och 1981/82:589 yrkandena 1 och 2,motionerna i nu aktuella delar, och 1981/82:1821 besluta att Viebäcksskolan fr.o. m. skall få statsbidrag som självständig folkhögskola enligtde för folkhögskolor nu gällande generella statsbidragsreglerna. Detta innebärockså att ingen förändring skall ske i statsbidragsgivningen till Mariannelundsfolkhögskola efter Viebäcksskolans självständighet. Ibudgetpropositionen anges att självständighet för Viebäcksskolan kommer attmedföra en merkostnad om ca . Utskottet anser attdenna kostnad bör täckas inom ramen för de medel om 2,5 milj. kr. som ipropositionen föreslås föras tillbaka till folkhögskolor som får särskildaproblem på grund av ändrade regler för beräkning av antalet elevveckor.Utskottet har nämligen erfarit att det är mycket svårt att i förväg beräkna hurmycket som kan komma att behövas för detta ändamål och finner inga skäl mot attbeloppet reduceras med ca en femtedel till förmån för Viebäcksskolan. här anfört bör med anledning av proposition 1981/82:100 ochmed bifall till motionerna 1981/82:308 yrkande 3 i denna del och 1981/82:589yrkande 3 i denna del som sin mening ge regeringen fill känna. Utskottettillstyrker förslaget i budgetpropositionen om särskilda statsbidragsvillkorför , och den förhållandevis nyafolkhögskoleverksamheten på vid eventuell självständighet förSkeppsholmens folkhögskolaSjöfolkhögskolan och avstyrker därför motionerna1981/82:308 och 1981/82:589 i motsvarande delar samt mofion 1981/82:1830. delsatt utskottets hemställan under 3 och 4 bort ha följande lydelse: 3. att med avslag påproposition 1981/82:100 samt med bifall fill motionerna 1981/82:308 yrkande 1 idenna del och yrkande 2 i denna del, 1981/82:589 yrkande 1 i denna del ochyrkande 2 i denna del samt 1981/82:1821 godkänner att folkhögskoleverksamhetenvid fr.o.m. får statsbidrag som självständigfolkhögskola i enlighet med vad utskottet förordat, 4. att med anledning avproposition 1981/82:100 samt med bifall till motionerna 1981/82: 308 yrkande 3och 1981/82:589 UbU 1981/82:12 11 yrkande3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om användningenav de medel om 2,5 milj. kr.