bet · G501CU29 · 1981-12-31 00:00:00 — omvissa ändringar i reglerna om stöd för individuell handikappanpassning avbostäder m. m. 1981/82:126) Regeringen har i proposition 1981/82:126() föreslagit att 1. godkänna de av bostadsministern förordade ändringarna i rikfiinjer-naför stödet till handikappanpassning av bostäder, 2. godkänna vad bostadsministern förordat om bostadslån med räntebidragför standardhöjande åtgärder i vissa fall, 3. godkänna vad bostadsministern förordat beträffande att decentraliseravissa beslut om bostadsanpassningsbidrag från länsbostadsnämnderna tillkommunerna, 4. godkänna de ändringar i fråga om inkomstgränserna för förbättringslänsom bostadsministern förordat, 5. medge att räntefria förbättringslån beviljas inom en ram av högst . och preliminärt inom en ram av högst 25 000 000 kr.år 1983, 6. bemyndiga regeringen att besluta om ändringar av den under 5 upptagnaramen för långivningen , om det behövs av sysselsättningsskäl, 7. under trettonde huvudtiteln till Viss bostadsförbättringsverksamhet m.m. för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 2Motionerna m. m. delsden under allmänna motionstiden väckta motionen 1981/ 82:1098 av ÅkeWictorsson och (båda s) vari föreslås att beslutaratt hos regeringen hemställa om åtgärder för att handikappade skall erhållaförtur till med bostadsanpassningsbidrag ombyggda lägenheter, delsde med anledning av proposition 1981/82:126 väckta motionerna 1981/82: 2368 av m.fl. (s) vari hemställs 1.beträffande avskaffande av den s. k. 20 OOO-kronorsgränsen m. m. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts, 1 1981/82. CU 1981/82:29 2 2. beträffande decentralisering av vissa beslut om bostadsanpassningsbidragsamt besvärsordning att godkänner vad i motionen förordats, 3. beträffande information och utbildning m. m. att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om redovisning avinformationsinsatser, m. m., 2369av () vari hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om bedömningen av ärenden ombostadsanpassningsbidrag m. m. () och () har införutskottet lämnat synpunkter i ärendet. Målet för samhällets insatser för personer medfunkfionsnedsättningar av olika slag är att de skall få möjligheter att levaett i möjligaste mån normalt liv. Detta kommer bl. a. till uttryck isocialtjänstlagen. Detta förutsätter i många fall att den fysiska miljön görstillgänglig för dessa personer. I byggnadslagstiftningen finns regler om dengenerella anpassning som skall göras vid ny- och ombyggnader. Statenlämnar stöd i form av bostadsanpassningsbidrag för individuell anpassning avbostäder. Bidrag kan under vissa förutsättningar förenas med förbättringsläneller bostadslån. nu föreliggande propositionen föreslås godkänna de avbostadsministern förordade riktlinjerna för stöd till handikappanpassning avbostäder. Utskottethar ingen erinran mot vad i propositionen (s. 59) anförts om vilka som kanbeviljas stöd och för vilka åtgärder som stöd kan beviljas. 1den under allmänna motionstiden väckta motionen 1098 (s) föreslås riksdagenbesluta att hos regeringen hemställa om åtgärder för att handikappade skallerhålla förtur till lägenheter som har byggts om med stöd avbostadsanpassningsbidrag. Utskottetförutsätter att den i motionen aktualiserade frågan inom ramen för dehyresrättsliga principerna beaktas på det lokala planet. Motionärernas syfteskulle därmed kunna anses fillgodosett i väsenfiig grad. En föreslagen åtgärdfrån regeringens sida är sålunda inte erforderlig. Imotionerna 2368 (s) och 2369 (s) förs fram vissa förslag fill ändringar av vadi propositionen förordats. Dessa frågor behandlas nedan. Enligt 4 § kungörelsen om bostadsanpassningsbidrag() kan bidrag beviljas med belopp som motsvarar skälig kostnad föråtgärderna, dock CU 1981/82:29 3 Om särskilda skäl finns, kan bidrag beviljas med högre belopp. Närbostadsanpassningsbidraget infördes uttalade föredragande statsrådet att dendå gällande gränsen skulle kunna överskridas om den medicinska och socialaprövningen visade att åtgärderna var nödvändiga med hänsyn fill handikappet.Civilutskottet anförde (CU 1976/77:18 s. 48) att beloppsgränsen fåranses vara att uppfatta som ett krav på en särskild prövning av behovets tyngdvid mer kostnadskrävande åtgärder. Bl.a. DHR och HCK föreslår att 20 OOO-kronorsgränsen skall slopas. De bådaorganisationerna anser att den enskildes behov skall vara avgörande. Ävenbostadsministern finner det naturligt att den enskildes behov skall varaavgörande för vilka åtgärder som skall berättiga till stöd. 20 OOO-kronorsgränsenutgör enligt hennes uppfattning inte något tak för hur stort bidrag som f. n.kan medges i det enskilda fallet. Bostadsministern ansluter sig tillcivilutskottets ovan refererade uttalande och anser bl. a. att det ärnödvändigt särskilt vid mera kostnadskrävande åtgärder, att de handläggandeorganen i större utsträckning än eljest beaktar alternativa möjligheter atttillgodose detta behov. Både med hänsyn till den handikappade och avsamhällsekonomiska skäl anges en sådan mer allsidig prövning angelägen. Ipropositionen förordas därför att bostadsanpassningsbidrag i regel skall medgesmed högst . men att högre belopp skall kunna medges efter särskildprövning. Imotion 2368 (s) föreslås att 20 OOO-kronorsgränsen avskaffas. Enligtmotionärernas uppfattning skall varje ansökan, vare sig det gäller ett storteller litet belopp, ägnas omtanke vid handläggningen. Motionärerna anser attdet genom bättre information och utbildning bör möjligt att administreraoch bedöma bidragsgivningen enligt principen om den enskildes behov avindividuell handikappanpassning av sin bostad. Den nuvarande gränsen angesalltför ofta vara ett tak för bidragsgivningen. Liksombostadsministern vill utskottet inledningsvis slå fast att 20OOO-kronorsgränsen inte är och inte varit avsedd att vara någon gräns för hurstort bidrag som kan medges. Tillgänglig statisfik om bidragsgivningen gerockså stöd för denna uppfattning. Som exempel kan nämnas att mera än varttionde bidrag som beviljades utgick med 20 000 kr.eller mera. Idepartementspromemorian (Ds Bo 1981:5) Översyn av reglerna om stöd förindividuell anpassning av bostäder anförs att 4 § uppenbarligen fillämpasfel av vissa kommuner och länsbostadsnämnder. Utskottetvidhåller sin uppfattning om krav på särskild prövning vid merakostnadskrävande åtgärder. Någon begränsning av möjligheterna att tillgodoseberättigade anspråk på anpassningsåtgärder finns inte och från denna utgångspunktfinns sålunda inga skäl att ändra de regler om särskilda skäl för bidrag. Dessasärskilda skäl riktar sig inte mot omfattningen av bidraget utan mot ett kravom särskild prövning. 1* 1981/82. CU 1981/82:29 4 Utskottetsom sålunda kan ansluta sig till vad bostadsministern förordat finner detemellertid viktigt att berörda handläggare ges bättre utbildning ochinformation om gällande bestämmelser. Denna senare fråga behandlar utskottetnedan. Meddet anförda avstyrker utskottet bifall till motion 2368 (s) yrkande 1 imotsvarande del. 3.3 Stödetsutformning för standardhöjande åtgärder 1 propositionen föreslås att enbart bidrag beviljasför handikappbetinga-de standardhöjande åtgärder som inte kostar mer än 20 000kr. För dyrare åtgärder föresläs stödet lämnas dels som ett bidrag på 20 000kr. ; dels som ett bostadslån för den överskjutande kostnaden. Beträffande egethem föresläs räntebidrag beviljas för hela lånet när det är fråga om ombyggnadsåtgärdersom är betingade av handikapp. Lånet föresläs motsvara den godkända kostnadenminskat med bidraget. Utskottethar ingen erinran mot vad i propositionen i denna del förordats. 3.4 Styrkandeav skälig kostnad Enligt kungörelsen om bostadsanpassningsbidragbeviljas bidrag med belopp som motsvarar skälig kostnad för åtgärderna. Enligtbostadsstyrelsens föreskrifter till kungörelsen skall skälig kostnad styrkast. ex. genom anbudsförfarande. anser att formerna förstyrkande av skälig kostnad är ett av de stora problemen i handläggningen.Enligt insfitutet är det vanligt att länsbostadsnämnden inte godtar den iansökan redovisade kostnaden, vilket får fill följd att sökanden själv måstefinansiera en del av denna. Bostadsministernanser att ett anbudsförfarande bör tillämpas vid mera kostnadskrävande åtgärdermedan för mindre åtgärder krav på anbudsupphandling inte bör ställas. Enskildaskall normalt inte behöva tillskjuta medel för att täcka del av kostnaden föranpassningen. Imotion 2369 (s) förordas att innebörden av de regler och föreskrifter somgäller för bidragen ges en sådan tolkning att bidrag verkligen kan utgå utankrav på att sökanden själv skall tvingas bekosta en del av eller helaanpassningsåtgärden. Motionären föreslår att gör ett uttalande häromsamt även uttalar att bidragsgivningen bör bli mera generös. Motionärendelar den i propositionen framförda uppfattningen att enskilda normalt inteskall behöva fillskjuta medel för anpassningen. Ett uttalande ifrågan är därför inte erforderlig och kan inte anses tjäna något reellt syfte.Vad i motionen anförts om bedömningen av bidragsgivningen är enligt utskottetsuppfattning alltför allmänt för att kunna läggas till grund för ett riksdagensuttalande. Dessutom vill utskottet erinra om vad i propositionen anförts omatt frågan om kostnadsbe- CU 1981/82:29 5 dömningenkommer att ingå som en viktig del i planerade informations-och utbildningssatsning. Motion 2369 (s) avstyrks med hänvisning till detanförda. 3.5Decentralisering av beslutanderätten m. m. I propositionen föreslås en decentralisering avbeslut om bidrag från länsbostadsnämnderna till kommunerna. S. k. kombinationsärenden,ärenden i vilka det sökta beloppet överstiger . samt ärenden frånkommunen själv bör enligt förslaget i propositionen överlämnas fill länsbostadsnämndenför beslut. Decentraliseringen föreslås träda i kraft . Fråganom decentralisering av bidragsgivningen har tidigare behandlats i skildasammanhang; bl. a. av och handikappinstitutet. Institutet somi en promemoria närmare behandlat frågan anser sammanfattningsvis att de olikaför- och nackdelarna ger uttryck för uppfattningen att en decentralisering börgenomföras inom 2 och att tiden fram till dess bör utnyttjas tillinformations- och utbildningsinsatser för att bl. a. förbättra kommunernasmöjligheter att handlägga och besluta i bidragsärendena. Imotion 2368 (s) föreslås att även ärenden i vilka det sökta beloppet överstiger20 . skall decentraliseras till kommunerna. motionen anförts om decentralisering låter sig väl förenas med denprincipiella inställning till frågan som redovisas i propositionen. Utskottethar i huvudfrågan ingen annan uppfattning än den av bostadsministern ochmotionärerna framförda; en decentralisering av beslutanderätten till kommunernabör kunna förenkla och underlätta handläggningen av bidragsärendena. Utskottethar sålunda ingen erinran mot förslaget i propositionen. Innan endecentralisering genomförs måste informations- och utbildningsinsatser sättasin. Utskottet behandlar denna fråga nedan. Utskottetkan inte ställa sig bakom förslaget i motion 2368 (s) om att beslut nu skallfattas om decentralisering av beslut även av ärenden i vilka det söktabidragsbeloppet överstiger . Beslut i denna fråga bör anstå till desserfarenhet av den i propositionen föreslagna decentraliseringen vunnits. Detär således enligt utskottets uppfattning lämpligt att beslut om ytterligaredecentralisering åter aktualiseras när den i propositionen föreslagnahandläggningsordningen tillämpats viss fid. Bostadsministern anser att enutvärdering av den i propositionen föreslagna decentraliseringen bör göras ochatt en sådan utvärdering bör ge underlag för en bedömning av om inte ävenärenden i vilka bidrag söks med större belopp än . Med det anförda avstyrker utskottet mofion 2368 (s) yrkande 2i motsvarande del. Ipropositionen anförs beträffande besvär i frågor om bostadsanpassningsbidragatt huvudkravet måste vara att förfarandet skall vara ordnat CU 1981/82:29 6 påett för både den enskilde och det allmänna betryggande sätt. Detta krav anserbostadsministern uppfyllt med som sista besvärsinstans. I s.k. kombinafionsärenden föreslås regeringen bli sista besvärsinstans. F.n. gäller att talan mot länsbostadsnämndens beslut förs hos bostadsstyrelsengenom besvär och talan mot beslut hos regeringen genombesvär. Imotion 2368 (s) förordas att regeringen även i fortsättningen, i vart fallunder efter decentraliseringen, bör vara sista besvärsinstans.Motionärerna anför att ärenden om bostadsanpassningsbidrag ofta inrymmer frågorsom kan kräva en bedömning av den enskildes totala situation. Ävenenligt utskottets uppfattning finns skäl att behålla den nuvarandebesvärsordningen med de förändringar som beror av den av utskottet förordadedecentraliseringen. Detta innebär att länsbostadsnämnden blir förstabesvärsinstans i ärenden i vilka kommunen beslutar samt att bostadsstyrelsenoch regeringen blir övriga besvärsinstanser. UtskoUet tillstyrker med detanförda mofion 2368 (s) yrkande 2 i motsvarande del. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna. 3.6Information och utbildning m. m. Vad i propositionen anförts om inriktningen ochomfattningen av infor-mafionen och utbildningen samt om att de ändradestödreglerna skall träda i kraft och att decentraliseringenskall genomföras efter ikraftträdandet av de nya reglerna dvs. den 1januari 1984 har inte möU någon erinran i mofioner eller eljest. Utskottetfillstyrker vad i propositionen förordats. Imotion 2368 (s) yrkande 3 förordas att regeringen budgetproposifionsamt därefter fortlöpande lämnar en redovisning för hur informationenoch utbildningen har genomförts och vilka ytterligare insatser som planerasinnan de nya beslutsformerna träder i kraft. Den önskade redovisningen föreslåsockså omfatta en utvärdering av de nya reglerna för förbättringslångivningen. Somframgår av propositionen kommer att påbörjainformafions- och utbildningsinsatser. Liksom bostadsministern anser utskottetde planerade insatserna angelägna. Det är enligt utskottets uppfattning intenödvändigt att, så som förordas i mofion 2368 (s), begära att en redovisningfill skall göras budgetproposifion. Utskottet förutsätteratt regeringen för , om så visar sig erforderiigt, redovisar resultatav de vidtagna insatserna. Någon begäran enligt motionsförslaget behövs därförinte. Imotion 2368 (s) tas också upp frågan om hur och i vilken omfattning kommunernaoch besvärsinstanserna bör motivera sina beslut. CU 1981/82:29 7 rernaanser att regeringen bör undersöka hur en bättre ordning skall uppnås. Utskottetutgår från att även denna fråga kommer att behandlas inom ramen för denplanerade utbildningen m. m. Motionen avstyrks i motsvarande del. Vad i propositionen i övrigt anförts och förordatsom riktlinjer m. m. avseende bostadsanpassningsbidrag, samt om anslag till Vissbostadsförbättringsverksamhet m. m. har inte givit utskottet anledning fillerinran eller särskilt uttalande. 1. beträffande stödtagare och stödberättigade åtgärderattriksdagen godkänner vad i regeringsprotokollet förordats, 2. beträffande viss företrädesrätt att riksdagenavslår motion 1981/82:1098, 3. beträffande 20 OOO-kronorsgränsen att medgodkännande av vad i regeringsprotokollet förordats avslår motion 1981/82:2368yrkande 1 i motsvarande del, 4. beträffande stöd för standardhöjande åtgärder attriksdagen med godkännande av vad i regeringsprotokollet förordats avslårmotion 1981/82:2368 yrkande 1 i motsvarande del, 5. beträffande styrkande av skälig kostnad attriksdagen med godkännande av vad i regeringsprötokollet förordats avslår mofion1981/82:2369, 6. beträffande decentraliserad beslutanderätt attriksdagen med godkännande av vad i regeringsprotokollet förordats avslår motion1981/82:2368 yrkande 2 i motsvarande del, 7. beträffande besvärsprövningen att medanledning av vad i regeringsprotokollet förordats och med bifall till motion1981/82:2368 yrkande 2 i motsvarande del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 8. beträffande information m. m. att medbifall till vad i regeringsprotokollet förordats avslår motion 1981/82:2368yrkande 3, 9. beträffande motivering av beslut att riksdagenavslår motion 1981/82:2368 yrkande 2 i motsvarande del, 10. beträffande inkomstgränserna för förbättringslånatt godkänner vad i regeringsprotokollet förordats, 11. beträffande ramar m.m. att med bifalltill vad i regeringsprotokollet förordats CU 1981/82:29 8 a. medgeratt räntefria förbättringslån beviljas inom en ram av högst . och preliminärt inom en ram av högst . b. bemyndigarregeringen att besluta om ändringar av den under 11 a upptagna ramen för långivningen , om det behövs av sysselsättningsskäl, 12. beträffande anslag att under trettondehuvudtiteln till Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. för budgetåret1982/83 anvisar ett förslagsanslag av , 13. beträffande övriga frågor i den mån de intebehandlats under 1 12 ovan att godkänner vad i regeringsprotokolletföreslagits och förordats. Närvarande:Kjell A. (), Per (), (), (),Kersfin (), (), (), (),(), (), (), BirgittaDahl (s), i (c) och (). Per , , , , och (alla s) har reserverat sig motbetänkandet i följande delar. dels det stycke i utskottets betänkande som pä s. 3börjar "Liksom bostadsministern" och pä s. 4 slutar "motsvarandedel" bort lyda: Utskottetdelar motionärernas uppfattning om att den nuvarande gränsen alltför oftautgör ett tak för hur stort bidrag som skall medges. Inriktningen avbidragsgivningen måste vara den enskildes behov. Bärande motiv saknas för attmed utgångspunkt frän bidragets storlek kräva särskild prövning avbidragsansökan. Utskottet ansluter sig till vad bl. a. DHR och HCK anfört omett slopande av gränsen. Liksom de båda organisationerna finner utskottet detinte otroligt att beloppsgränsen bidragit till att många handikappade intefått stöd till bidragsberättigade åtgärder. I finns regler om styrkande avskälig kostnad. Denna regel är ytterligare ett motiv för att slopa 20OOO-kronorsgränsen. CU 1981/82:29 9 manhangvill utskottet också erinra om vad i departementspromemorian (Ds Bo 1981:5) ombostadsanpassningsbidragen anförts om att stor osäkerhet råder hos vissakommuner och länsbostadsnämnder om hur 20 OOO-kronorsgränsen skall tillämpas. Vadovan anförts innebär att de skäl för en kostnadsgräns som tidigareuttalat sig för och som förordas i propositionen är så starkaatt det finns tillräckliga motiv för att behålla den. Dessutom har det ipraktiken visat sig svårt att uppnå enhetlig bedömning hos de handläggandeorganen om innebörden av gränsen. Utskottetanser det nödvändigt att handläggarna och berörda instanser får bättreutbildning och informafion för att säkerställa den omsorgsfulla handläggning avvarje enskilt ärende som erfordras. Till frågan om utbildning och informationåterkommer utskottet nedan. Utskottettillstyrker motion 2368 (s) yrkande 1 i motsvarande del och avstyrkerpropositionen. delsutskottet under 3 bort hemställa 3. beträffande 20 OOO-kronorsgränsen att riksdagenmed bifall till motion 1981/82:2368 yrkande 1 i motsvarande del inte godkän ner vad i regeringsprotokollet förordats, 2 Stödför standardhöjande åtgärder Reservanterna anser under förutsättning av bifalltill reservation 1 att dels den del av utskottets betänkande på s. 4 sombörjar "Utskottet har" och slutar "del förordats" bortlyda; Utskottet har ovan med tillstyrkan av motion 2368(s) föreslagit att 20 OOO-kronorsgränsen skall avskaffas. De i propositionenföreslagna reglerna om bostadslån för standardhöjande åtgärder måste därförändras. Utskottet har emellertid ingen erinran mot att räntebidrag beviljas förhela bostadslånet när det gäller ombyggnadsåtgärder i ett eget hem. 1 övrigtbör regeringen bemyndigas att närmare utforma de regler för lån för standardhöjandeåtgärder betingade av handikapp som blir följden av ett bifall till motion 2368(s) yrkande 1. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. dels under 4 borthemställa 4. beträffande stöd för standardhöjande åtgärderatt med bifall till motion 1981/82:2368 yrkande 1 i motsvarande del och med anledning av vad i regeringsprotokollet förordats som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3 Styrkandeav skälig kostnad Reservanternaanser att dels den del av utskottets betänkande som på s. 4 börjar "Mofionären CU 1981/82:29 10 delar"och på s. 5 slutar "det anförda" bort lyda: Somframgått av handikappinsfitutets kartläggning är styrkande av skälig kostnadett av de stora problemen i handläggningen. De anbud som kommer in ligger oftaför högt för att anses skäliga t. ex. av länsbostadsnämnderna. Detta medför isin tur att det är vanligt att bidragsbeloppet reduceras vilket ofta medförproblem för den handikappade. Enligt institutet är det vanligt att sökandenfår finansiera en del av anpassningen själv. Inte sällan får detta ske genombanklån. Bostadsministernanför i proposifionen att hon anser det angeläget att enskilda normalt inteskall bli nödsakade att tillskjuta medel för anpassningen. Förslagen iproposifionen kan emellertid inte anses ha getts en sådan utformning att desvarar mot bostadsministerns uppfattning att enskilda inte skall behövatillskjuta medel. Liksommotionären finner utskottet det väsentligt med en generösare bedömning avbidragsärendena så att staten lämnar bidrag till hela anpassningsåtgärden 1större utsträckning än f. n. så att den handikappade i möjligaste mån kan bo iden egna bostaden. I socialtjänstlagen ges uttryck för denna uppfattning. Bl.a. anges där (21 §) att socialnämnden skall medverka till att den handikappadefår bo på ett sätt som är anpassat efter hans behov av särskilt stöd. Det finnsskäl att statsmakternas beslut följs upp så att den enskilde verkligen gesmöjligheter att leva som andra i en egen bostad. I detta sammanhang är detbetydelsefullt att bedömningen i ärenden om bostadsanpassningsbidrag blir meragenerös. En sådan mera generös inställning gör det inte sällan möjligt attundvika institutionsboen-de. Utskottet tillstyrker vadi mofion 2369 (s) förordats. delsutskottet under 5 bort hemställa 5. beträffande styrkande av skälig kostnad attriksdagen med bifall till motion 1981/82:2369 inte godkänner vad iregeringsprotokollet förordats, dels det stycket i utskottets betänkande på s. 5som börjar "Vad i" och slutar "motsvarande del" bort haföljande lydelse: Detfinns enligt utskottets uppfattning inte tillräckliga skäl att ha olikabeslutsordning i bidragsärenden beroende på om det sökta bidragsbeloppetöverstiger . Utskottet har f. ö. ovan avstyrkt förslaget ipropositionen om att bibehålla 20 OOO-kronorsgränsen. Redan av detta skäl finnsanledning att fillstyrka förslaget i motion 2368 (s). Dessutom vill utskottetliksom handikappinstitutet anföra att en decentralisering förkortar ochförenklar handläggningen genom att en handläggande instans försvinner och att bidragen är en ärendetyp som bygger på lokala förutsätt- CU 1981/82:29 11 Kommunernas ansvar för boendet och bostadsförsörjningen harkommit till uttryck bl. a. i socialtjänstlagen. Utskottettillstyrker den utvidgning av decentraliseringen som förordas i motion 2368(s). Detta bör ges regeringen till känna. Till frågan om de omfattandeinformations- och utbildningsinsatser som krävs inför den föreståendedecentraliseringen återkommer utskottet nedan. delsutskottet under 6 bort hemställa 6. beträffande decentraliserad beslutanderätt att riksdagenmed bifall fill motion 1981/82:2368 yrkande 2 i motsvarande del och medanledning av vad i regeringsprotokollet förordats som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, dels det stycke i utskottets betänkande på s. 6 sombörjar "Som framgår" och slutar "därför inte" bort lyda: Dei propositionen föreslagna förändringarna är vikfiga. Dessutom är kravet pålikformig behandling oavsett kommuntillhörighet en av utgångspunkterna för detovan förordade förslaget om decentralisering.