bet · G501SkU42 · 1981-12-31 00:00:00 — om beskattningen av uppfinningar m. m. I betänkandet behandlar utskottetmofionér om beskattning av inkomster av uppfinningar och förbättringsförslag. . . '. ." ,;; 1981/82:336 av () . I motionen yrkas att beslutar att hos regeringenbegära förslag ' om att inkomster från hobbymässiga uppfinningar undantas från beskattning' i enlighet med det anförda. : ' ' : .. : . 1981/82:1182 av () . I mofionen yrkas att som sin meriing gerregeringen till känna , vad som i motionen anförts om befrielse från skatt för vissa ersättningar genom anställdas förslagsverksamhet. . ; 1981/82:1696 av m.fl.(m) ;-' " - : . I motionen yrkas att som sin meningger regeringentill käniia vad som i motionen anförts om att förslagsersättning bör i beskattningshän seende kunna fördelas . ' '' '.' ..'.'' * '' '.. Gällande bestämmelser , . Enligt gällande bestämmelser ansesett beskattningsår i princip utgöra en sluten enhet, vilket innebär attintäkter som är att hänföra till ett visst beskattningsår skall, efter avdragav de utgifter som belöper,sig på samma ; tid, beskattas . Denskattskyldige har-emellerfid inom ramen för. gällande bestämmelser vissamöjligheter till resultatutjämning. För uppfinnare gäller fr. o. m. taxering ettnyttutjämhingssystérri enligt lagen (1982:2) om uppfinnarkonto. Reglerna innebäratt en ufipfin-nare, som ett visst år har haft en ovanligf,-hög inkomst av.uppfinnarverksamheten, kan fördela beskattningen av en del, av inkomsten på;denärmast följande sex beskattningsåren. Detta uppnås genom att uppfinnaren fåravdrag för de medel som betalas in på ett särskilt bankkonto (uppfin-'narkonto). Medlen beskattas efter hand som de betalas ut från banken, docksenast . För att systemet skall fillämpas förutsätts attinkomsterna av uppfinningen i beskattningshänseende skall. redovisas sominkomst av . En annan möjlighet till resultafutjämning ger lagen(1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst. Enligtden lagen får fysiska personer, oskiftade dödsbon och familjestiftelser -alltså sådana skaftskyldiga för vilka den statliga inkomstskaften är progressiv- beräkna 1 1981/82. SkU 1981/82:42 2 skattensom om inkomsten fördelats lika på det antal år som den hänför sig till, dock högsttio. Enligtlagen (1960:63) om rätt till förlustutjämning vid taxering för inkomst får enskattskyldig som har haft ett underskott, som inte skattemässigt harkunnat avräknas mot ett överskott i en annan förvärvskälla , utnyttjaunderskottet som förlustavdrag vid taxeringen något av de sex följande åren. Enförutsättning härför är att den skattskyldige har varit skyldig att deklareraför förluståret. Föratt kostnaderna i samband med uppfinnande skall vara avdragsgilla krävs attverksamheten utgör en förvärvskälla eller ingår som ett led i en annanförvärvsverksamhet. Om verksamheten infe har lämnat intäkter eller omutgifterna normalt överstiger intäkterna, torde den vanligtvis bedömas somhobbyverksamhet. Kostnaderna är i så fall infe avdragsgilla och kan infeutnyttjas för underskottsavdrag som de uppkommit eller somförlustavdrag ett senare år. Omen anställd har fått en extrainkomst i form av engångsersättning, belöning e.d. för ett förslag eller någon gjord förbättring, beskattas inkomstentillsammans med övrig lön som inkomst av tjänst. Det kan nämnas att reglerna omackumulerad inkomst kan vara tillämpliga på sådana extrainkomster. Däremot ärdet enligt nuvarande lagstiftning inte möjligt utnyttja uppfinnarkontot, eftersomdetta som nämnts endast kan användas för uppfinnarinkomster som utgörrörelseinkomster. Utskottethar fidigare behandlat frågor om beskattning av sådana extrainkomster. I SkU1979/80:34 anfördes följande med anledning av bl. a. motioner om lättnader ibeskattningen av belöningar till anställda för förslag om förbättringar: Utskottet är medvetet om att de nuvarandemarginaleffekterna vid inkomstökningar kan medföra problem av olika slag.Enligt utskottets uppfattning är detta en generell fråga som inte endast berörbeskattningen av extrainkomster. Bred enighet råder numera om attmarginalskatterna bör sänkas. Som utskottet uttalade vid behandlingenav likartade frågor bör dessa problem i första hand lösas genomfortsatta generella sänkningar av marginalskatterna och inte genom särskildaregler för extrainkomster. Bakgrunden till utskottets uppfattning är att ensärskild behandling av extrainkomster kan framstå som orättvis i förhållandetill beskattningen av andra inkomster och att särskilda regler förextrainkomster skulle medföra praktiska tillämpningsproblem. Företagsskatteberedningen tog i sitt slutbetänkande(SOU 1977:86) Beskattning av företag bl. a. upp frågan om kostnader som lagtsned i en verksamhet som inledningsvis inte varit men senare utvecklats fill attbli rörelse i skatferäftsUg mening (s. 453 ff.). Beredningen föreslog en viss SkU 1981/82:42 3 avdragsräftför sådana kostnader att kunna utnyttjas när "rörelse" uppkommit ochintäkter influfit. Detframlagda förslaget tillstyrktes eller lämnades utan erinran av de flestaremissinstanserna. och några länsstyrelser gjorde emellertidinvändningar beträffande de föreslagna reglernas generella tillämpning. Proposition1978/79:210 om ändrad företagsbeskattning innehöll inga förslag i hithörandefrågor. Däremot bör den sedermera tillsatta kulfurskaf-tekommittén enligt sinadirektiv - med beaktande av förefagsskaftebered-ningens förslag - ta upp fråganom i vad mån avdrag i efterhand kan medges för bl. a. uppfinnare för utgiftersom hänför sig fill tiden innan en rörelse har påbörjats. Denu aktuella frågorna berörs även av förslaget om en reformeradinkomstbeskattning (Ds B 1981:16). Vad där har föreslagits i fråga om enbegränsning av det skattemässiga värdet av underskotts- och förlustavdrag görenligt betänkandet att lämpligheten av den hittillsvarande indelningen iförvärvskällor kan ifrågasättas. Vidare sägs avdragsbegränsningen mofiveraytterligare överväganden i fråga om förlustavdragens framtida utformning. Frånregeringskansliet har inhämtats att man avser att senare i vår ge kommittén omunderskoffsavdrag filläggsdirektiv att ta upp bl. a. dessa frågor. Idetta sammanhang kan också nämnas att regeringen - i enlighet medriksdagens begäran - till företagsskattekommittén överlämnat en motion om rättför blivande företagare att avsätta medel fill ett särskilt etableringskonto.Mofionen bör enligt beslut bli föremål för en allsidig prövning (jfrSkU 1980/81:25 och 47, rskr 234). I motionerna fas upp frågor som gällerbeskattningen av inkomster av uppfinnar- och förslagsverksamhet. () anser att inkomster av hobbymässig verksamhet som uppfinnare börundantas från beskattning och begär i motion 336 förslag till lagstiftning avden innebörden. Hon framhåller bl. a. att en enskild person, som efter flera årlyckas sälja en egen uppfinning, blir orimligt hårt beskaffad genom att avdragfill följd av reglerna om beskattningsår inte kan medges för kostnader sombelöper på tid före inkomståret. AndersGernandt (c) begär i motion 1182 att förslagsersättningar av engångskaraktär,som utges fill anställda, under vissa förutsättningar skall vara skattefria,medan m. fl. (m) i motion 1696 framhåller att en förslagsställare iskaftehänseende bör jämställas med uppfinnare och således ha möjlighet attfördela inkomst, som han i den egenskapen uppbär, . Av den inledningsvislämnade redogörelsen framgår att uppfinnare med SkU1981/82:42 4 inkomster hänförliga fill inkomstslaget rörelse genom dennyligen antagna lagen om uppfinnarkonto fått bättre möjligheter än tidigare attskattemässigt utjämna skillnader i inkomstermellan olika år. Härigenom har enbetydande del av de oförmånliga marginaleffekterna för uppfinnare medvarierande inkomster mildrats och ett:ängeläget rättvisekrav tillgodosetts. Den i mofion 336 aktualiserade frågan om möjligheterna atterhålla skattemässig kompensation för sådana kostnader i samband med uppfinnar verksamhet som uppkomfnit innan verksamheten etablerats som rörelse i beskattningshänseende ligger-söm framgår av utskottets redogö relse - inom gränsområdet för såväLkulturskatfekommifténs som kommit téns för underskoffsavdrag utredningsuppdrag. Liknande frågor kan enligt utskottets mening förutsättas bli prövade i samband med företags- skatfekommitténs överväganden om etableringskonto för blivande företaga re. :..; ... ;. '-:, ''' -- Bestämmelserna om uppfinnarkonto tillämpas första gångenvid taxering. Något skäl att nu' ändra en'lagsfiftning om varspraktiska tillämpning man ännu saknar erfarenhet;föreligger enligt utskottetsmening .-';.:-/! : l:\. : -.' : ;-::.\.. Med det anförda avstyrker utskottet bifall'fill mofion336. Vad härefter angår motionerna 1182 och -1696 villutskottet nu liksom tidigare som sin mening framhålla att de problem som sammanhänger med beskattningen av inkomster av: förslagsställarverksamhef och andra extrainkomster i första; hand bör lösas genom-generella sänkningar av marginalskatterna. kommer att få ta ställning fill ett regeringsförslag som innebär; betydande marginalskattesänkningar för det stora flertalet inkomsttagare. Utskottet vill också erinra om att reglerna om ackumuleradinkomst är tillämpliga även på denna typ av extrainkomster, förutsatt attersättningen har betalats ut men hänför sig fill två eller fleraår. Avslutningsvis vill utskottet peka på attkulfurskäffekommittén avser att i ett senare skede av sitt utredningsarbeteöverväga om en uppfinnarinkomst e.d., som skall redovisas som inkomst-avtjänst, kan omfattas av uppskovslagstiftningenellefoth någon'annan.likvärdigåtgärd kan vidtas. Utskottet förutsätter ätt ävenfråganomiförslagsersätfnihgar kommer att inbegripas i denna prövning; . !.,. Utskottetavstyrker följakfligen bifall också till mofionerna 1182 och :'-,:-. 1. beträffande uppfinnarinkomster attriksdagen avslår motion 1981/82:336, 2. beträffandeförslagsersättningar att avslår a) mofion1981/82:1182, b) mofion1981/82:1696. Närvarande: (), (). StigJosefson (c), (), (), ()*, förste vice talmannen (), i (s),(), (), (), ()*,(), () och (). ' Ej närvarande vid betänkandets justering.