bet · G501SoU28 · 1981-12-31 00:00:00 — Som mål för mödra- och barnhälsovården har uppställts (1) attminska dödlighet, sjuklighet och handikapp hos blivande och nyblivna mödraroch barn, (2) att söka minska skadlig påfrestning för föräldrar och barn samt(3) att stödja och aktivera föräldrar i deras föräldraskap och härigenom skapagynnsamma betingelser för en allsidig utveckling för barn. Mödra- ochbarnhälsovårdens verksamhetsgrenar skall omfatta hälsoövervakning, rådgivningom födelsekontroll, gynekologisk hälsoundersökning, hälsoupplysning,föräldrautbildning och hälsovård i förskolan. Verksamhetenskall syfta till att både den fysiska och den psykiska SoU 1981/82:28 10 hälsanhos föräldrar och barn skall förbättras. Hälsoövervakningen skall även omfattabarnfamiljernas psykosociala förhållanden, och även psykosocialt stöd skallges. Mödra-och barnhälsovården föreslås bli integrerad i primärvården vid värdcentraler. Läkaresom skall ansvara för hälso- och sjukvärden för mödrar och barn bör enligtförslaget vara antingen läkare med specialistkompetens i pediatrik(barnaålderns invärtes sjukdomar) resp. i gynekolog! och obstetrik(kvinnosjukdomar och förlossningar) eller vara läkare med allmänläkar-kompefensoch vidareutbildning eller fortbildning inom det av här nämndaverksamhetsområden för vilket allmänläkaren skall svara. Betydelsen av ett närasamarbete med den kommunala socialvården () understryks iförslaget. Den kommunala socialvården () förutsätts skola svaraför åtgärder som kräver insatser av psykologer och socionomer. Medhänsyn till atf remissinstanserna i huvudsak ställt sig bakom förslaget tillprincipprogram har några principiella ändringar inte gjorts i de nyligenfastställda allmänna råden i förhållande till förslaget till principprogram.De allmänna råden är avsedda att vara ett underlag för planering och drift avsjukvårdshuvudmännens verksamhet. Dendel av hälsovården för mödrar och barn som inte behöver länssjukvårdens resurserskall förläggas till primärvården, och den nuvarande klinikanslutnaorganisationen för mödra- och barnhälsovården skall förändras. allmänna råden framhålls bl. a. att blivande föräldrars och barnfamiljersbehov av psykologiskt och socialt stöd måste beaktas i högre grad än hittills.Det påpekas atf personalen behöver hjälp av personer med psykoterapeutisk ochgruppdynamisk kompetens för fortbildning och fortlöpande handledning samt förvissa individuella kontakter och stödåtgärder för vissa föräldrar och barn.Denna kompetens bör enligt de allmänna råden tillgodoses genom konsultinsatserfrån länssjukvården resp. . Ombehovet av vissa kategorier läkare och sjuksköterskor för hälsovården förmödrar och barn inom primärvården anförs i de allmänna råden bl. a. följande. Den intensifierade och riktade hälsoövervakningenförutsätter aff antalet vidareutbildade läkare ökar inom pediatrik ochgynekologi/obstetrik inom primärvården. Dessutom behövs konsultinsatser frånlänssjukvården. Den distriktsläkare som har ansvar för uppgifter inom hälso-och sjukvården för förskolebarn samt hälso- och sjukvården för kvinnor bör varaantingen läkare med fullgjord vidareutbildning inom pediatrik respektivegynekologi/obstetrik eller läkare med vidareutbildning inom allmänläkarvårdmed vidgad erfarenhet inom respekfive verksamhetsområde. SoU1981/82:28 11 Tillgången på läkare med fullgjordvidareutbildning inom barnmedicin respekfive gynekologi/obstetrik gör detmöjligt för ett betydande antal av dem att arbeta inom primärvården somdistriktsläkare. Eftersom det oftafinns gott om barnsjuksköterskor främst inom storstadsområdena, är det lämpligtatt de tills vidare utför den allra största delen av arbetet inom hälso- ochsjukvården för förskolebarn. anser dock i princip atf hälso-och sjukvård för barn skall bedrivas av distriktssköterskor. Detta förutsätteraft den nuvarande utbildningen förändras både i fråga om innehållet och antalplatser. Därför bör man omfördela kapaciteten inom vårdyrkesufbildningen tillfler platser för vidareutbildning av sjuksköterskor inom öppen hälso- ochsjukvård för barn och vuxna. Uppfölj/ung av föräldrautbildningen m. m. 1978/79:168, SoU1978/79:45, rskr 1978/79:385) godkände allmänna riktlinjer för enallmän föräldrautbildning. Dessa riktlinjer innebär bl. a. att en allmänföräldrautbildning i anslutning till barns födelse med böljan successivtskall byggas ut i landstingskommunernas regi som en del av den normalaverksamheten vid mödra-och barnavårdscentraler samt BB. Föräldrautbildningenskall bl.a. förmedla kunskap i frågor om hur det fysiska och psykiskatillståndet påverkas under graviditet, förlossning och tiden närmast efterförlossning, fostrets utveckhng, förebyggande hälsovård och det stöd somsamhället kan erbjuda blivande och nyblivna föräldrar. De av godkända allmänna riktlinjerna för enallmän föräldrautbildning byggde påförslag som den tillkalladebarnomsorgsgruppen (S 1973:07) framlagt i delbetänkandet (SOU 1978:5)Föräldrautbildning 1. Kring barnets födelse. I socialutskoftets avgivna betänkande SoU1980/81:29 om föräldrautbildning redovisades bl. a. följande uppgifter sominhämtats frän . Inom ramen för socialstyrelsensprojekt för föräldrautbildning, som beräknas pågå , har hållitsregionala konferenser i vilka landefs samtliga landsting deltagit. Man har därtagit upp bl. a. vad beslut om föräldrautbildningen innebär förlandstingen. Därutöver har projektet haft fem utbildningsomgångar om en veckavardera där 5-7 personer deltagit från vatje landsting. Deltagarna har utgjortsav den personal som skall vara handledare vid fortbildningen av den mödra- ochbarnavårdspersonal som i sin tur skall vara gruppledare i föräldragrupper.Under hösten kommer en veckolång uppföljningskurs att hållas. Landstingen har hunnit olika långt när def gällerföräldrautbildningen. I exempelvis har man genomförtfortbildningen av personalen och också startat föräldragrupper. I andralandsting pågår fortfarande fortbildningen och i andra åter har man inte hunnitlängre än att fortbildningsplanering gjorts. Föräldraufbildningsprojekfet har också som en hjälp fördem som skall arbeta med föräldragrupperna utarbetat en litferaturlisfa där denlitteratur SoU1981/82:28 12 som bedömts värdefull inom barnområdet förtecknats.Tillsammans med landstingsförbundet gör man f. n. en genomgång av tillgängligtAV-materi-al för aft på motsvarande sätt göra en lista över det som man bedömervara värdefullt att använda antingen vid fortbildningen av personalen eller i föräldragrupperna. Projektet arbetar också med en skriftserie kalladFöräldrar och Barn. Serien är avsedd för personalen och tar exempelvis uppolika gruppers behov. Arbetet med att framställa samhällsproduceratinformationsmaterial bedrivs främst av nämnd förhälsoupplysning, den s.k. h-nämnden. har nämnden gett ut ,som handlar om graviditet, förlossning och föräldraskap och vänder sig fillsamfliga blivande föräldrar. I anslutning till denna har nämnden ocksåframställt . Utdelandet av boken bekostas för första åretsbehov av . Därefter förutsätts landstingen svara för att bokenvia mödravårdscentralerna når alla blivande föräldrar. F. n. arbetar man i h-nämndens regi på en bok med titelnLeva med barn. I den tas såväl barns psykosocieJa som fysiska utveckling upp.Boken rikfar sig till alla föräldrar. Den i det föregående nämndabarnomsorgsgruppen framlade sitt slutbetänkande (SOU 1980:27) Barn ochvuxna. I slutbetänkandet behandlas frågor om föräldrautbildning under barnetsförskole- och skolår samt föräldrautbildning som när alla i samhället. a.föreslås studieförbunden och de frivilliga organisationerna få en huvuduppgifti vad gäller diskussionsgrupper samt studier och olika gemensamhetsarrangemangför föräldrar och för föräldrar och barn. Slutbetänkandet har remissbehandlats och är föremål förfortsatt beredning inom . Registreri/ig av barnolycksjäll (S1977:07), som tillkallades för att utreda frågan om barnolycksfall,föreslog 1979 avgivna betänkande (SOU 1979:28) Barnolycksfall en radåtgärder i syfte att förebygga barnolycksfall. a. föreslog utredningen atteff system för registrering av barnolycksfall skulle införas. Mot bakgrund av ett förslag av barnolycksfallsutredningenom aft en barnsäkerhefskommiffé skulle inrättas som centralt ansvarigt organför säkerhetsfrågor bland barn och ungdom och för att ersätta socialstyrelsenslekmiljöråd inrättades barn/niljörådet med uppgift att svaraför barnmiljöfrågor och barnsäkerhetsfrågor (prop. 1979/80:100 bil. 16,SoU 1979/80:46 p. 4, rskr 1979/80:376). Enligt 3 § i förordningen (1980:572)med instruktion för barnmiljörådet åligger det rådet särskilt att inom sittverksamhetsområde genom samråd och samverkan med berörda myndigheter och andraorgan (1) hävda att en god barnmiljö är en förutsättning för SoU1981/82:28 13 människans utveckling, (2) verka för att goda möjligheterskapas för utvecklingsfrämjande lek i såväl boendemiljö som offentlig miljö,(3) verka för en samordning av samhällets förebyggande insatser inombarnsäkerhetsområdet, (4) bevaka forskning och utveckling inom barnmiljö- ochbarnolycksfallsområdet, (5) medverka fill att befintlig kunskap inom barnmiljö-och barnsäkerhefsområdet sammanställs och bearbetas samt (6) informera statligaoch kommunala myndigheter, bostadsföretag m.fl. i frågor om barns miljö ochsäkerhet. Rådefs verksamhet skall rikta sig till bl. a. samhällsorgan påcentral, regional och lokal nivå, föräldrar, producenter och distributörer avmaterial för barn samt barn- och ungdomsorganisationer. () har i sitt yttrande överyrkande 1 i motionen även berört barnolycksfallsstafistiken och därvid bl. SCB ställer sig positiv tillmotionens förslag om en fortlöpande rapportering av barnolycksfall. Olycksfallär det största hotet mot barnens liv och samhällets uppgift måstenaturligtvis vara att minimera risker för olycksfall. Information om inträffade olycksfall är en avförutsättningarna för olycksförebyggande arbete. En fortlöpande rapporteringskulle ge ett sådant underlag. Informationen skulle bl. a. utgöra underlag förplanering och prioritering av insatser inom ansvariga myndigheter och organ.Vidare ger fortlöpande kunskaper om olyckssituationen möjlighet att bedömaeffekterna och värdet av vidtagna olycksförebyggande åtgärder. SCB har dels direkt arbetat med utveckling avlämplig metod att inhämta information om olyckor, dels följt detinternationella arbetet som pågår inom området. Arbetet har bedrivits i närakontakt med statliga myndigheter, kommuner, organisationer, sjukhus och denmedicinska forskningen. Arbetet har drivits enligt två olika linjer -barnolycksfall resp hem- och fritidsolyckor - som dock från metodsynpunkt inteskiljer sig nämnvärt. Behovet av registering av barnolycksfall har längepåtalats, bl. a. från läkarhåll och olika ideella organisationer somintresserat sig för barnens levnadsvillkor. En rekommendation om sådanregistrering har uttalats av . föreslogsådan statistik och barnmiljörådef har önskemål om dess införande.Utredningen initierade olika kommunala försök med olycksregistrering. Ett annat intresse av olycksregistrering som bl. a. rörbarn emanerar från myndigheter och organ som ansvarar för fysisk miljö ochkonsumentfrågor. Internationellt har man löpande statistik över hem- ochfritidsolyckor i , och . Sådan statistik håller på attinföras i och det finns också en OECD-rekommendation tillmedlemsländerna om sådan statistik. Också en nordisk rekommendation finns,uttalad och 1980 av de nordiska konsumentministrarna inom ramen för samarbeteti . har intresseratsig för olycksregistrering och har genomfört en gemensam undersökning, där 20sjukhus i de 5 nordiska länderna deltog. Det praktiska projektansvaref lågdärvid på SCB och lärdomarna har (via ) delvis kommit till användningvid konstruktionen av EGs rapporteringssystem. SoU1981/82:28 14 Också på vägtrafikolyckssidan finnsönskemål om att kunna komplettera bilden med uppgifter från sjukhus. Ett motivär att få bättre belysning av olyckor som drabbar oskyddade trafikanter, blandvilka många är barn. Senast har trafiksäkerhetsufredningen föreslagit prov meduppgifter om trafikskadade som kommer till sjukhus. I sitt remissuflåtande varSCB posifiv till ett sådant försök. SCB har genom atf deltaga i ett antal försök medrapportering av barnolycksfall, hem- och fritidsolyckor resp brännskadorskaffat en god grund vad avser metoder, klassificeringar o d. Det borde därförgå att utan större utredningsinsatser komma fram till ett lämpligtrapporteringssystem i samråd med statistikanvändarna och uppgiftslämnarna. Därför har SCB och under de två senasteåren i samband med sina anslagsframställningar aktualiserat behovet av en löpanderapportering av olycksfall scm inträffar i hemmen och i övrigt.Några medel har dock inte erhållits för sådan verksamhet. Vid senaste riksmötetmotionerades (Mot 1980/81:1795) om att skulle få anslag förupprättandet av ett rapporteringssystem. I anslagsframställningen /83anmäler SCB återigen behovet av medel för att bygga upp ettrapporteringssystem. Även barnmiljörådet har i sittyftrande över yrkande 1 i motionen uttalat sig om barnolycksfallsregistreringenoch därvid anfört. Motionärerna förutskickar att ettsystem för att registrera barnolycksfall kan tänkas bli kopplat till det ovanangivna informationssystemet om barns levnadsförhållanden. serför sin del en sådan koppling som naturlig. Rådet har i anslagsframställan förbå 1982/83 och även genom uppvaktning tillsammans med berörda myndigheteruppmärksammat på behovet av registrering avbarnolycksfall. Rådet vill dock påminna om aff frågan om ettregistreringssystem för barnolycksfall utretts av barnolycksfallsutredningen(SOU 1979:28). Denna fråga kräver därför ingen ytterligare utredning. Undervisning om barn för olika yrkeskategorier har i ovannämndaremissyttrande även berört frågan om undervisning om barn för olikayrkeskategorier samt därvid anfört följande. , liksom tidigarelekmiljörådet, har i sin verksamhet för aff åstadkomma bättre villkor förbiarn, lagt stor vikt vid att skapa attityder hos vuxna som är positiva fillbarn liksom ökade kunskaper om barn. Vi ser därför som posifivt att motionenpåtalar behov av praktiska och teoretiska kunskaper om barn för andra grupperän barnomsorgspersonal. /lekmiljörådet har engagerat sig iarbetet med attitydförändring hos exempelvis sjukhuspersonal för atf ge lekenoch def friska hos barnet utrymme i vården pä våra sjukhus. Vi ser det emellertidockså som viktigt att vända sig till andra grupper i samhället som direkt ellerindirekt har med barn aft göra eller vars förehavanden får konsekvenser förbarnen och barnfamiljerna. En grupp barnmiljörådef ständigt vänder sig till ärplanerare och politiska beslutsfattare. Kunskaper om barn i arkitektutbildningoch SoU1981/82:28 15 landskapsarkifektufbildning ser vi som ett måste. Men ävenandra grupper som är verksamma i samhället behöver veta något om hur def är attvara barn i dagens värld och vad de kan göra för att underlättalevnadsvillkoren för barnen och göra barnen delaktiga. ser detsom väsentligt att det görs en kartläggning av möjligheterna att öka inslagetav kunskap om barn i utbildningar som leder till kontakt med barn men sergärna atf målgruppen vidgas. Sådan teoretisk och praktisk kunskap bör tillmätasvikt vid tillsättning av tjänst. är självfallet berett svara fören sådan kartläggning. Vi förutsätter att erforderliga resurser anvisas. Åtgärder mot missbruk under graviditet Den är 1980 tillkalladesocialberedningen (S 1980:07) - som har i uppdrag att göra en översyn avreglerna om vård oberoende av samtycke inom socialtjänst- ochsjukvårdslagstiftningen m. m. - fick i direktiven för utredningsarbetet tilluppgift att bl. a. utreda frågan om vilka medel som bör slå mödra- ochbarnhälsovården fill buds för att i akuta situationer genomföra en nödvändigvård i fall av missbruk hos gravida kvinnor som allvarligt hotar det väntadebarnets hälsa. Med anledning av denna del av utredningsuppdraget harsocialberedningen i är avgivit delbefänkandef (Ds S 1981:6) Åtgärdermot missbruk under graviditet, som f.n. bereds inom . Socialberedningenanför i delbefänkandef bl. a. följande. Var gränsen går för att enalkoholkonsumtion under graviditet skall vara fariig för fostret är infeklarlagt. Man måste därför ha utgångspunkten aft allt alkoholbruk undergraviditeten bör undvikas. Att förebygga skador orsakade av alkohol undergraviditeten kan därför inte bara bli en fråga om åtgärder som riktar sig tillmissbrukare i vanlig mening. Avgörande betydelse kan åtgärderna få först näralla blivande mödrar blir medvetna om de faror för fostret som alkohol medför. Beredningen anser därför att åtgärder mot missbruk undergraviditet i första hand måste innebära en ökad satsning på information tillblivande föräldrar och fill de yngre åldersgrupper som kan komma attbilda familj. Denna information bör kombineras med en utökad utbildning avpersonalen inom främst mödravården men även inom i syfte aftförbättra möjligheterna att uppmärksamma de blivande mödrar som är ibehov av hjälp för missbruksproblem och att ge dem det stöd som behövs. Rådgivning och annat stöd bör ofta kunna lämnas inom ramenför mödravården. När en gravid kvinna har kvalificerade missbruksproblem krävsdock insatser genom . Med hänsyn till aft de flestakvinnor förutsätts vara beredda till stora ansträngningar för atf undvika aftskada sitt väntade barn torde det enligt socialberedningen sällan finnasanledning atf av hänsyn till fostret överväga atf bereda en gravid kvinna vårdutan samtycke. I de fall detta kan bli aktuellt torde kvinnan enligtsocialberedningen i allmänhet ha ett så kvalifi- SoU1981/82:28 16 cerat eget vårdbehov att den nödvändiga vården kan kommatill stånd med stöd av den lagstiftning som redan finns eller är att vänta. Ifråga om missbruk av narkotika anför socialberedningen bl. a. följande. När det gäller missbruk avnarkotika kan konstateras att statsmakterna redan intar den ståndpunkten attallt bruk som inte är medicinskt motiverat är aft befrakta som missbruk ochskall bekämpas. Narkotikans inverkan på fostret aktualiserar därför infe någotändrat ställningstagande till behovet av åtgärder för atf begränsa tillgängentill olika sådana medel. De observerade negafiva effekterna för barnet utgöremellertid ett ytterligare skäl för att med kraft fullfölja det av riksdagenbeslutade åtgärdsprogrammet mot narkotikamissbruk. Under /81 utgickfrän socialhuvudtitelns anslag för Upplysning och information påalkoholområdet (J 9) - på förslag av samordningsorganet för alkoholfrågor(SAMO) - 1,7 milj. kr. till utbildning av mödra- och barnhälsovårdens personal. Då socialutskottet behandlade budgetförslaget /82 avstyrkte utskottet (SoU 1980/81:20 s. 17) en motion medförslag om att medel till utbildningsinsatser när det gäller mödra- ochbarnhälsovårdens personal skulle anslås även för /82. Utskottetanförde därvid bl. delar motionärernasuppfattning om vikten av att utbildningsinsatser av det slag SAMO föreslagitinte blir av engångskaraktär. Utskottet anser dock att utbildning rörandemissbruksfrågor bör ingå som ett naturiigt led i landstingensutbildningsprogram för mödravårds- och barnhälsovårdspersonal. Den överstatsbudgeten för innevarande budgetär finansierade utbildningen måste därförses som ett sätt att stimulera till nya och fortsatta insatser pä området. Ifortsättningen bör utbildningsverksamheten kunna drivas utan extramedelstillskott från staten. Socialberedningen har i sittovannämnda delbetänkande Åtgärder mot missbruk under graviditet (Ds S 1981:6)anfört följande rörande personalutbildningen. Flera landstingskommuner har redaninlett utbildningsinsatser för mödravårds- och barnhälsovårdspersonalen ifrågor som rör missbruk under graviditet. Här kan nämnas , Uppsalaoch samt ett projekt i (se s. 48). har vidare upprättat en plan för denav SAMO föreslagna utbildningen, vilken skall genomföras i samverkan med socialstyrelsen.Enligt planen är den övergripande målsättningen att minska alkoholbruket ochalkoholmissbruket hos kvinnor. Delmål år att motivera gravida och nyförlöstakvinnor aft avstå frän alkoholförtäring, att göra mödra- och barnhälsovårdenspersonal medvetna om hälsoupplysningens betydelse samt att skapa kontaktermellan landsting, primärkommuner och frivilliga organisationer för att få tillstånd ett aktivt behandlingsarbete för grava missbrukare. SoU 1981/82:28 17 Man ämnar tills vidare utgå från tvåförsökslandsting, som skall vara olika till struktur och organisation.Utbildningen skall avse personalen vid mödra- och barnhälsovård,förlossningskliniker och distriktsvärd. Syftet med utbildningen är att bearbetadeltagarnas egna attityder till alkohol samt att öka kunskaperna omalkoholfrågor, missbrukarproblemafik och olika behandlingsmetoder. Man villockså lära ut utrednings- och samtalsteknik, belysa behovet av samverkan samtdiskutera hur man i det reguljära arbetet kan nå ut med hälsoupplysning ochannan förebyggande verksamhet. Erfarenheterna frän försökslandstingen skallutvärderas och föras ut fill övriga landsting. Avsikten är att redovisa ensammanställning av metoder och erfarenheter och att skapa intresse hos deansvariga i landstingen för liknande projekt. Landstingsförbundetanordnar också sex regionala konferenser på temat.Konferenserna vänder sig i första hand till distriktssköterskor, barnmorskoroch läkare inom primärvården samt socialarbetare inom missbruksvården. För /82 har 1 milj. kr. anslagitsfill ett projekt med specialmottagning vid för kvinnor medalkoholproblem i tidigt skede (prop. 1980/81: 100, bil. 8, SoU 1980/81:20,rskr 213). /83 föreslås i bugetpropositionen ett anslag om I milj. kr. fillsamma ändamål (prop. 1981/82:100, bil. Socialutskottethar (SoU 1981/82: 22) i samband med behandling av proposition1981/82:8 om lagom vård av missbrukare i vissa fall, m. m. behandlat en motionom missbruk under graviditeten. I motionen begärs bl. a. atf vederbörandemyndigheter skall göra en sammanställning av de värdresurser som finns för degravida missbrukarna. Utskottet uttalade bl. Vad gäller den begärda sammanställningen avtillgängliga vårdresurser för gravida kvinnor med allvarliga missbruksproblemvill utskottet erinra om aff socialberedningens betänkande, innehållande bl. a.en redovisning av den aktuella vårdsituationen, avgavs så sent som i juni 1981.Av betänkandet framgår även att landstingskommuner och kommuner på många hållinlett eller planerar olika projekt för att bättre tillgodose det speciellabehov av vård och behandling som denna grupp har. Enligt utskottets mening ärdet därför för tidigt att redan nu göra en ny inventering av vårdsituationen.Det kan emellertid finnas skäl att uppmärksamma de vårdansvariga på frågan ochdärigenom stimulera till ytterligare ansträngningar att genom särskiltanpassade vård- och behandlingsinsatser motverka aff fler barn skadas tillföljd av moderns missbruk under graviditeten. Detta kan bl. a. ske genom attsocialberedningens nu nämnda betänkande sänds på remiss till berörda huvudmän.Utskottet förutsätter att så kommer aft ske. SoU 1981/82:28 18 Informationssystemom levnadsförhållandena för barn och ungdom, m. m. I motion 1980/81: 1251 av m. fl. (s)hemställs aU frågan om ett informationssystem om barnens levnadsförhållandenoch förstärkning av forskningsresurserna härför utreds (yrkande I). Informationssystemet skulle enligt mofionärerna ge ett bättre underlagför bedömningen om vilka åtgärder som bör vidtas dä det gäller barns ochungdomars levnadsförhållanden. Utskottethar inhämtat yttranden över motionsyrkandet från , statistiskacentralbyrån (SCB), datainspektionen, , delegationen försocial forskning (DSF) och barnmiljörådet. Därutöver har inkommit med en skrivelse, där bl. a. denna frågabehandlas. Remissinstansernaär ense om att det f. n. saknas ett informationssystem rörande barns ochungdomars levnadsförhållanden i och att ett sådant sysfem skulle kunnage säkrare utgångspunter för utformningen av samhällets allmänna barn- ochfamiljepolitik. visar svaren att åtskilligt material redan finnsinsamlat exempelvis i barn- och vuxenstatisfik, iutredningar och i forskningsprojekt.