bet · G501NU33 · 1981-12-31 00:00:00 — Tanken är att man i första hand skallutnyttja befintliga FoU-resurser inom länet. Åven organ utanför länet skallkunna anlitas för specifika uppgifter. Arbetet kommer i huvudsak att inriktaspå projekt som är av intresse för små och medelstora företag. Stiftelsen avseskunna anordna seminarier och konferenser. Uppbyggnaden av stiftelsen kommer attske etappvis. Utöver ett grundkapital från stiftarna har medel för det förstaverksamhetsåret sökts från det extra länsanslaget. Ytterligare medel måste docktillskjutas och motionärerna föreslår därför att skall anvisa 5 milj.kr. Medlen skulle användas för att finansiera vissa imotionen angivna projekt vid i , högskolan iKarlstad och i . Riksdagsbehandling av tidigare motioner Frågan om finansiellt stöd till SUFSYD behandlades av (NU 1980/81:64). Enligt förslag ien motion (s) borde STU tillföra denna avdelning av i storleksordningen . Syftetmed tillskottet skulle vara att främja den industriella utvecklingen iLandskrona. var ense med motionären om betydelsen av att manpå olika vägar främjade en industriell utveckling i . Utskotteterinrade om att enligt ett avtal erhållerstöd från STU med sammanlagt drygt 4 milj. kr. /80-1982/83.Dessa medel skall användas bl. a. för föreningens regionåla verksamhet.Utskottet utgick från att medlen fördelas med hänsynstagande till bl. a. sådanafaktorer som angelägenheten av att främja innovationsklimatet i olika delar avlandet. Något särskilt uttalande med anledning av motionen fann utskottet intevara lämpligt, varför motionen avstyrktes. Den avslogs av . Spörsmålet huruvida och i vilkenutsträckning arbetstagarna själva eller genom sina organisationer skall hamöjlighet att påverka och initiera forskning behandlades av regeringeni en proposition rörande forskning och forskarutbildning (prop. 1978/79:119).Föredragande statsrådet anförde sammanfattningsvis följande (s. 36): Flera skäl talar för att avintressenter utanför forskarsamhället arbetstagarorganisationerna i många fallkan resa särskilda anspråk på representation i FoU-ansvariga organ.Arbetstagarorganisationerna företräder mycket breda intressegrupper. Derasmedverkan i olika FoU-organ torde komma att tillföra behandlingen av FoU-frågormånga värdefulla synpunkter. kan denna medverkan göra det möjligt förorganisationerna att bland sina medlemmar skapa större förståelse förforskningens villkor. Organisationernas motparter - arbetsgivarna - råder överen mycket stor del av den samlade FoU-verksamhetens omfattning och inriktning. Det ärdock knappast rimligt att arbetstagarorganisationerna skall vara NU1981/82:33 23 företrädda i alla myndigheter och organ inom FoU-området.Det är viktigt att representanter i myndighetsstyrelser och andra organ utväljsså att de med sin kunskap och erfarenhet får möjlighet att på ett aktivt sättbidra till verksamhetens måluppfyllelse. 1 vissa av dessa organ förefallerarbetstagar-representation inte att vara mer angelägen eller naturlig änrepresentation för andra grupper. Frågan om arbetstagarrepresentation måstebedömas från fall till fall. Eftersom många organ är sammansatta utifrån enprincip om balans mellan olika intressen kan en ökad representation förlöntagarna i vissa fall kräva att representationen för andra grupper ocksåprövas eller att hela sammansättningen ses över. Hänsyn måste också tas tillmandatperioderna för dem som sitter i olika organ. Åtgärderna för att i rimligutsträckning öka arbetstagarorganisationernas representation i FoU-organ måstedärför vidtas successivt. (UbU1978/79:44) förklarade sig dela föredragande statsrådets uppfattning att fråganom arbetstagarrepresentation i andra myndigheter och organ inom FoU-området(utom högskolorna) måste bedömas från fall till fall och att en ökning endastkan komma till stånd successivt under hänsynstagande till löpande mandatperioderm. Av det anförda följde att utbildningsutskottet inte kunde biträda ettmotionsyrkande (vpk) om att skulle uttala att de fackligaorganisationerna borde ges representation i samtliga de FoU-organ de bedömersom väsentliga. tog därefter upp frågan om de s. k.kollektiva forskningsinstituten, vilkas verksamhet finansieras gemensamt avnäringslivet och staten. Enligt propositionen fanns det skäl för attarbetstagarorganisationerna fick vidgad representation främst i de institutsom hade anknytning till industrin. Detta skulle kunna åstadkomrhas inom ramenför den statliga representation i institutens styrelser som utses avSTU. Det anfördes i propositionen att det fick ankomma på regeringen att vidtade åtgärder som kunde vara erforderliga i detta avseende. Näringsutskottetförklarade sig i ett yttrande (NU 1978/79:3 y) inte ha något att erinra motdetta uttalande. Åven utbildningsutskottet anslöt sig till föredragandestatsrådets uppfattning. Beträffande frågan om arbetstagarrepresentation i STUanförde föredragande statsrådet att han fann det naturligt att denarbetstagarrepresentation som fanns i ett antal nämnder och grupperför olika teknikområden inom STU utvidgades till central nivå inom verket.Såväl näringsutskottet som utbildningsutskottet ansåg att de centralaarbetstagarorganisationerna borde vara företrädda i . 1styrelsen ingår f. n. representanter för LO, TCO och /SR. I detta avsnitt av betänkandetbehandlar utskottet, förutom anslaget till STU för teknisk forskning ochutveckling, fyra motioner rörande anslag till Svenska uppfinnareföreningensavdelning i (SUF SYD) och till NU1981/82:33 24 samt statsbidragtill branschforskningsinstitut. fastställde, som har framgått av det föregående,genom ett beslut (prop. 1980/81:130, NU 1980/81:64, rskr 1980/81:25)riktlinjer för omfattningen, inriktningen och genomförandet av verksamhetenvid STU. Riktlinjerna innebar bl. a. att sammanlagt närmare 1 800 milj. kr.skulle satsas på STU:s stöd till teknisk forskning och utveckling undertreårsperioden /82-1983/84. Regeringens förslag till anslag för budgetåret1982/83 är beräknat i enlighet med de sålunda fastlagda riktlinjerna, med vissai propositionen närmare angivna kompletteringar. bör, föreslås det i motion 1981/82:1484 (m),göra ett uttalande fill förmån för ett ökat finansiellt stöd från STU:s sidatill Svenska uppfinnareföreningens södra avdelning, SUF SYD. Ett sådant stödskulle enligt mofionären bl. a. kunna användas för teknisk utveckling iLandskronaregionen. Utskottet vill , liksom tidigare när ett liknande mofionsyrkandebehandlades i (NU 1980/81:64), understryka betydelsen av att man påolika vägar främjar den industriella utvecklingen i . Det får dockenligt utskottets mening ankomma på att bedöma hur stordel av det stöd föreningen erhåller från STU - f. n. drygt 4 milj. kr.- som skall tillföras SUF SYD. Utskottet vill även framhålla det önskvärda iatt angelägna forskningsprojekt erhåller stöd från regionalt verksamma organ.Något särskilt uttalande i frågan från sida finner utskottet intevara motiverat, varför motionen avstyrks. Ett annat förslag om regionalpolitisk satsning framläggs imotion 1981/82:2006 (s). I har bildats ett regionaltutvecklingsorgan, , vars uppgift äratt på skilda sätt stödja FoU-verksamheten inom länet. I motionen föreslås attdetta organ skall erhålla 5 milj. kr. av statliga medel. Beloppet skulleanvändas för att finansiera vissa projekt vid i ,högskolan i och i . Det är enligt utskottets mening en angelägen uppgift attförbättra industristrukturen och sysselsättningsläget i . Detnyinrättade forsknings- och utvecklingsrådet kan i detta sammanhang fylla enpositiv funktion. Utskottet finner dock att det nu inte finns förutsättningarför att föreslå ett särskilt statsanslag till rådet. Motion 1981/82:2006 (s)avstyrks därför i denna del. I de socialdemokratiska partimotionerna 1981/82:1592 - medmotivering i motion 1981/82:1589 - och 1981/82:2408 föreslås bl. a. etttillkännagivande från sida av innebörd att ett villkor för att ettbranschforskningsinstitut skall erhålla statligt bidrag skall vara att det harfacklig representation i styrelsen. Förslaget motiveras med att en sådanordning torde medföra att arbetsmiljöfrågor i större utsträckning än vad nu ärfallet skulle uppmärksammas i styrelsearbetet. NU1981/82:33 25 Inledningsvis vill utskottet erinraom att behandlade frågan om representation förarbetstagarorganisationerna i styrelsen för organ som sysslar med forsknings-och utvecklingsfrågor (prop. 1978/79:119, UbU 1978/79:44 s. 42 L, NU 1978/79:3y). Vad gällde andra myndigheter och organ än högskolorna ansåg - somframgår av den redogörelse som har lämnats i det föregående (s. 22 f.) - attfrågan om sådan representation fick bedömas från fall till fall. För de s. k.kollekfiva forskningsinstitutens del ansåg att det fanns skäl förfacklig representation främst i de institut som har anknytning fill industrin.Den borde kunna åstadkommas inom ramen för den statliga representation iinstitutens styrelser som utses av STU. Utgångspunkten för ledamotsvalet bordedock vara att representanter utväljs som med sin kunskap och erfarenhet harmöjlighet att på ett aktivt sätt bidra till verksamhetens måluppfyllelse.Enligt vad utskottet har erfarit finns det arbetstagarrepresentation iåtta - dvs. de flesta - branschinriktade kollektiva forskningsinstitutsstyrelser och därutöver i fyra s. k. programstyrelser. Utskottet vill framhålla att det ankommer på regeringeneller pä STU att utse ledamöter i de berörda forskningsinstitutens styrelsermed beaktande bl. a. av de i det föregående redovisade uttalandena av riksdagenvåren 1979. Av vad utskottet anfört framgår att de fackliga organisationernaredan är representerade i majoriteten av de här aktuella forskningsorganens styrelser.Utskottet kan således inte finna annat än att de av statsmakterna givnariktlinjerna för styrelsevalet har följts. Frågan huruvida ett branschforskningsinstitute. d. skall erhålla statliga bidrag bör enligt utskottets mening inte kopplastill frågan om det finns facklig styrelserepresentation eller ej. Utskottet ärense med motionärerna om att det är viktigt att arbetsmiljöfrågornauppmärksammas vid forskningsarbete med den inriktning sombranschforskningsinstitutens verksamhet har. Utskottet utgår emellertid frånatt arbetsmiljöaspekterna i erforderlig grad tillgodoses av dessa organsstyrelser. Motionerna 1981/82:1592 (s) och 1981/82:2408 (s) avstyrks alltsåsåvitt nu är i fråga. Utskottet har ingen invändning mot de förslag tillkompletteringar av STU:s stöd till teknisk forskning och utveckling somredovisas i propositionen (s. 163 f.). Vidare tillstyrker utskottet attriksdagen bemyndigar regeringen att under /83 fatta beslut omstöd till STU för att möjliggöra en femårig planeringsperiod för STU:sverksamhet. I enlighet med förslaget i propositionen bör bemyndigandet omfattabeslut om åtaganden, inräknat löpande avtal och beslut, om högst 220 milj. kr.under vart och ett av budgetåren 1984/85-1986/87. 1. beträffande medel för tekniskforskning och utveckling att med bifall till regeringens förslag a)bemyndigar regeringen att under /83 ikläda staten ekonomiskaförpliktelser i samband med stöd till teknisk NU1981/82:33 26 forskning och industriellt utvecklingsarbete m.m. som,inberäknat löpande avtal och beslut, innebär åtaganden om högst 220 000 000kr. under vart och ett av budgetåren 1984/ 85-1986/87, b) tillStyrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling /83 anvisar ett reservationsanslag av , 2. beträffandeSUF SYD attriksdagen avslår motion 1981/82:1484, 3. beträffandeVärmlands forsknings- och utvecklingsråd att avslår motion1981/82:2006 yrkande 1, 4. beträffandevUlkor för statsbidrag till branschforskningsinstitut attriksdagen avslår motion 1981/82:1592 yrkande 2 och motion 1981/82:2408 yrkande22. Europeiskt rymdsamarbete m. m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt F 4 (s. 167-175) och hemställer att till Europeisktrymdsamarbete tn. för /83 anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt F8 (s. 178-181) och hemställer 1. bemyndigarregeringen att besluta om eftergifter vad gäller avskrivning och förräntning avutrustnirigskapitalet vid marintekniska institutet i enlighet med vadföredragande statsrådet har förordat, 2. tillMarinteknbka institutet: Uppdragsverksamhet för /83 anvisar ettförslagsanslag av . : Bidrag tillverksamheten. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt F9 (s. 182) och hemställer att till Marintekniskaitistitutet: Bidrag till verksamheten för /83 anvisar ettreservationsanslag av . Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt (s. 182 f.) och hemställer att till : Utrustning för /83 anvisar ett reservationsanslag av1 . NU1981/82:33 27 Bidrag till Ingenjörsvetenskapsakademien.Utskottet tillstyrker regering ens förslag under punkt F 11 (s. 183 f.) och hemställer att till Bidrag tdlIngenjörsvetenskapsakademien för /83 anvisar ett anslag av . Bidrag till Standardiseringskommissionen.Utskottet tillstyrker regering ens förslag under punkt F 12 (s. 184 f.) och hemställer att till Bidrag för /83 anvisar ett anslag av . Byggnadsarbeten för teknisk utveckling m. m. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt F 16 (s. 193 f.) och hemställer 1. bemyndigarregeringen att besluta om byggnadsarbeten för teknisk utveckling m. m. -avseende om- och tillbyggnad av lokaler för m.m. - inom den kostnadsram som föredragande statsrådet förordat, 2. tiWByggnadsarbeten för teknbk utveckling m. w. för /83 anvisar ettreservationsanslag av . Stöd till industriellt utvecklingsarbete.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt F 17 (s. 195 f.) och hemställer att till Stöd tillindustriellt utvecklingsarbete för /83 anvisar ettreservationsanslag av . Stöd till svensk-norskt industriellt samarbete.Regeringen har under punkt F 18 (s. 196) föreslagit att till Stöd till svensk-norskt industriellt samarbete för /83 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1981/82:2006 av SvenAspling m. fl. (s) hemställs bl. (6), att till svensk-norsktindustrisamarbete i (industridepartementet) för budgetåret1982/83 anvisar ett reservationsanslag av . att utnyttjas förändamål som anges i motionen. I propositionen (s. . 196) erinrasom det avtal - jämte tillhörande protokoll - mellan ochNorges regering om ekonomiskt samarbete, särskilt på industri- ochenergiområdena, m. m., som godkändes av . I enlighet medavtalet har en fond för svensk-norskt industriellt samarbete bildats i augusti1981. NU1981/82:33 28 tillskjuta till fonden. Avbeloppet skall tillskjuta per den 1januari vart och ett av åren 1982, 1983, 1984 och 1985. Resterande beloppbetalas till av och till av som parternasenare kommer överens om. Förslaget i propositionen avser det belopp somSverige skall tillskjuta . I motion 1981/82:2006 (s) behandlasspecifika Värmlandsfrågor. I anslutning till det här aktuella yrkandet erinrarmotionärerna om att ett visst institutionaliserat samarbete redan förekommerinom den s. k. (Arvika-Kongsvinger) och att detta samarbete harutfallit positivt. Under medverkan av läns utvecklingsfond harexempelvis säljresor, utställningar och seminarier ordnats för att främjasamarbetet. Vidare har en särskild "" med placering iOslo anlitats. Motionärerna anser att som dessa projekt pågårinitiativ bör tas till nya aktiviteter. Utvecklingsfonden föreslås erhålla särskildamedel härför. Vidare bör enligt motionärerna få särskilda medeltill sitt förfogande för att öka kontakterna och informationsutbytet övergränsen. Möjligheten att inrätta ett direktflyg mellan och börprövas i positiv anda. Sammanlagt bör 1 milj. kr. anvisas för de i motionenberörda ändamålen, anser motionärerna. Riksdagsbehandling av tidigare motioner I samband med beslutet ominrättandet av fonden för svensk-norskt industriellt samarbete behandlade ochavslog ett par motionsyrkanden med ämnesmässig anknytning till detnu aktuella yrkandet i motion 1981/82:2006. Med anledning av ett motionsyrkande (s) om att regeringengenom organisatoriska åtgärder skulle gynna ett ökat handelsutbyte mellan Värmlandoch framhöll näringsutskottet (NU 1980/81:65) att det träffade avtaletingalunda uteslöt samarbete av det slag som avsågs i motionen. Det torde enligtutskottet tvärtom förhålla sig på det viset att förutsättningarna för ettregionalt samarbete över gränserna skulle kunna förbättras som en följd avavtalet. De av fonden disponerade medlen torde kunna användas för sådanaprojekt, framhöll utskottet, som fann motionärernas syfte i viss måntillgodosett. Med samma motivering avstyrktes ett motionsyrkande (s) att manskulle undersöka om regionala handelskontor kunde upprättas liksom om en nyflygförbindelse mellan och kunde komma till stånd. NU 1981/82:33 29 Utskottet tillstyrker regeringensförslag under denna punkt i propositionen. I motion 1981/82:2006 (s) begärs ett särskilt anslag om 1milj. till svensk-norskt industrisamarbete i . Motionärernager förslag till hur medlen skall användas. Utskottet vill understryka att betydande insatser redangörs när det gäller att förbättra det svensk-norska industrisamarbetet, inteminst i gränsregionerna. Det ekonomiska samarbetet i understöds aktivtav de enskilda ländernas regeringar och av de nordiska samarbetsorganen. Flera nya institutioner har inrättats på nordisk nivå.Främst bör Nordiska industrifonden och Nordiska investeringsbanken nämnas samt,såvitt avser det svensk-norska samarbetet, den i det föregående nämnda fondenför svensk-norskt industriellt samarbete. Staten bidrar även på andra sätt fördjupning av det svensk-norska samarbetet. Sålunda har regeringen den 11mars beviljat ett flygbolag () koncession på en flyglinjeKarlskoga-Karlstad-Oslö. beviljades ett annat bolag ()koncession på sträckan . När det gäller statliga insatser av rent finansiell naturför svensk-norskt industrisamarbete är det enligt utskottets mening naturligtatt medlen i första hand kanaliseras via de etablerade samarbetsorganen påområdet eller till de regionala utvecklingsfonderna att användas på det sättsom dessa organ finner lämpligast. Staten börvid sidan härav i princip inteengagera sig i industripolitiska satsningar av huvudsakligen regionalpolitisknatur på det sätt som föreslås i motionen. Utskottet vill till det anfördalägga att de medel som disponeras av fonden för svensk-norskt industrielltsamarbete torde kunna användas för de syften som avses i motionen. På härangivna grunder avstyrker utskottet motion 1981/82:2006 (s) i nu berörd del. 1. beträffande fonden försvensk-norskt industriellt samarbete att med bifall till regeringens förslag till Stöd till svensk-norskt industriellt samarbete för /83 anvisar ett reservationsanslag av , 2. beträffande svensk-norsktindustrisamarbete i aft avslår motion 1981/82:2006 yrkande 6. Ersättning till domänverkets fond för utgifter förövertalig personal. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt G 1 (s. 202) och hemställer 1. beslutar att kyrkofonden för år1981 skall ersätta domänverkets fond för utgifter för övertalig personal med . NU1981/82:33 30 2. till Ersättning för domänverkelsfond för utgifter för övertalig personal för /83 anvisar ettförslagsanslag av . Kostnader för kronotorp. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt G 2 (s. 202 f.) och hemställer att till Kostnader förkronotorp för /83 anvisar ett förslagsanslag av . Förenade fabriksverken: Byggnader ochutrustning. Regeringen har under punkt G 3 (s. 203-210) föreslagit att till Förenade fabriksverken: Byggnader och utrustning för /83 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang behandlarutskottet motion 1981/82:829 av m. fl. (s), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omgevärsfaktoriets verksamhet inom förenade fabriksverken. I propositionen (s. 209) framhållsatt den främsta uppgiften för förenade fabriksverken (FFV) är att under krav pålönsamhet tillgodose det svenska försvarets efterfrågan på tillverkning ochunderhåll av sådan försvarsmateriel som FFV har på sitt program. Somkomplettering förekommer export. Försvarets behov av varor och tjänster frånFFV minskar fortlöpande. FFV kan därför få svårt att upprätthålla den nuvarandesysselsättningen vid verkets alla enheter. De civila satsningar som görs inomsektor Försvarsmateriel - främst långsiktiga underleverantörsåtaganden -kommer att till stor del koncentreras till en enhet. Vid övriga enheter inom sektorn kan det civila inslaget endast blimarginellt. I motionen anförs att försvaretsmaterielverk har avslutat prov med ett finkalibrigt vapen, AK5. Vidproven testades ett belgiskt och ett svenskt vapen, utvecklat vidGevärsfaktoriet i . Motionärerna förutsätter att det vapen som inköpskommer att, vare sig det är svenskt eller utländskt, tillverkas vidGevärsfaktoriet. Med tanke på den insyn som bör finnas i e« företag som skallutveckla, tillverka och sälja försvarsmateriel bör enligt motionärernaGevärsfaktoriet drivas som en enhet inom FFV. Eftersom FFV kan få svårt attupprätthålla nuvarande sysselsättning inom sina enheter bör, anförs det imotionen, en översyn göras av beslutsgången NU1981/82:33 31 vid inköp av försvarsmateriel och underhåll med sikte påatt kapacitet och kunnande inom de egna enheterna skall utnyttjas maximalt.Motionärerna föreslår att ger regeringen deras uppfattning till kännasom sin mening. Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen. Det tillkännagivande till regeringen angåendeGevärsfaktoriet i som begärs i motion 1981/82:829 skulle enligtmotionärerna omfatta tre punkter, nämligen (1) att verksamheten ävenfortsättningsvis bör drivas som en enhet inom FFV, (2) att finkalibriga vapenför det svenska försvaret bör tillverkas vid Gevärsfaktoriet och (3) att enöversyn av beslutsgången vid inköp av försvarsmateriel bör genomföras. Utskottet vill erinra om att Gevärsfaktoriet i Eskilstunaär en särskild enhet inom FFV. Utskottet har inhämtat att regeringen har givitFFV i uppdrag att kartiägga konsekvenserna av om Gevärsfaktoriet skulle driva.si bolagsform. Uppdraget skall redovisas . I avvaktanhärpå bör, menar utskottet, inte göra något särskilt uttalande varesig i organisafionsfrågan eller i frågan om vilken beslutsordning som böranvändas vid upphandling på försvarsområdet. Bedömningen av den sistnämndafrågan är i viss utsträckning beroende av vilken organisationsform som väljsför de tillverkande enheterna. Vad angår önskemålet om att finkalibriga vapenför försvaret skall tillverkas vid Gevärsfaktoriet vill utskottet framhålla attdet självfallet är önskvärt att sådana vapen i största möjliga utsträckningtillverkas vid svenska fabriker. Det bör emellertid framhållas att inköp avförsvarsmateriel skall ske med iakttagande av bestämmelserna iupphandlingsförordningen (1973:600) och de särskilda anvisningar som finns inomförsvaret för inköp av försvarsmateriel. Huvudkravet vid en upphandling är attden skall vara affärsmässig. Om det är aktuellt med avsteg från denna princip -exempelvis av sysselsättningsskäl - skall ärendet underställas regeringen.Undantag från kravet på affärsmässighet är sällsynta. Enligt utskottets meningfinns det i detta sammanhang inte anledning att överväga någon ändring avupphandlingsprinciperna. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion /82:829 (s). 1. beträffande Gevärsfaktoriet iEskilstuna att avslår motion 1981/82:829, attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Förenade fabriksverken:Byggnader och utrustning för /83 anvisar ett reservationsanslagav . NU1981/82:33 32 Betalning av ränta och amortering på statensskuld till Svenskt Stål AB.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt G4 (s. 210) och hemställer attriksdagen till Betalning av ränta och amortering på statens skuld till för /83 anvisar ett Täckande av förluster på grund av garantier till denstatliga varvskon cernen. Regeringen har under punkt G 5 (s. 211) föreslagit att till Täckande av förluster på grund av garantier till den statliga varvskoncernen för /83 anvisa ett förslagsanslag av 1 . Regeringsbeslut om infriande av värdegarantier