bet · G501TU22 · 1981-12-31 00:00:00 — Enklare och mera lättlästa tidtabeller och enförbättrad tidtabellsanpassning mellan olika trafikmedel vore exempel på sådanaåtgärder som minskar väntetider och ökar de kollektiva trafikmedlensattraktivitet. Till förut nämnda slag av åtgärder kan även räknas deönskemål om bättre service för handikappade, bättre restaurangservice ochförbättrad städning samt upprättande av en bättre ordning på tågen som numotionsledes tagits upp. Utskottet har senast i sitt betänkande /81:19understrukit vikten av att servicen på SJ i skilda hänseenden förbättras ocherinrar i sammanhanget om den översyn som f. n. pågår av informationsservicenpå stationer och i tåg. Beträffande ordningen på tågen har vidareöverläggningar av SJ upptagits med polis- och militärmyndigheterna. TU1981/82:22 31 vad utskottet inhämtat alltjämt och sägs också ha medförtbetydande förbättringar. Utskottet finner det för sin del nu såsom tidigarevara angeläget att servicefrågorna tillmäts största vikt. Framför allt gällerdetta upprätthållande av ordningen på tågen och motverkande av de med otillåtenalkoholförfäring på dessa förenade ölägenheterna för den resande allmänheten.Utskottet förutsätter därför att SJ även i fortsättningen med storuppmärksamhet och kraft följer utvecklingen på området samt vidtar häravföranledda åtgärder. Under hänvisning till det anförda finner utskottetföljande motioner inte böra föranleda någon särskild åtgärd från riksdagenssida, nämligen 1981/82:423 (m) om 57;.? kundservice, 1981/82:594 (fp) omhandikappanpassning m. m. på SJ:s tåg, 1981/82:794 (vpk) yrkandena 2 och 3 omförbättrad service för tågresenärer, 1981/82:1019 (fp) om trivselbefrämjandeåtgärder på tåg och 1981/82:1023 (fp) om modern teknik för biljettförsäljningpå SJ:s motorvagnar. I motion 1981/82:1121 (partimotionvpk) föreslås att uttalar sig för att arbetet med handikappanpassningav den kollektiva trafikmiljön och färdmedlen bör intensifieras. De kollektiva färdmedlen skall som förut nämnts enligtlagen (1979:558) om handikappanpassad kollektivtrafik, anpassas till dehandikappades behov. I förordningen (1980:398) om handikappanpassadkollektivtrafik föreskrivs vidare att transportrådet (TPR), utöver uppgiftenatt vara initierande, planerande och samordnande myndighet för anpassningensgenomförande, även skall meddela de föreskrifter om anpassningens inriktningoch omfattning som behövs. uttalade i förutnämnda trafikpolitiska beslutatt målsättningen skall vara att anpassningen av de kollektiva färdmedlen iprincip bör vara genomförd . antog förslag tillkungörelse med föreskrifter om handikappanpassning av kollektiva färdmedel ochunderställde regeringen förslaget enligt bestämmelserna i den s. k.begränsningskungörelsen. Regeringen har därefter genom beslut den 17 december1981 medgivit att rådet utfärdar föreskrifter i huvudsaklig överensstämmelsemed det underställda förslaget. utfärdade i enlighet härmed den 11 januari1982 kungörelse om handikappanpassad kollektivtrafik med föreskrifter. Under hänvisning fill innehållet i dessa föreskrifter, somingående reglerar härmed sammanhängande frågor, finner utskottet något särskiltuttalande från sida med anledning av motionen ej nu påkallat ochavstyrker därför yrkandet i fråga. I motion 1981/82:1121 (partimotionvpk) yrkas också att hos regeringen hemställer om åtgärder för attutveckla en handikappanpassad järnvägsvagn. TU1981/82:22 32 I sitt betänkande /81:19erinrade utskottet om att redan de nya personvagnarna som successivt tas ibruk vid SJ i hög grad är anpassade till de handikappades behov. En närmareutvärdering av hur dessa vagnar i praktiken motsvarar de handikappades behovborde enligt den då föreliggande budgetpropositionen göras innan ställning tastill en försöksverksamhet med särskilt handikappanpassade vagnar. Utskottet anslöt sig i princip till föredragandensuppfattning härom. Utskottet framhöll dock att SJ bör ha en höghandlingsberedskap när här berörda utvärdering är klar samt förutsatte därföratt SJ bedriver projekteringsarbetet i sådan takt att fullständiga handlingarfinns utarbetade när resultatet av utvärderingen föreligger. Utskottet är alltjämt av samma uppfattning och finnerdärför motionärernas yrkande i denna del inte böra föranleda någon särskildåtgärd från sida. 2.1 Anslaget Ersättning till för driftav icke lönsamma järnvägslinjer m. m. Ersättning för drift av ickelönsamma järnvägslinjer utgår /65 enligt riksdagsbeslutår (prop. 1963:191, S3LU 1963:1, rskr 1963:424). har därefter(/79:18, rskr 1978/79:419) godkänt de principer för beräkning aversättningen som regeringen förordade i proposition 1978/79:99 om en nytrafikpolitik m. m. Från anslaget betalas också ersättning till SJ förunderskott för drift av sådana icke lönsamma järnvägsstationer som skallbibehållas enligt regeringens beslut. Driftersättningens storlek grundaspå en förnyad bandelsun-dersökning ens. k. separatredovisning.Redovisningen granskas av särskilda sakkunniga, som tillkallas av regeringen.Resultatet redovisas i en särskild granskningsredogörelse. Den senasteundersökningen genomfördes av SJ och avsåg förhållandena . I propositionen lämnas (s. 89-90) en sammanfattning av desakkunnigas redogörelse. SJ begär för /83 ersättning för drift avicke lönsamma järnvägslinjer med 937,6 milj. kr. De sakkunniga har däremotberäknat ersättningsbehovet till 860 milj. kr. Föredraganden godtar de sakkunnigas beräkning aversättningsbehovet. Beloppet har dock minskats med . som en följd avnyligen genomförd nedläggning av viss persontrafik på detersättningsberätfigade bannätet. Driftersättning för icke lönsammajärnvägslinjer under /83 föreslås därför utgå med sammanlagt859,3 milj. kr. Föredragandengodtar SJ:s beräkning av ersättningsbehovet för vissa icke TU1981/82:22 33 lönsamma järnvägsstationer, 3,7 milj. kr. Ersättningenavser stationer på affärsbanenätet som regeringen ålagt SJatt bibehålla sedan resp. kommun gjort framställning härom. SJ begär vidare ersättning med 32,1 milj. kr. för driftoch underhåll av plankorsningar mellan järriväg och väg; Med anledning härav erinras i propositionen om att föredraganden i proposition 1979/80:100 bil. 9 (s. 108) framhållit att SJ:s kostnader för pilahkorsnirigärna väl ryms inom deii av beslutade kostnadsavlastningénför SJ. Någon särskild ersättning för ändamålet förordades därför inte. budgetproposition arifördes samma skäl mot att särskild ersättning'skulle iitgå till SJ. ' I avvaktan på förestående utvärdering av frågorna orhkostnadsansvarets storlek och utformning föi"klarar sig föredragandeninte heller nu våraberedd att förorda någon särskild ersättning till SJ för drift och underhåll av plankorsningar. Det sammanlagda medelsbehovet för ersättning till SJ fördrift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. för /83 uppgårdärmed enligt propositionen till (859,3 -t- 3,7) 863,0 milj. kr. Utskottettillstyrker förslaget härom. I motion 1981/82:1836 (m) begärsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen om införande av ett nytt system för driftersättning till SJ förolönsam järnvägstrafik. Motionärerna erinrar om att ersättningen härför har ökatkraftigt och snabbt närmar sig miljardbelopp. Det är bl. a.därför angeläget att SJ stimuleras till att både öka sina intäkter och minskasina kostnader på det ersättningsberättigade nätet. Det är vidare angeläget attstaten ikläder sig ett större ansvar för trafikutbudet och preciserar detjänster man vill köpa av SJ. Detta kräver ett nytt ersättningssystem förvilket grundprincipen bör vara att SJ skall få behålla de förtjänster som kanuppnås genom ökad trafik och ökade rationaliseringar. Nedskärningen av driftersättningenkan inte ske utan att också verksamheten på det trafiksvaga nätet reduceras.Motionärerna framhåller vidare att innebörden i det trafikpolitiska beslutetär att länshuvudmännen i de fall de motsätter sig en överföring av olönsamjärnvägstrafik till landsväg får ta på sig ansvaret för den fortsattajärnvägstrafiken. Det anses därför vara naturligt att länshuvudmännens ansvarför kollekfivtrafiken utvidgas till att gälla sådan järnvägstrafik som harutpräglat lokal och regional karaktär i enlighet med vad som gäller it. Genom ett system baserat på delat betalningsansvar förtrafik som ligger utanför riksnätet kan vidare statens driftersättning till SJför olönsam järnvägstrafik reduceras högst betydligt. Det förslag till driftersättningssystem som 1981 årsseparatredovisnings-sakkunniga lagt fram tillgodoser enligt motionärerna dekrav sorn kan ställas på ett nytt system och möjliggör också en besparing påstatsutgifterna i den storleksordning som förordats. 3 1981/82. TU1981/82:22 34 Utskottet ansluter sig för sin deltill föredragandens uttalanden i propositionen att utgångspunkten för ett nyttsystem måste vara att det skall leda till att SJ får ett incitament till såvälatt öka sina intäkter som att minska sina kostnader på de trafiksvaga delarnaav bannätet. Målsättningen bör också vara att så långt möjligt precisera detjänster som staten köper av SJ. Föredraganden erinrar vidare om att de sakkiinniga somgranskat separatredovisning bl. a. har haft till uppgift att undersökamöjligheterna och konsekvenserna av att på olika sätt reducera driftersättningentill SJ. De sakkunnigas slutbetänkande (Ds K 1981:19) Statens kostnader förolönsam järnvägstrafik- Förslag till nytt betalningssystem har nyligenöverlämnats till regeringen. I betänkandet föreslås att ett nyttdriftersättningssystem införs fr. o. m. . För att systemet skall kunna träda i kraft vid dennatidpunkt föreslår de sakkunniga att frågan om vilka trafiksvaga banor somlångsiktigt bör ingå i riksnätet skall utredas i särskild ordning. Utskottet delar den kritik som såväl föredraganden som desakkunniga anfört mot nuvarande driftersättningssystem. Det är därför enligtutskottets mening angeläget att regeringen - med utgångspunkt frånföredragandens förut nämnda uttalanden - förelägger förslag ifrågan. Att så sker är också av stor vikt med hänsyn till SJ:sekonomiska situation och önskvärdheten att mot bakgrund av denna snabbt få tillstånd ett nytt och bättre driftersättningssystem. På grundval av föreliggandeutredning och pågående överläggningar med huvudmännen för den regionalakollekfivtrafiken bör en samlad bedömning av det framtida riksnätet göras ochförslag om möjligt föreläggas nästa . Därvid bör också vägas in hurtrafikutbudet skall utformas. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär ett tillgodoseendeav motionens syfte i denna del, bör av ges regeringen till känna. 2.2 Anslaget Bidrag till trafiksäkérhetsfrämjande åtgärdervid järnvägskorsningar Från anslaget utgår statsbidragtill järnvägar för sådana trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder, exempelvis ljus-och ljudsignaler och bommar som huvudsakligen betingas av vägtrafikenssäkerhetskrav i korsning mellan järnväg och väg. Statsbidrag utgår med högst av beräknadengångskostnad för kryssmärke, ljus- och ljudsignaler och säkerhetsanordningsom vidtagits på grund av bestämmelserna i vägmärkesförordningen (1978:1001)(VMF). Statsbidrag utgår också för annan trafiksäkerhetsfrämjande åtgärd tillfördel för vägtrafiken såsom siktförbättring eller vägomläggning vidjärnvägskorsning inkl. marklösen och ersättning för skada och intrång. högst45 % av engångskostnad för automatisering av befintlig säkerhetsanordning. Enligtföredragandens mening är nuvarande system förknippat med en onödig byråkratisåväl i kontakterna mellan de berörda verken SJ, trafiksäkerhetsverket ochvägverket som inom SJ mellan detta verks centrala, regionala och lokala nivåer. Motbakgrund härav föreslås att förevarande anslag, som handhas avtrafiksäkerhetsverket, vad gäller.åtgärder som avser:SJ:s bannät ersätts medett direkt bidrag till SJ. När det gäller enskilda järnvägar har vägverkettillsynsuppgiften. Föredraganden har därför under avsnittet om enskilda vägarföreslagit att bidragsgivningen avseende trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vidplankorsningar på dessa järnvägar administreras av och att ansökan ommedel således inges till . har numera fattat beslut härom(TU 1981:82:24, rskr 1981/82:196). Utskottethar inte funnit anledning till erinran mot föredragandens förslag i här berördadelar och tillstyrker också att anslaget i enlighet med förslaget ipropositionen tas upp med 11,6 milj. kr. 3,1Taxesamordning mellan tåg och buss. Ett steg i riktning mot en samordning avkollektivtrafiken togs, såsom i propositionen framhålls, genom riksdagensbeslut om gemensamt huvudmannaskap för den lokala och regionala persontrafiken(prop. 1977/78:92, /78:28, rskr 1977/78:364). Därmed har förutsättningarskapats för regionalt samordnade taxor för i första hand landsvägstrafiken. Föratt gå vidare i samordningen i kollekfivtrafiken tillkallades i november 1979en särskild utredare med uppdrag att utreda samordning av taxorna för viss kollektivpersontrafik mellan olika regioner. Utredaren, som arbetat under namnettaxesamordningsutredningen, avlämnade betänkandet Taxesamordningtåg-buss. En sammanfattning av betänkandet är fogad till propositionen sombilaga 9.1. Utredarenhar övervägt behovet och möjligheterna av en ytterligare samordning av taxornaför interregionala resor dvs. för resor mellan länen. Det har bedömts somangeläget att få till stånd en bättre samordning mellan olika kollektivafärdmedel. En enig remissopinion delar enligt propositionen denna bedömning.Utredarens förslag i syfte att förbättra förutsättningarna för de kollektivaresehärerna anses i huvudsak av remissinstanserna som väsentliga förutvecklingen av det kollektiva resandet. Föredragandenansluter sig också till de huvudprinciper på vilka utredarens förslag bygger:helhetssyn, enkla lösningar utan onödig byråkrati och låga kostnader föradministration. Dessa principer anses väl ägnade att . TU1981/82:22 36 Enligt propositionen har utredarenpå ett övertygande sätt visat att det varken är önskvärt eller lämpligt med enlångt gående taxesamordning mellan SJ och huvudmännen. För detta talar särskiltden omfattande och kostsamma administration söm en-sådan samordning torde föramed sig. Utredaren har i stället föreslagiten förenkladtaxesamordning genom användning av samtrafikbiljetter där tågresan betalasenligt vanliga järnvägstaxan medan ett enhetsbelöpp tas ut för huvudmannensregionala sträcka som bestäms av resp: huvudman. Både prisberäkning ochintäktsfördelning, anses med denna modell bli enkla. Förslaget medför dockvissa merkostnader för försäljning, information och intäktsfördelning. :Utredaren har beräknat att merkostnaden kommer att hålla sig inomstorleksordningen 5-10 milj. kr. Enligt utredaren är beloppet intestörre än att SJ och huvudmännen bör kunna kompensera sig inom ramen för degenerella taxejusteringarna. Utskottet ansluter sig i likhet med föredraganden tillbedömningen att det är angeläget med en harmonisering i taxefrågor såväl mellanhuvudmännen som mellan huvudmännen och SJ och andra trafikutövare. Samordningav biljetter bör i första hand begränsas till sådana fall där ett dokumenteratintresse finns. Det bör vidare få ankomma på SJ och berörda länshuvudmän attgöra överenskommelser om hur detta skall ordnas. Detta betyder att bådesamtrafikbiljetter med enhetspris och samtrafikbiljetter med differentierad taxakan komma i fråga beroende på vilka förutsättningar som är vid handen. Genomatt de ekonomiskt ansvariga parterna själva bör bestämma i denna fråga skapasförutsättningar för lämpligaste form av samordning och avvägning mellantrafikstandard och trafikkostnad. Den förordade samordningen bör vidare, såsom ipropositionen framhålls, byggas på ett frivilligt engagemang från SJ:s och deregionala huvudmännens sida. Utredarens förslag om länsvisainformationscentraler samt utökad trafikinformation genom publikationenTidtabellen anses enligt propositionen väl ägnade att främjakollektivtrafiken.- I anslutning härtill erinrar föredraganden om att genomtransportforsk-ningsdelegationens (TFD) försorg f. n. pågår ett försöksprojekti som gäller informationsfrågor i kollektivtrafiken. Målet förprojektet är att analysera behovet av trafikinformation och föreslå åtgärder,för att ge information i lokala, regionala och interregionala reserelationer.Projektet beräknas vara avslutat '. Vidare pågår i ett projekt under medverkan avkollektivtrafikberedningen (K 1979:07). Projektet innefattar en s. k.BLI-central som skall samordna trafikbeställningar, trafikledning ochinformation till allmänheten. finns också en för länshuvudmannenoch SJ gemensam upplysningscentral i . Centralen svarar på frågor somrör länets busstrafik samt lokal- och fjärrtågstrafik. TU1981/82:22 37 Enligt föredragandens mening är deten förutsättning för en väl fungerande samtrafik att tidtabellerna ochlinjesträckningarna för viktigare anslutande busslinjer återfinns i Tidtabelleneller, i vissa fall, att telefonnummer ges vart man kan vända sig för närmarebesked. En tidtabellsmässig samordning anses vidare böra ske.Tidtabellsläggningen av de interregionala förbindelserna är enligtföredraganden ofta mycket tekniskt komplicerad och hårt styrd av en rad olikafaktorer som inverkar på planeringen. Ytterst styrs trafikuppläggningen avstatsmakternas krav på SJ att uppnå kostnadstäckning och så långt möjligt ökautnyttjandet av järnvägens resurser till fördel för samhällsekonomin.Nödvändiga anpassningsåtgärder måste i stor utsträckning ske i uppläggningenav den regionala trafiken. Det bör emellertid vara ett rimligt krav att deregionala huvudmännen får kännedom om planerade ändringar i interregionaltrafik i så god tid att ändringarna kan beaktas i trafikförsörjningsplaneringenför länen. I sammanhanget nämns att i de allmänna riktiinjer som regeringen harutfärdat för beräkning av ersättning för länshuvudmännens användning av SJ:ståg i lokal och regional trafik föreskrivs att SJ inför tidtabellsändringar igod tid skall samråda med behöriga trafikhuvudmän. Utskottet delar den uppfattning föredraganden i dessasammanhang givit uttryck åt och förutsätter för "sin del att de angivnariktlinjerna för arbetet på detta område fortsättningsvis tillämpas. Genom det anförda synes syftet medde i mofion 1981/82:1018 (fp) framförda yrkandena om dels samordning av SJ:ståg- och busstidtabeller i vissa fall, dels ett mer enhetligt taxesystem vidresa med olika trafikhuvudmän vara till väsentlig del tillgodosett. Motionensynes därför kunna lämnas utan särskild åtgärd. 3.2 Samordning mellan de statliga kommunikationsverken I propositionen lämnas enredogörelse för områden där ett samarbete mellan kommunikationsdepartmentetsmyndigheter etablerats eller kommer att etableras inom den närmaste tiden.Härav framgår bl. a. följande. I kommunikationsverkens rationaliseringsråd deltaraffärsverken (utom FFV), , och statskontoret. Rådet ärett samarbetsorgan i rationaliseringsfrågor. Verksamheten är organiserad i enhuvudkommitté och två samarbetsgrupper; samarbetsgruppen för administrativutveckling och samarbetsgruppen för teknisk rationalisering. Inomsamarbetsgruppen för administrativ utveckling finns ett särskilt ADB-projekt.Rådets uppgifter är att underlätta informationsutbyte mellan de myndigheter somär representerade i rådet och att ta initiativ till utvecklingsverksamhet somär av gemensamt intresse för två eller flera av rådets myndigheter. och har en särskild samarbetsgrupp,vars arbete bl. a. har lett till att verken nu gemensamt marknadsför tjänsternaPostfax 4 1981/82. TU1981/82:22 38 Man diskuterar också andra samarbetsprojekt,t. ex. fördelarna av att skicka telefonapparater till abonnenterna med post ochav att installera telefonautomater på postkontoren. Som kunder till varandrakan postverket och göra effektivitetsvinster och därmed besparingari resp. verksamhet. samarbetar även med andra affärsverk.Postverkets fordonsverkstäder håller konfinuerlig kontakt med andra affärsverksom har fordon på platsen. Hitfills har avtal om fordonsunderhåll tecknats medSJ i , med i och med domänverket i . IMalmö diskuteras ett samarbete med i första hand . SJ:s och regionala förvaltningar samråderfortlöpande i frågor som rör byggande av vägar och justering av befintligajärnvägssträckningar. Ett samarbete mellan SJ och i personalfrågor harinletts . Bakgrunden är det stora personalöverskott har ochförväntas få. I stället för att friställa personal eller omplacera personaleninom fill andra bostadsorter undersöks möjligheterna att erbjudapersonalen anställning vid SJ. Flera nya samverkansområden är aktuella. T. ex. diskuterasf. n. vid SJ en ändrad uppläggning av styckegodstransporterna. Utgångspunktenär därvid att styckegodsservicen i princip skall bibehållas på nuvarande nivå.På de platser där SJ:s godsmagasin läggs ner kommer styckegodshanteringen attkunna övertas av bl. a. postkontor, som då kommer att fungera som godsombud förSJ. Utredningen om samverkansmöjligheterna hos vissaaffärsverks och myndigheters verkstadsrörelser () har i juli1980 avlämnat betänkandet (Ds K 1980:4) Fordonsunderhåll i statliga verkstäder.I betänkandet och i remissvaren över detta finns förslag till åtgärder somskulle bidra till ett effektivare utnyttjande av verkstadsresurserna. Regeringenhar uppdragit åt affärsverken och vissa myndigheter att samordnaverksamheten i de statliga verkstäderna. För att i ett inledningsskedeunderlätta kontakterna mellan verken har regeringen utsett en särskild person.Resultatet av arbetet skall rapporteras till regeringen. Sammanfattningsvis konstateras i propositionen att enomfattande samverkan kommit till stånd mellan departementets myndigheter inomområden, där man har gemensamma resurser eller i övrigt har gemensammaintressen. Det är enligt föredraganden angeläget att samarbete av det härslaget ytterligare utvecklas, och att verken hela fiden uppmärksammarmöjligheterna att göra rationahseringsvinster genom samverkan. Utskottet delar denna uppfattning och vill särskiltunderstryka vikten av att man från regeringens sida även fortsättningsvisföljer utvecklingen på området. Utskottet som förutsätter att så sker har iövrigt inte funnit anledning-till erinran mot vad föredraganden i sammanhangetanfört. TU1981/82:22 39 Utskottet hemställer Investeringar för nästa budgetår samtvissa organisationsfrågor 1. att riksdagenmedger att statens järnvägars statskapital får sättas ned med 210 000 000 kr.under /83, 2. att riksdagenbemyndigar regeringen att föra tjänster med beteckningen Cp på övergångsstatoch i övrigt vidta de övergångsåtgärder som behövs med anledning avomorganisa-fionen inom SJ, 3. godkänner attstatens järnvägar får träffa hyresköpsavtal och långtidsförhyra (leasa)rullande materiel motsvarande ett anskaffningsvärde på , a. medbifall till regeringens förslag samt med avslag på motionerna 1981/82:606 (vpk) yrkandena la och 3, 1981/ 82:1021 (vpk), 1981/82:1894 (s) yrkande 7, 1981/82:2136 (s) yrkande 7 tiW för /83 anvisar ett reservationsanslag på 1 , b. avslårmotion 1981/82:1417 (vpk) om ett särskilt anslag för en treårsperiod på . för förstärkning av vinterbe redskap vid SJ - med början i 1982/budget med ett anslag på , 5. beträffande pendeltågstrafikoch övrig kollektivtrafik i Stock holmsregionen a. lämnarmotion 1981/82:593 (c) yrkandena 1, 2, och 4 utan åtgärd, b. lämnarmotion 1981/82:1615 (vpk) yrkande 1 utan åtgärd, c. lämnarmotion 1981/82:1871 (fp) yrkandena 1 och 2 utan åtgärd, d. avslårmotion 1981/82:593 (c) yrkande 3, e. avslårmotion 1981/82:1615 (vpk) yrkandena 2 och 3, 6. beträffande förbättradejärnvägskommunikationer inom Sö dermanlands län a. avslårmotion 1981/82:1014 (vpk), b. avslårmotion 1981/82:1400 (c), 7. beträffandeSödertälje södra järnvägsstation attriksdagen avslår motion 1981/82:1013 (vpk), 8. beträffande SJ:s ekonomiska måloch strukturplan för SJ att lämnar utan åtgärd a. motion1981/82:1836 (m) yrkande 1, b. motion1981/82:2048 (m) yrkande 4, TU1981/82:22 40 9. beträffande SJ:s organisationm. m. att lämnar utan åtgärd a. motion1981/82:1894 (s) yrkande 11, b. motion1981/82:1849 (c) yrkande 2, 10. för granskning av SJ:s verksamhet attriksdagen avslår motion 1981/82:359 (m), 11. beträffandejärnyägsinvesteringar i , ni.