bet · G501SoU33 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:33 om vissa åtgärder för handikappade, m. m. 1981/82:100 bil. I betänkandet behandlas regeringensi proposition 1981/82:100 bilaga 8 () framlagda förslag omanslag för /83 under avsnitt D. Sociala serviceätgärder, såvittavser punkterna D 1 och D 2, samt avsnitt K. Vissa åtgärder för handikappadejämte motioner. Bidrag till social hemhjälp. Regeringen har underpunkt D 1 (s. 100 och 101) föreslagit att till Bidrag till socialhemhjälp för /83 anvisa ett förslagsanslag av 1 . I motion 1981/82:1119 av LarsWerner m. fl. (vpk) föreslås, såvitt här är i fråga (yrkande 3), aft riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder för aff genomföra eff rikstäckande systemmed ledsagarservice i enlighet med vad som anförs i motionen. Från anslaget utgår statsbidrag med35 % av kommunernas bruffokosfnader för den sociala hemhjälpen. Insatser frånden sociala hemhjälpen utgår huvudsakligen till äldre, men den är också enbetydelsefull del av samhällets åtgärdssysfem på handikappområdet. Tillräckligsocial hemhjälp är en förutsättning för aff handikappade skall kunna levasjälvständigt i egna bostäder. Arbetsuppgifterna inom hemhjälpsverksamhefen utförshuvudsakligen i anslutning fill själva bostaden, såsom hjälp med aft handla,laga mat och städa. Verksamheten har emellerfid kommit att utvecklas till enpersonlig service i en vidare bemärkelse. I proposifion 1976/77:87 om insatserför handikappades kulturella verksamhet anförde föredragande statsrådet att defvar en viktig uppgift för den sociala hemhjälpsorganisationen att ledsagahandikappade utom hemmet, t. ex. för inköp, besök hos vänner, deltagande ikulturlivet och under en promenad. Utskottet fann inget aff erinra mot vadföredraganden anfört i detta hänseende (se SoU 1976/77:28). Även isocialtjänstproposifionen underströks betydelsen av att hemhjälpsverksamhefenutvecklades fill en social service med syfte atf göra def möjligt för 1Riksdagen 1981/82. SoU 1981/82:33 2 handikappadeaft delta i olika verksamheter efter egna önskemål (prop. 1979/80:1 del A s.301). I en motion i anledning av proposifionen framställdes yrkandet aft densociala hemhjälpen, utöver hjälp i hemmet, borde hjälpa handikappade fillkontakter, stimulera och aktivera. Utskoffef, som instämde i de övervägandensom gjorts i proposifionen i denna del, ansåg infe aff mofionen påkallade någotsärskilt uttalande av , eftersom de synpunkter som framförts imotionen i allt väsentligt överensstämde med propositionens förslag (SoU1979/80:44 s. 54). Iårets budgetproposition (bil. 8 s. 100) hänvisas bl. a. fill den utveckling sompågår inom den sociala hemhjälpen med nya arbetsformer, t. ex. ledsagning. Densociala hemhjälpen anges där vara ett viktigt medel för atf bryta isolering föräldre och handikappade och skapa goda livsvillkor, socialt och kulturellt. Imotion 1981/82:1119 (yrkande 3) av m. fl. (vpk) föreslås atf effrikstäckande system med ledsagarservice inrättas, administrativt sammankopplatmed färdtjänsten, genom vilket handikappade, som vill ha sällskap för ett bio-eller teaterbesök, för eff besök pä någon institution eller helt enkelt baraför atf komma ut, skall kunna rekvirera ledsagare som de begärfärdtjänst. I motionen anges aff kommunerna bör svara för verksamheten, men affden bör finansieras med statsbidrag. Utskottetvill understryka sin tidigare redovisade uppfattning aff det är väsentligt attde handikappade ges möjlighet aff delta i olika slags verksamheter efter frittval så att social och kulturell isolering bryts. En ledsagarservice med detinnehåll som föreslås i motionen är emellertid redan på väg att genomförasgenom den utveckling av den sociala hemhjälpens roll som skett. Utskottet harfidigare ställt sig bakom denna inriktning av hemhjälpsverksamhefen. Mot den nuangivna bakgrunden påkallar mofionsyrkandet inte någon åtgärd av . Idetta sammanhang kan även erinras om det försök med en riksfärdf jänst somriksdagen beslutat om (prop. 1978/79:99, , rskr 419). Försöket skallförefas under fre år inom en kostnadsram av 20 milj. kr. Syftet medriksfärdfjänst en är atf tillgodose mycket gravt handikappades resebehovutanför hemkommunens trafikområde. I direkfiven för riksfärdfjänsfen ingår bl.a. att pröva frågan om behov av ledsagare under resa och hur ledsagares resaskall bekostas. Enligt uppgift från har varfjärde resenär begärt och fått ersättning från underresa. Ledsagarens roll är här att tillgodose den handikappades behov av hjälpunder resan, t. ex. vid ett tågbyfe. Utskottethar infe något aff erinra mot regeringens förslag fill medelsanvisning. 1. beträffande genomförandet av ett rikstäckandesystem med ledsagarservice att avslår mofion 1981/82:1119 yrkande 3, SoU1981/82:33 3 2. beträffande medelsanvisningen affriksdagen fill Bidrag till social hemhjälp för /83 anvisar ettförslagsanslag av 1 . Bidrag till färdtjänst. Regeringen har underpunkt D 2 (s. 101 och 102)föreslagit aff till Bidrag till färdtjänst för /83anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1981/82:1119 av LarsWerner m. fl. (vpk) föreslås, såvitt här är i fråga (yrkandena 1 och 2), 1. att uttalar aftstatsbidragen till färdtjänsten bör förstärkas och hemställer hos regeringen omförslag härom, 2. att hos regeringenhemställer om förslag till kvalitetsnormer för färdtjänsten för aft garanteraen jämn kvalitet över hela landet, varvid även begränsning i antal resor ochresornas längd inom trafikområdet liksom andra diskriminerande bestämmelseravskaffas. Färdtjänsten är ett komplement tillden allmänna trafikförsörjningen och är avsedd för personer som på grund avhandikapp har väsentliga svårigheter aff förflytta sig på egen hand elleranlita allmänna kommunikationer. Statsbidrag utgår för del av kommunernaskostnader för verksamheten. Fr. o. m. har statsbidragsreglernaändrats i syfte aff begränsa ökningstakten för bidraget. Bidraget är liksomtidigare av bruttodriftkosfnaderna, inräknat kostnaderna för arbetsledare.Härutöver finns emellertid en ny regel som innebär aff en kommun infeobegränsat får bygga uf verksamheten med statsbidrag. Utskottet begärde i samband med behandlingen av förrabudgetpropositionen (SoU 1980/81:17, rskr 242) atf effekterna av de nyabidragsreglerna skulle studeras och redovisas för . Med anledning avufskottets begäran har regeringen uppdragit åf atf senast den 1september 1982 inkomma med en kommunvis gjord jämförelse av utgivna statsbidragavseende verksamhet under kalenderåren 1980 och 1981. I motion 1981/82:1119 (yrkande 1) av m. (vpk) vill mofionärerna atf statsbidragen fill färdtjänsten skall förstärkas. Utskottet behandlade vid /80 en motion medbegäran om förstärkning av statsbidraget till färdtjänsten (SoU 1979/80:29).Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till vissa uttalanden i proposition1978/79:95 om den kommunala ekonomin. I propositionen hade utan erinran frånriksdagens sida anförts aft det finns skäl att bibehålla bidragsgivning till 1* 1981/82. SoU1981/82:33 4 den kommunala färdtjänsten, men aft bidraget bör omprövasmed vissa mellanrum. Enligt propositionen innebar den allmänna inriktningen avreformen rörande den kommunala ekonomin att def borde ske en successivförskjutning av tyngdpunkten i statsbidragsgivningen till kommuner ochlandstingskommuner och aft skatfeutjämningssysfemet därvid borde svara för enökad andel på de speciella statsbidragens bekostnad. Utskottet vidhåller sin fidigare uppfattning i den häraktuella frågan. Till de tidigare redovisade skälen kommer aft det nuvarandebudgetläget infe ger utrymme för förstärkning av statsbidraget. Motion1981/82:1119 avstyrks därför i här aktuell del (yrkande 1). I den nämnda mofionen begärs också (yrkande 2) aft detinförs kvalitetsnormer för färdtjänsten i syfte att garantera en jämn kvalitetöver hela landet varvid även begränsningar i antalet resor och resornas längdliksom andra diskriminerande bestämmelser avskaffas. Utskottet har tidigare, senast vid /81,behandlat motioner om införandet av en fastsfälld minimistandard förfärdtjänsten. I sitt av godkända betänkande i ämnet (SoU 1980/81:17)anförde utskottet atf def var önskvärt aft de olikheter i färdf jänsfservicesom finns mellan olika kommuner skulle komma aff utjämnas så atf en rimligminimistandard uppnås. Utskottet ansåg def vara av vikt atf man vidutvärderingen av de nya bidragsreglerna särskilt uppmärksammar i vad månreglerna lett till en sådan utjämning. Utskottet finner att motionärernas begäran omkvahfefsnormer för färdtjänsten inryms i det krav på en rimlig minimistandardför färdtjänsten som utskottet tidigare ställt sig bakom. Def kravet bör ienhghef med ställningstagande uppmärksammas särskilt i den nupågående utvärderingen av bidragsreglerna. Enligt utskottets mening börresultatet av utvärderingen avvaktas innan man överväger någon förändring avreglerna. Motionsyrkandet avstyrks därför (yrkande 2). Utskottet vill i sammanhanget erinra om aft utskoffeffidigare uttalat sig om diskriminerande bestämmeilser inom färdtjänsten sominnebär avstängning vid missbruk av systemet (se SoU 1979/80:29). Utskottet har infe något aft erinra mot regeringensförslag fill medelsanvisning. 1. beträffande frågan omförstärkning av statsbidraget aff avslår motion 1981/82:1119 yrkande 1, 2. beträffande införandet av kvalitetsnormer för färdtjänsten m. m. aftriksdagen avslår motion 1981/82:1119 yrkande 2, affriksdagen fill Bidrag till färdtjänst för /83 anvisar ettförslagsanslag av . SoU1981/82:33 5 Vissa åtgärder för handikappade Kl. Kostnader för viss utbildning av handikappade.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt K 1 (s. 218-220) ochhemställer attriksdagen till Kostnader för viss utbildning av handikappade för budgetåret1982/83 anvisar ett förslagsanslag av 19 280 000 Statens handikappråd.Regeringen har under punkt K 2 (s. 220-222) föreslagit att tillStatens handikappråd för budgetaret 1982/83 anvisa ett förslagsanslag av . I mofion 1981/82:742 av GretheLundblad m. fl. (s) hemställs att hos regeringen begär en utredningom en samordning eller uppgiftsdelning mellan och socialstyrelsensrådgivande . I mofion 1981/82:742 av GretheLundblad m. fl. (s) framställs ett yrkande som syftar till atf def skalltillsättas en utredning om en samordning eller uppgiftsdelning mellan statenshandikappråd och handikappbyrå, fill vilken knutitssocialstyrelsens handikappnämnd (tidigare benämnd ). skall enligt sin instruktion(1979:421) verka för förbättrade levnadsförhållanden för handikappade och ifrågor som rör handikappade främja samarbetet mellan samhällets organ samtmellan dessa och handikapporganisationerna. Def åligger rådet särskilt aff inomsitt verksamhetsområde a) följa samhällets insatser för handikappade och verkaför en samordning av dem, b) verka för aff samhällsorganen i sin verksamhetbeaktar handikappfrågorna, c) följa och främja forsknings- och utvecklingsarbetetpå handikappområdet samt sprida kännedom om resultatet av sådant arbete, d)stödja arbetet inom kommunala handikappråd och länshandi-kappräd samt e)bedriva upplysningsverksamhet i handikappfrågor. Rådet skall ge förslag tillfördelning av statsanslaget till handikapporganisationerna. Rådet består av 18 ledamöter som utses av regeringen. Ordförandeär en riksdagsledamot. I rådet ingår dessutom företrädare för statliga myndigheter,samt handikapporganisationerna. De statligamyndigheterna är arbefarskyddsstyrelsen, ,bosfadssfyrelsen, , , socialstyrel- SoU1981/82:33 6 sen och statens planverk. Handikapporganisationerna haråtta ledamöter som representerar de fem handikappgrupperna rörelsehindrade,synskadade, döva och hörselskadade, medicinskt handikappade och psykiskthandikappade. Rådet harett kansli med nio anställda. är enligt sin instruktion (1981:683)central förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör bl. a. socialtjänst ochomsorger om psykiskt utvecklingsstörda, i den mån def infe ankommer pä annanstatlig myndighet aff handlägga sådana ärenden. byrå för handikappfrågor tillkom den 1juli 1981 i samband med omorganisationen av . handladesfrågorna om handikappade dels på långvårdsbyrån, dels på byrån för omsorger omutvecklingsstörda. Byrån har planerats för 20 tjänster, men skall efterföreskriven anslagsminskning t. v. omfatta 18 tjänster. Av dessa är 13 besafta. Handikappbyrån skall svara för a) omsorger om psykiskt ochfysiskt handikappade samt den verksamhet som regleras i omsorgslagen, b) attsocialstyrelsen aktivt verkar för atf de mål och riktiinjer riksdag ochregering fastställt atf gälla inom handikappområdet skall förverkligas påcentral, regional och lokal nivå, c) tillsyn inom handikappområdet bl. a. genomomsorgslagen, socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen, d) planeringinom handikappområdet, vilket bl. a. innebär medverkan till aff få framkunskapsunderlag vad gäller servicens och omsorgernas organisation, innehålloch resursmässiga förutsättningar, e) vissa kartläggnings- ochutredningsprojekt i syfte att inskaffa kunskaper om handikappades speciellabehov samt f) habihferingsfrågor. I den till handikappbyrån knutna handikappnämnden ingårrepresentanter för olika byråer inom , för statens handikapprådoch för handikapprörelsen. Nämnden har till uppgift atf vara ett rådgivandeorgan för , aff utgöra eff forum för behandling av övergripandeoch principiella handikappfrågor samt atf mottaga och inom handikapprörelsensprida information om arbete på handikappområdet. Mofionärerna menar aff det av såväl besparings- someffektivitetsskäl kan finnas anledning atf utreda frågan om en eventuellsammanslagning av och handikappbyrå ellerett utvidgat samarbete mellan dem efter en uppdelning av uppgifterna dememellan. Med anledning av vad motionärerna sålunda anfört finnsskäl erinra om följande. I ingår som ovan nämnts, förutomrepresentanter för handikapprörelsen, representanter för landstings- ochkommunförbunden och för de sju centrala verk vilkas arbete i särskilt hög gradgäller handikappade. Genom denna sammansättning har tillförsäkratsen mycket bred förankring hos dem som är verksamma på handikappområdet.Handikapprådet har således en väsenfiig uppgift som SoU1981/82:33 7 samarbets- och kontaktorgan mellan de stathga verken, debåda kommunförbunden och handikapprörelsen. handikappbyrä ingår i styrelsensavdelning för socialtjänst. Vid byrån handläggs huvuddelen av de uppgifterbeträffande omsorger om handikappade som fillhör socialstyrelsensverksamhetsfält. I den till byrån knutna handikappnämnden saknas representanterför andra statliga verk. Utskottet delar motionärernas uppfattning atf två statligaorgan infe bör ha samma arbetsuppgifter. Den lämnade redovisningen visaremellerfid att arbetsuppgifterna för väsentligt skiljer sig fråndem som ankommer på handikappbyrån. Med hänsyn härtill anser utskottet aft detinte är motiverat aff man närmare prövar frågan om en sammanslagning av de bådaorganen. Då def gäller frågan om samarbetet mellan handikapprådetoch handikappbyrån finns skäl erinra om att är representerad ihandikapprådet, som i sin fur har en representant i handikappnämnden.Förutsättningarna för ett gott samarbete mellan de båda organen är därför goda,vilket bl. a. är ägnat aft motverka dubbelarbete. För den händelse manframdeles skulle finna aff det likväl krävs några jämkningar av socialstyrelsensoch handikapprådefs instruktioner för att underlätta samarbetet eller för affundvika dubbelarbete torde sådana instrukfionsändringar kunna komma till ståndutan någon särskild utredning. Medhänvisning fill def anförda avstyrker ufskoffet motionen. Utskoffef har infe något aft erinra mot regeringensförslag fill medelsanvisning. 1. beträffande en utredning om ensamordning eller uppgiftsdel ning mellan och handi kappbyrå attriksdagen avslår motion 1981/82:742, affriksdagen till för /83 anvisar ettförslagsanslag av . Bidrag till driften avsärskolor m.m. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna K 3 och K 4 (s. 222-226) ochhemställer 1. aft riksdagenför /83 anvisar fill Statens hundskola ett förslagsanslag av , 2. att riksdagenför /83 anvisar till Bidrag till driften av särskolor m. m. ettförslagsanslag av . SoU1981/82:33 8 Bidrag till handikapporganisationer. Regeringenhar under punkt K 5 (s. 226-228) föreslagit atf till Bidrag fillhandikapporganisationer för /83 anvisa eff reservationsanslagav . I motion 1981/82:1099 av . (s) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 2), atf beslutaraff fill Bidrag till handikapporganisationer för /33 anvisa effi förhällande fill regeringens förslag med . I motion 1981/82:1291 av LennartBladh m. fl. (s) hemställs atf som sin mening ger regeringen fillkänna vad som i motionen anförts om klarläggande av handikapporganisationernasomfattande tidskriftsutgivning och tidskrifternas behov av årligt garanteratstatligt stöd i likhet med kulturtidskrift sstödet. Från anslaget fårhandikapporganisationerna bidrag dels till sin allmänna verksamhet, dels tillinsatser för flerhandikappade. Anslaget har ökat mycket kraftigt under senareär. Anslaget, som /77 var 5,5 milj. kr., uppgår innevarandebudgetär till . För nästa budgetår föreslås en uppräkning avanslaget med . Av bidraget är 5 milj. kr.avsedda för flerhandikappområdef. Regeringen beslutar om fördelningen av anslagsbeloppefmellan organisationerna efter förslag av . Innevarandebudgetär har bidrag tillerkänts 27 organisationer. Bidragen skall i så litenutsträckning som möjligt styra verksamhetens inriktning. Medlemmarna ihandikapprörelsen skall själva avgöra vilka insatser de anser mest väsentligaoch hur de skall utformas för atf ge bästa resultat. I motion 1981/82:1099 (yrkande 2) av m. fl. (s)yrkas en uppräkning av anslaget med 2 milj. kr. utöver vad regeringenföreslagit. Utskottet delar motionärernas uppfattning aft det ärväsentligt att handikapprörelsen får det stöd som behövs för atf den skallkunna fullfölja sina uppgifter och motsvara de krav som samhället ställer påden. Som framgått av vad som ovan anförts har regeringen - trots det svåraekonomiska läget och trots att ytterst restriktiva bedömningar har måst görasför den statliga bidragsgivningen inom angelägna områden - avsevärträknat upp anslaget. Det kan vidare nämnas atf ungdomsverksamheten inomHandikappförbundens centralkommitté i fortsättningen kommer atf få bidrag frånanslaget Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m. underufbildningshuviidfifeln. SoU 1981/82:33 9 merdessutom att kunna räkna med undersföd från allmänna arvsfonden för särskildaprojekt och försöksverksamhet i ungefär samma omfattning som under är 1981eller med 4,8 milj. kr. Mot bakgrund härav anser sig utskottet infe kunnafillstyrka en uppräkning av anslaget utöver vad regeringen föreslagit.Utskottet avstyrker därför motionsyrkandef. Imofion 1981/82:1291 av m. fl. (s) fas upp frågan om det statligastödet för utgivning av handikappfidskrifter. Handikappfidskrifternaerhåller statligt stöd enligt förordningen (1977:607) om stöd tillorganisationsfidskrifter. Sådant stöd utgår dels till medlemsblad, dels tillbl. a. tidskrifter som företräder handikappade eller arbetshindrade. Stödetbestår av en fast och en rörlig del. För /83 föreslås enomläggning av stödet som innebär aft den fasta bidragsdelen höjs frän nuvarande2 . Stödet fill varje exemplar höjs. Taket för stöd fillden enskilda tidskriften sänks från 1 milj. kr. ibesparingssyfte och för aff gynna de små och ekonomiskt mindre bärkraftigaorganisationernas tidskrifter på bekostnad av de stora organisationernastidskrifter (prop. 1981/82:100 bil. 12 s. 181). Kulfurtidskriftssfödutgår enligt förordningen (1977:393) om stafligt stöd fill kulturtidskrifter.Med kulturtidskrift avses tidskrift som med sitt huvudsakhga innehåll vändersig till en allmän publik med samhällsinformation eller med ekonomisk, socialeller kulturell debatt eller som huvudsakligen ger utrymme för analys ochpresentation inom de skilda konstarternas områden. Villkor för att bidrag skallkunna beviljas är bl. a. atf tidskriftens intäkter inte beräknas täckakostnaderna samt atf def för dess utgivande infe finns eller kan påräknasfillräckligt stöd från annat håll. Vid bedömning av bidragsbehovet skall hänsynfas fill om tidskriften får organisafionstidskrifts-stöd. För budgetåret1981/82 har beviljats stöd till ca 180 tidskrifter med bidragsbelopp om mellan4 000 och . Motionsförslagetsyftar fill atf def skall ske eff klarläggande av handikapporganisationernastidskriftsutgivning och tidskrifternas behov av ärligt garanterat statligt stödi likhet med kulfurtidskriffsstödef. Utskottetbehandlade en likartad motion vid /80. Utskottet framhöll då isitt av godkända betänkande (SoU 1979/80:29) bl. a. den storabetydelse handikapprörelsens tidskrifter har som medlemstidningar och somopinionsbildare i den allmänna debatten och underströk vikfen av affhandikappfidskrifter får stöd av samhället. Utskottet hänvisade emellerfidfill aff varje handikapporganisation som får bidrag från förevarande anslagsjälv får avgöra vilka insatser som den anser mest väsentliga och sålunda självfår fördela def för den allmänna verksamheten avsedda bidraget på ohkaverksamheter inom organisationen. Utskottetvidhåller den uppfattning som kom fill uttryck i def redovisade betänkandet.Som utskottet också framhöll i betänkandet ges, i den mån anslaget räknas upp,ett ökat utrymme för de olika handikapporganisationerna aft- om de så önskar-satsa medel på sin tidskriftsutgivning. SoU 1981/82:33 10 ärsamtidigt medvetet om aft en rad andra verksamhetsgrenar också ställer krav påorganisationernas resurser. Liksom vid den fidigare behandlingen av den häraktuella frågan är emellertid budgetläget sådant atf någon särskild uppräkningav anslaget med hänsyn till handikapporganisationernas behov av medel förtidskriftsutgivning infe kan förordas; utskoffef har i det föregående behandlatfrågan om anslagets storlek. Utskottet finner def infe heller motiverat med ettsådant klarläggande av fidskriftsutgivningen m. m. som motionärerna efterlyser;syftet synes vara atf en särskild utredning skulle tillsättas. Utskottetavstyrker således motion 1981/82:1291. 1. beträffande stödet till handikapptidskrifter affriksdagen avslår motion 1981/82:1291, 2. beträffande medelsanvisningen att med bifallfill regeringens förslag och med avslag på motion 1981/82:1099 yrkande 2 fillBidrag till handikapporganisationer för /83 anvisar ettreservationsanslag av . Kostnader för viss verksamhet för synskadade. Utskottet fillstyrkerregeringens förslag under punkt K 6 (s. 228-231) och hemställer atf tillKostnader för viss verksamhet för synskadade för /83 anvisarett förslagsanslag av 11964 000 Ersättning till postverket för befordran av blindskriftsförsändelser. Regeringen har under punktK 7 (s. 231 och 232) föreslagit att fill Ersättning till postverketför befordran av blindskriftsförsändelser för /83 anvisa ettfcirslagsanslag av . I motion 1981/82:1099 av m. fl. (s)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 1), aft beslutar aff fillErsättning till postverket för befordran av blindskriftsförsändelser /83 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . I motion 1981/82:1292 av ()hemställs atf vid behandlingen av proposition 1981/82:100, bil. 8,beslutar att för /83 till Ersättning fill postverket förbefordran av blindskriftsförsändelser anvisa ett förslagsanslag av 15 093 000kr. SoU 1981/82:33 11 Regeringens förslag innebär aff den hittillsgällande portofriheten för blindskriffsförsändelser skärs ner. Anslagetföreslås minskat från . innevarande budgetår till 2,4 milj. kr.Enligt förslaget skall endast de synskadade själva åtnjuta portofrihef förblindskriffsförsändelser, medan bibliotek, som förmedlar falböcker fillsynskadade, faltidningar, institutioner och andra organisationer, som sänderuf punktskrift och talband, i fortsättningen skall betala porto förförsändelserna. Imotionerna 1981/82:1099 (yrkande 1) av m.fl. (s) och 1981/82:1292 avNils Carishamre (m) begärs atf postverket tilldelas ytterligare medel förbefordran av blindskriftsförsändelser, nämligen i motion 1981/82:1099 10 milj.kr. och i mofion 1981/82:1292 .