bet · G501TU16 · 1981-12-31 00:00:00 — anvisas för byggande av bro mellan Brosundenoch Rosendala i , - i motion 1981/82:1420 (s) att 84,5 milj. kr. anvisas för väg- och brobyggnaderi , - i motion1981/82:1850 (s) att 36 milj. kr. anvisas för väg- och brobyggnader iKopparbergs län, - i motionerna1981/82:1859 (s) och 1981/82:2008 (s) att vissa väg- och brobyggnader iVärmlands län påbörjas, - i motion1981/82:1863 (s) att 35,5 milj. kr. anvisas för vägbyggnadsprojekt iVästerbottens län, - imotion 1981/82:1884 (s) att vissa väg- och brobyggnadsobjekt i 1" 1981/82. TU1981/82:16 12 och län påbörjas, - i motion 1981/82:1886 (s) att enbrobyggnad mellan och Björsund i påbörjas. Vidare begärs i motion 1981/82:1855(vpk) att 5 milj. kr. anvisas för upprustning av mellan ochAnge (vilket projekt f. ö. ingår bland de i motionerna 1981/82:1402 (s),1981/82:1894 (s) och 1981/82:2136 (partimotion s) aktualiseradebyggnadsföretagen. Såsom framhålls i propositionen ärregeringens förslag om en oförändrad nominell nivå om 900 milj. kr. förbyggande av statliga vägar under nästa budgetår en följd av statsmakternasfidigare beslut om besparingar i den statliga vägbyggnadsverksamheten. Av propositionen framgår också attden nominellt oförändrade anslagsnivån till viss del har kompenserats genom demedel som regeringen anvisat för sysselsättningsfrämjande åtgärder vidvägverket. har regeringen anvisat sammanlagt 209,4 milj. kr.till olika vägobjekt med stöd av den s. k. finansfullmakten. Dessasysselsättningsfrämjande medel har inneburit att flera objekt som ingår igällande flerårsplan har kunnat utföras tidigare än som eljest skulle ha varitmöjligt. En viss avlastning har härigenom uppnåtts av den eftersläpning iplanerna som den oförändrade anslagsnivån gett upphov till. För vägbyggnadsändamål kan även () anvisa medel. har vägbyggandet med AMS-medel minskat kraftigt.Är 1978 anvisades 501 milj. kr., 334 milj. kr., 226 milj. kr.och sammanlagt ca 185 milj. kr. Vägbyggandet meddessa medel drivs dels i AMS regi, dels i regi. Vägbyggandet i AMSregi har ökat något under dessa år medan byggandet i regi harminskat kraftigt. Såväl minskningen av de totala AMS-insatserna som byggandet ivägverkets regi innebär enligt föredraganden att kraftfullt måsteanpassa sin organisation till de stora reala minskningarna avvägbyggnadsmedlen. Eftersom mer än hälften av vägbyggnadsmedlen går tillentreprenader minskar sysselsättningen även inom anläggnings-, konsult-, åkeri-och entreprenadmaskinbranscherna. har vidare, enligt propositionen, under åretpåbörjat arbetet med revideringen av gällande flerårs- och fördelningsplaner.Nya planer skall upprättas . F. n. pågår arbete i länen ochkommunerna med en s. k. bristanalys och objektinventering. Planeringsarbetetkommer att fortgå enligt anvisningar. Ibörjan av skall regeringen utfärda anvisningar för planeringen medavseende dels på inriktningen av vägbjggandet, dels på den anslagsnivå somplaneringen bör utgå från. Utskottet finner i likhet medmotionärerna en ökad medelstilldelning på detta område vara i hög gradangelägen men anser sig ändock - på de av föredraganden anförda skälen - böragodta regeringens förslag. Att som mofionärerna föreslagit de av dem begärdaytterhgare anslagsmedlen av skulle fördelas på de i motionernaangivna enskilda objekten eller särskilda länen finner utskottet helt uteslutetoch avvisar därför bestämt förslagen härom. har inte att ta ställningtijl frågor av detta slag och bör inte heller göra det. Enligt gällandeväglagstiftning ankommer det nämligen - varfill utskottet i det följandeåterkommer - på de centrala, regionala och lokala vägmyndigheterna, som ocksåbesitter den erforderliga sakkunskapen, att pröva frågorna härom. fidigare i olika sammanhang framhållit är det en inte minst frånplaneringssynpunkt komplicerad och tidskrävande process som i de enskildafallen föregår vägfrågornas lösning. De stora kostnaderna för vägbyggandet ochden begränsade medelsfilldelningen härför nödvändiggör noggranna avvägningarmellan olika projekt och mellan alternativa lösningar med avseende på arbetenasutförande m. m. Behov av samordning med andra planeringssektorer och intressenhar därvid medfört ökade krav på vägplaneringens inordnande i den totalasamhällsplaneringen. I vad gäller länsstyrelserna har de ett avgörandeinflytande på vägfrågorna dels genom sitt allmänna planerings- ochbeslutsansvar på regional nivå, dels genom sina speciella uppgifter avseendebebyggelseplaneringen och natur- och miljövårdsområdena och dels genom debefogenheter som väglagsfiftningen ger dem. Under alla skeden av vägplaneringenförekommer med kommuner och andra berörda intressenter ett omfattandesamrådsförfarande som fill sina huvuddrag är reglerat i väglagstiftningen. Detsystem för planeringen av väghållningen, planläggning och projektering, somsedan länge används av tillsammans med länsstyrelser och kommuner ärkonstruerat så att erforderliga kompromisser och anpassningar till regionaltrafikplanering och fysisk samhällsplanering skall kunna tillgodoses. uppfattning är det mot bakgrund härav av stor vikt att vägbyggnadsobjektentillkommer i den prioriteringsordning som de regionala instanserna i samverkanmed den centrala fackmyndigheten uppställt. bör därför inte inlåtasig på en prövning av enskilda objekt eller fördelningen länen emellan avanslagsmedlen. Utskottetvill f. ö. erinra om att nu gällande planerings- och beslutsordning på dettaområde tillkommit efter ett omfattande utredningsarbete och en rad beslut frånstatsmakternas sida samt fått en utformning som ur många synpunkter ansettsförebildlig. Den kännetecknas också, som utskottet vid flera tillfällentidigare framhållit, av stor flexibilitet, som är av betydande värde inte minsti nuvarande arbetsmarknadssituation. Ettbifall.till motionerna skulle dessutom innebära ytterligare krav på anslagshöjningarom 500 milj. kr. för efterföljande budgetår samt däremot svarande bindningarmed avseende på prioriteringen i flerårsplanerna, vilket utskottet inte hellerkan tillstyrka. Samtiiga motionsyrkanden i här berörda delar avstyrksföljaktligen. TU1981/82:16 14 Från anslaget Bidrag till drift avkommunala vägar och gator lämnas bidrag till kommun av det beloppvartill de skäliga kostnaderna för drift av de bidragsberättigade vägarna ochgatorna beräknas uppgå. Driftkostnaden fastställs för en tvåårsperiod avstatens vägverk och efter kommunens hörande. Beräkningen kan justeras underlöpande tvåårsperiod om väsentligt ändrade förhållanden inträder.Bidragsgivningen regleras genom kungörelsen (1971:955) om statsbidrag tillväg- och gatuhållningen i vissa kommuner (ändrad senast 1977:1131). Bidragutgår i mån av tillgång på medel. Anslaget är för innevarande budgetår upptaget med 374,3milj. För nästa budgetår föreslås av regeringen en medelsanvisning om 450,5milj. I motionerna 1981/82:1894 (s) och1981/82:2136 (partimotion s) yrkas en ytterligare höjning av anslaget med 25milj. - i första hand för vinterväghållningens behov. Utskottet tillstyrker den avregeringen föreslagna medelsanvisningen, m. m. som överensstämmer med den iföregående års budgetproposition beräknade planeringsramen för budgetåret1982/83 och som redan den innebär en ökning med 76,2 milj. kr. Av det anfördaföljer att utskottet avstyrker motionsyrkandena i fråga. och de väghållandekommunerna bör enligt propositionen erhålla en planeringsram för bidragen ävenunder . Föredraganden avser att föreslå regeringen att ensärskild proposition läggs fram med anledning av väghållningsutredningensförslag och därvid återkomma till berörda frågor. I kompletteringspropositionen1980/81:150 aviserades vidare enligt föredraganden en översyn av debestämmelser som f. n. gäller för utbetalning av statsbidrag m. m. i syfte attvidta ändringar som leder till att statens räntekostnader minskar. Enligt kungörelsen (1971:955) om statsbidrag till väg- ochgatuhållningen i vissa kommuner skall det bidrag till drift av väg eller gatasom tillkommer kommun för löpande kalenderår utanordnas av statens vägverk . Med hänvisning till vad som anfördes i nämnda kompletteringspropositionföreslår föredraganden nu - efter samråd med chefen för budgetdepartementet -att utbetalningsregeln ändras så att bidrag till kommunerna utbetalas efter bidragsårets utgång. Statens räntekostnader kan därmed beräknasminska med 20,5 milj. kr. Det föreslås få ankomma på regeringen att senareändra bestämmelserna i kungörelsen på sätt som sålunda föreslagits. Denföreslagna ändringen av utbetalningsregeln avses skola tillämpas /83, vilket innebär att bidraget till kommunerna för bidragsåret1982 utbetalas . Utskottet tillstyrker att så sker. TU1981/82:16 15 Anslaget Bidrag till byggande avkommunala vägar och gator uppgår för innevarande budgetår till 320 milj. kr. Bidragsgivningen från anslaget regleras genom kungörelsen(1971:955) om statsbidrag till väg- och gatuhållning i vissa kommuner.Statsbidrag till byggande av tunnelbana kan under vissa förutsättningar utgåfrån detta anslag till kommun, landstingskommun och kommunalförbund. Dennabidragsgivning regleras genom kungörelsen (1971:965) om statsbidrag tillbyggande av tunnelbana. Bidrag utgår i mån av tillgång på medel. Från anslagetutgår även bidrag till kommuner för att bygga cykelleder ochkollektivtrafikanläggningar som tillgodoser ett allmänt kommunikationsbehov.Denna bidragsgivning regleras genom förordningen (1980:720) om statsbidrag förcykelleder samt anordningar och åtgärder som främjar viss busstrafik. Föredraganden erinrar om attriksdagen beslutat en besparing på anslaget med 50 milj. kr. för budgetåret1981/82. Med hänvisning härfill och till det statsfinansiella läget m.m.förordas att anslaget tas upp med oförändrat 320 milj. kr. I mofionerna 1981/82:1894 (s) och1981/82:2136 (parfimofion s) yrkas att beslutar att sammanlagt 20milj. skall stå fill kollekfivtrafik-beredningens förfogande för deuppgifter som anges i motionerna. Som följd härav föreslås vidare attbidragsanslaget för byggande av kommunala vägar och gator räknas upp med 20milj. till 340 milj. kr. Mofionärerna föreslår därvid en rad olika åtgärder för attförbättra förutsättningarna för en utveckling av den kollekfiva trafiken. a. genomförande av KOLT:s förslag om statsbidrag till anläggningarför den kollektiva trafiken och en förnyelse av forsknings- och utvecklingsarbetetpå kollektivtrafikområdet m. m. Som ett led i utvecklingen förklaras det vara angeläget attstimulera till försök med nya trafiksystem, planeringssystem,trafikledningssystem, information till kollektivtrafikanterna osv. Det ansesockså vara angeläget att en utveckling stimuleras när det gäller fordon ochfordonskomponenter. I motion 1981/82:605 (partimotion vpk) erinras om att frånförevarande anslag utgår bidrag fill kommunerna för byggande av cykelleder ochkollekfivtrafikanläggningar som fyller ett allmänt kommunikafionsbehov.Kollekfivtrafikanläggningar och cykelleder är enligt motionen angelägna om manvill minska trafikolyckornas antal. Motionärerna föreslår därför enanslagshöjning med 20 milj. kr. vilken anses till övervägande delen börareserveras för bidrag fill att främja busstrafik och cykelleder. Utskottet har vid sin prövning avberörda frågor inte funnit sig berett att tillstyrka motionärernas förslag omen anslagsökning för ändamålet med 20 milj. kr. och avstyrker därför mofionernai berörda delar. Anslaget bör alltså tas upp med det av regeringen föreslagna beloppetom 320 milj. kr. TU1981/82:16 16 Anslaget Bidrag till drift avenskilda vägar m. m. uppgår för innevarande budgetår till 242 milj. kr. Förnästa budgetår föreslås anslaget utgå i enlighet med den planeringsnivå somriksdagen angett för , dvs. med 274,8 milj. kr. I motion 1981/82:1389 (m) föreslåssom en besparingsåtgärd att bidragsprocenten för de enskijda vägaina sänksfrån och att som följd härav den föreslagna anslagsanvisningenminskas med 78 milj. kr. till 196,8 milj. kr. Utskottet vill med anledning häraverinra om att statsbidragsgivningen till enskilda vägar senast reformerades vid1978/(/ 79:11), i samband varmed även frågorna ombidragsprocentens storlek prövades. I anslutning härtill underströks också frånriksdagens sida att särskild hänsyn måste tas till det enskilda vägnätetsbetydelse för näringslivet och kommunikationerna i allmänhet. Att mot bakgrundhärav och utan föregående utredning i enlighet med motionärernas förslag nusänka bidragsprocenten kan enligt utskottets uppfattning inte vara rimligt.Utskottet avstyrker därför motionsyrkandet i fråga och tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning. Detsamma gäller föredragandens förslag attvägverket bemyndigas att planera bidragsgivningen utifrån ett anslag på 297milj. för /84. I propositionen förordas vidare attfrågor om bidrag till korsningar vid enskilda järnvägar fortsättningsvishandläggs av . Utskottet har intet att erinra mot att så sker ochtillstyrker också den av föredraganden förordade medelsberäkningen förändamålet. Till Bidrag till byggande avenskilda vågar bör i enlighet med föredragandens förslag ett anslag omoförändrat 30 milj. kr. De i propositionen under härförevarande punkter i övrigt framlagda anslagsberäkningarna, avseende : Ämbetsverksuppgifter och Tjänster till utomstående har inte gettutskottet anledning till erinran. Beträffande anslaget : Försvarsuppgifterkommer enligt föredraganden förslag att läggas fram i den aviseradepropositionen om inriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvaretsfortsatta utveckling. Motionsyrkanden beträffande flerårs- och fördelningsplanerm. I motion 1981/82:1015 (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att arbetena med nybyggnadav bör påbörjas under /83 och att vägunderhållet ejfår ytteriigare försämras. I motionerna 1981/82:1393 (c) och 1981/82:1410 (m,s,fp)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionerna om fortsatt utbyggnad av genom . Imotion 1981/82:1411 (fp) begärs att ger regeringen till känna vad som TU1981/82:16 17 anförts i motionen om behovet av högsta prioritet förnybyggnad av södra förbifarten på riksväg nr 27 vid . I motion 1981/82:1842 (fp) hemställs att gerregeringen till känna vad som anförts i mofionen om behovet av ombyggnad . 1 motion 1981/82:1862 (m) begärs att riksdagengör ett uttalande om att ombyggnaden av väg 628 bör prioriteras vidförverkligandet av beslut i fråga om särskilda åtgärder iVindelälvsdalen. Frågor om projektering samt byggande och drift av allmännavägar regleras genom föreskrifter i väglagen och vägkungörelsen. Vidfördelningen av medel, som i statsbudgeten anvisas för byggande av vägar, skallhänsyn tas fill vägbehoven i olika delar av riket. Utskottet förutsätter ocksåatt så sker samt att därvid kraven på en likformig standard för landets olikadelar vederbörligen beaktas. De för väg- och gatubyggandet gällande flerårs-och fördelningsplanerna upprättas i enlighet med vägkungörelsens bestämmelseroch vissa andra bidragsföreskrifter för tioårsperioder och förnyas vart femteår. Planerna kan dessutom ändras mellan de normala revideringsUllfällena.Fördelningen av investeringsmedel de skilda landsdelarna och väggrupperna emellansker vidare på grundval av en noggrann angelägenhetsgradering och eftervederbörande regionala och lokala vägmyndigheters hörande - allt i syfte attåstadkomma en så Hkformig och rättvis fördelning av vägmedlen som möjligt.Vägverket har f. ö., såsom förut nämnts, påbörjat arbetet med revideringen avgällande flerårs- och fördelningsplaner. Nya planer skall upprättas för åren1984-1993. Planeringsarbetet kommer att fortgå enligtvägverkets anvisningar. Vidare avser regeringen att utfärdaanvisningar för planeringen med avseende dels på inriktningen av vägbyggandet,dels på den anslagsnivå som planeringen bör utgå från. Det är enligt utskottets uppfattning av stor vikt attvägbyggnadsobjekten tillkommer i den prioriteringsordning som de regionala ochkommunala instanserna i samverkan med uppställt. Fr. o. m. år 1978har f. ö. länsstyrelserna bemyndigande att fastställa de nya flerårsplanernaför byggande av länsvägar, dvs. för det vägnät som betjänar företrädesvis deregionala och lokala transportuppgifterna. I fråga om anslag för vägbyggandesom tillkommer av sysselsättningspolitiska skäl är det enligt utskottets meninglikaså av stor vikt att vägobjekten som regel utväljs av de berördamyndigheterna inom den ramplanering som finns redovisad i flerårs- ochlångfidsplanerna. Dock bör projekt som redan påbörjats med anlitande avberedskapsmedel fullföljas. Under hänvisning fill vad utskottet i nu berördaplanerings- och anslagsfrågor anfört och då även de av mofionärernaaktualiserade projekten enligt utskottets uppfattning bör prövas i den förhandläggningen av vägärenden m. m. stadgade ordningen avstyrks de nämndamotionsyrkandena. TU1981/82:16 18 Av samma skäl avstyrker utskottetmotionerna /82; 1009 (s) yrkande 2 om upprustning av vägnätet i länoch 1981/82:1886 (s) i vad den avser tidigareläggning av förbifarten i . I mofion 1981/82:1869 (fp) yrkasatt uttalar sig för att vägen Suorva-Ritsem läggs igen samt att - omdetta yrkande inte skulle bifallas -uttalar att vägen Suorva-Ritsem inte skallfå utnyttjas för allmän trafik utan endast av trafikanter med särskilttillstånd. Redan i sitt betänkande /81:16 konstateradeutskottet att vägen Suorva-Ritsem har karaktären av enskild väg medvattenfallsverket som väghållare. Det ankommer således först och främst påverket att ta ställning fill frågan om i vilken utsträckning och omfattningvägen bör hållas öppen för annan än egen trafik eller om vägen och därmedansvaret för densamma -såsom tidigare motionsledes aktualiserats - skall fåövertas av kommun. Eventuell begäran från nuvarande eller blivandeväghållare om statsbidrag till underhåll av vägen eller dess intagande tillallmänt underhåll torde vidare i första hand få prövas av vederbörande lokalaoch regionala vägmyndigheter anfingen som bidragsfråga eller också i denordning som eljest gäller för prövning av vägärenden. Underhänvisning fill det anförda avstyrker utskottet motionen i fråga. Övriga motionsledes aktualiserade frågor I mofion 1981/82:1883 (s) föreslåsatt som sin mening ger regeringen till känna att förändringarna avvägverkets driftorganisation ej får motverka de insatser som görs påarbetsmarknads- och regionalpolitikens område. Även i motionerna 1981/82:1894(s) och 1981/82:2136 (parfimofion s) understryks att så ej får ske. Utskottet har under senare åringående behandlat frågorna härom. I sitt betänkande /81:6 ombesparingar i statsverksamheten, m. m. underströk utskottet vikten av attvägverket fortsätter rationaliseringen av sin organisation. Inte minst deotillräckliga väganslagen nödvändiggör åtgärder av rationaliseringskaraktär.Även enligt proposition 1978/79:99 om en ny trafikpolitik är en förutsättningför en fortsatt hög ambitionsnivå för driftverksamheten att de pågåenderationaliseringarna fortsätter. Det gäller därvid rationaliseringar såväl påmaskinsidan som i vad avser arbetsmetoder och organisation. För att skall kunna garantera en rationell ocheffektiv driftverksamhet enligt den inriktning som statsmakterna angetterfordras således att organisationen av verkets driftresurser får en rationelloch till medelstilldelningen anpassad utformning. Detta innebär enligt vadverket tidigare angivit förutom anpassning av de regionala resurserna påvägför-valtningarnas driftkontor även att den lokala driftorganisationen,arbetsområdena, måste ses över. Frågorna om indragning eller omorganisation avarbetsområden är dock enligt verkets uppfattning av komplicerad natur TU1981/82:16 19 eftersom åtgärderna så gott som genomgående får negativaregionalpolitiska effekter. Beslut av den art varom här är fråga föregås f. ö.av ingående utredningar samt överläggningar med representanter förpersonalorganisationer jämte berörda lokala och regionala myndigheter. Hänsynsägs därvid från verkets sida i största möjliga mån tas till samhällsekonomiskasamt regional- och arbetsmarknadspolifiska synpunkter. I budgetpropositionen erinrar också föredraganden om attstatsmakterna föreskrivit att skyndsamt skall fortsätta se över ochgenomföra erforderliga organisafionsförändringar. redovisar i sinanslagsframställning att personalstyrkan kommer att minska med inemot 25 %under de närmaste fem åren. En följd av besparingarna på vägområdet blir bl. a.att ca 50 vägstafioner över hela landet blir aktuella för utredning ochsammanläggning med intilliggande arbetsområden. genomför dessutomväsentliga personalminskningar av central och regional administration. Enligt föredragandens mening har på ettmycket förtjänstfullt sätt anpassat resurserna till det medelsutrymme som haravsatts till väghållningen. Föredraganden säger sig vidare vara väl medveten omatt indragningar av vägstationer kan innebära regionalpolitiska problem. Genomatt i största möjliga mån tar hänsyn till samhällsekonomiska ocharbetsmarknadspolitiska synpunkter kan dock negativa regionalpolitiskaeffekter motverkas. En god väghållning och ett bra vägnät sägs vidare varavägverkets mest betydelsefulla bidrag till den regionala utvecklingen ochalltså dess främsta medel härför. Genom att anpassa organisationen fillminskade väganslag har vidare kunnat upprätthålla en jämnväghållningsstandard över hela landet. Det är enligt föredragandens meningviktigt att även fortsättningsvis, när organisationen anpassas,strävar efter att upprätthålla en jämn standard över landet - inte minst gällerdetta det omfattande grusvägnätet. Utskottet vill med anledning härav framhålla att vid denfortsatta prövningen bör tillses att vägstafionerna får en i möjligaste månlämplig lokalisering för att klara grusvägsservicen. Utvecklingen på områdetbör vidare följas med största uppmärksamhet från regeringens sida. Underhänvisning härtill samt till vad föredraganden härom i övrigt anfört finnerutskottet motionen inte nu böra påkalla någon åtgärd från sida. I mofion 1981/82:1391 (c) yrkas attriksdagen hos regeringen begär en omprövning av beslut att lägga nerBrösarps vägstation. Ett yrkande av samma innebörd framförs i motion1981/82:1843 (fp). Såsom av den förstnämnda motionen framgår har frågan häromredan prövats av regeringen. i län har nämligen ien TU1981/82:16 20 skrivelse hemställt att regeringen omprövarstatens vägverks beslut angående sammanläggning avarbetsområde 33 med intilliggande arbetsområden. har avgivityttrande och kommun kommit in med skrivelser i ärendet. Regeringenhar lämnat framställningen och skrivelserna utan åtgärd. Utskottet kan för sin del - och med beaktande jämväl avvad tidigare anförts i organisationsfrågan - inte finna det påkallat att frånriksdagens sida nu begära en sådan förnyad prövning i ärendet av regeringensom mofionärerna föreslår. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet mofionernai fråga. I motion 1981/82:1407 (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförtsom statligt engagemang i muddringsverksamheten. Motionärerna erinrar om att muddringsverksamhet i statligregi har bedrivits . Från att fidigare ha ingått isjöfartsverkets verksamhet överfördes den till södrabyggnadsdistrikt. Regeringen beslutade den 10 juli1980 att den statliga muddringsverksamheten skulle överföras från vägverkettill under förutsättning att den inteuppvisat underskott . Visade verksamheten underskott dessaår skulle vidta åtgärder för avveckling. Såsom även motionärerna framhållit innebär regeringensförenämnda beslut att muddringsverksamheten under angivna förutsättningar skallavvecklas. har numera konstaterat att verksamheten kommer att gå meden sammanlagd förlust i storleksordningen 1 milj. kr. har somsvar på en förfrågan från förklarat sig inte vara villigt att övertavare sig hela eller någon del av muddringsflottan. har därför enligtregeringsbeslutet att avveckla verksamheten. Verket har numera också fattatbeslut härom och uppdragit åt södra byggnadsdistriktet att göra upp enawecklingsplan för försäljning av maskinerna och omplacering av personalen.