bet · G501LU41 · 1981-12-31 00:00:00 — Detsamma gäller om faderskapet inte ärfastställt efter födelsen. Anmälan som avses i andra stycket kan i stället för ettnamn som någon av föräldrarna bär avse ett namn som någon av dem senast harburit som ogift. Förvärv av efternamn vid adoption 2 § Den som adopteras av makar med gemensamt efternamnförvärvar genom adoptionen det namnet. Har adoptivföräldrarna olika efternamn, förvärvar barnet genom adoptionen det av adoptivföräldrarnas efternamn som dessa anmäler i adoptionsärendet eller, om något namn inte har anmälts, adoptivmoderns efternamn. Den som adopteras av en person ensam förvärvar genomadoptionen del efternamn som denne bär. Om en make adopterar den andra makensbarn. medför det dock inte någon ändring av barnets efternamn. Den som adopteras kan genom adoptionen i stället förvärvaett efternamn som en adoptivförälder senast har burit som ogift, om den ellerde som adopterar anmäler detta namn i adoptionsärendet. 3 § Domstolen kan i adoptionsärendet besluta att den somadopteras skall behålla det efternamn som han eller hon hade före adoptionen. Byte till förälders efternamn 4 § Den som vill byta ett efternamn som har förvärvatsenligt 1 § till ett annat efternamn som bärs av någon av föräldrarna kan göra detta genom anmälan till pastorsämbetet. Har föräldern förvärvat sitt namn enligt 8 § genom äktenskap med någon annan än den andra föräldern, krävs att maken i detta äktenskap samtycker till namnbytet. Genom anmälan till pastorsämbetet kan byte även ske tillett efternamn som någon av föräldrarna senast har burit som ogift. Den som har bytt efternamn enligt första eller andrastycket kan genom anmälan till pastorsämbetet byta till ett annat namn somanges i något av dessa stycken. LU1981/82:41 47 5 § Om ett barnunder bär någon av föräldrarnas namn utan att denna förälder ärvårdnadshavare, krävs för byte av barnets efternamn att föräldern har samtyckttill namnbytet eller att domstol har funnit att namnbytet är förenligt medbarnets bästa. 6 §Bestämmelserna i 4 och 5 §§ tillämpas också då den som har adopterats vill bytaett efternamn som har förvärvats enligt 2 § till ett annat efternamn som bärsav någon av adoptivföräldrarna eller som någon av dem senast har burit somogift. Detsamma gäller om den som har adopterats har behållit sitt efternamnfrån tiden före adoptionen och vill byta det till ett efternamn som harangetts. Byte till fosterförälders efternamn 7 § Ett barn , som för stadigvarande vård ochfostran i ett enskilt hem har tagits emot av någon annan än barnets föräldrar, kan genom anmälan till pastorsämbetet byta sitt efternamn till ett namn som bärs av den eller dem som har tagit emot barnet eller till ett namn som bärs av någon av dem, om den eller de som bär namnet har samtyckt till namnbytet och domstol har funnit att namnbytet är förenligt med barnets bästa. Den som har bytt efternamn enligt första stycket kan genomanmälan till pastorsämbetet byta tillbaka till ett efternamn som han eller honhar burit tidigare. Byte vll makes efternamn 8§ Vill makar ha samma efternamn, kan en av dem m.ed denandres samtycke genom anmälan till pastorsämbetet byta sitt efternamn till denandra makens efternamn. Görs en sådan anmälan före eller i samband med vigseln,förvärvas namnet vid vigseln. Görs inte en anmälan om namnbyte enligt första stycket,behållervardera maken sitt efternamn. 9 § En make som under äktenskapet har byttefternamn efter ansökan enligt 10 §kan inte därefter byta till den andra makens efternamn enligt 8 § första stycket. Byte enligt den bestämmelsen kan inte heller avse ett namn som den andra maken har förvärvat genom ett tidigare äktenskap. Den som har bytt efternamn enligt 8 § första stycket kangenom anmälan till pastorsämbetet byta tillbaka till det efternamn som haneller hon senast har burit som ogift. Byte till andra efternamn 10 § Den som vill byta sitt efternamn till ett nybildatefternamn eller till ett efternamn som inte kan förvärvas enligt 1-9 §§ kangöra ansökan om tillstånd till bytet hos patent- och registreringsverket. Densom en gång har bytt efternamn efter en sådan ansökan får på nytt bytaefternamn på detta sätt endast om det finns särskilda skäl. Avser ansökningen ett barn , kan patent- ochregistreringsverket som villkor för namnbytet uppställa att domstol har funnitatt detta är LU1981/82:41 48 förenligt med barnets bästa. Med byte av efternamn enligt denna paragraf jämställsändring av efternamns stavning. 11 § Som nybildat efternamn får inte godkännas 1. namn som tillbildning, uttal eller stavning har en sådan språklig form att det inte är lämpligtsom efternamn här i landet, 2. namn som är ibruk som förnamn, om det inte finns särskilda skäl att namnet ändå skall fåbäras som ett nybildat efternamn, 3. dubbelnamn, 4. namn som kanuppfattas som en benämning på järnvägsstationer, postkontor eller liknande ochdärför kan medföra olägenhet eller i övrigt kan vilseleda allmänheten, 5. namn som kanväcka anstöt, eller 6. namn som kanantas leda till obehag för den som bär det. 12 § Som efternamn, vare sig det är nybildat ellerej, får inte godkännas namn som lätt kan förväxlas med 1. ett efternamnsom någon annan enligt lag bär eller har rätt att bära, 2. ett allmäntkänt efternamn som har burits av en utdöd släkt, 3. ett allmäntkänt utländskt efternamn, 4. någon annanskonstnärsnamn eller ett likartat namn som är allmänt känt, 5. en beteckningför en stiftelse, en ideell förening eller någon liknande sammanslutning, 6. någon annanshär i riket skyddade firma eller varumärke eller ett annat kännetecken som harinarbetats för någon annan i en näringsverksamhet här i riket, eller 7. en titel pånågon annans skyddade litterära eller konstnärliga verk, om titeln äregenartad, eller ett särskilt skapat namn som förekommer i ett sådant verk ochvars utnyttjande skulle innebära en kränkning av någon annans upphovsrätt tillverket. Har någon efter ansökan förvärvat ett nybildat efternamn,utgör vad som sägs i första stycket 1 inte hinder för föräldrar, syskon ellersyskonbarn att med förvärvarens samtycke erhålla det namnet efter ansökan hospatent- och registreringsverket. Har det förra förvärvet gjorts av flera,fordras samtycke av dem alla. 13 § Utan hinder av 11 eller 12 § kan byte till ettefternamn ske, om det finns synnerliga skäl. För att byte skall kunna ske till ett efternamn, somsökanden har burit tidigare utan att ha förlorat det enligt 15-18 §§, är detdock tillräckligt om det finns särskilda skäl. Ändring av efternamns genusform 14 § Ändring av ett utländskt efternamns genusform ansesinte som byte till annat efternamn. Sådan ändring sker genom anmälan tillpastorsämbetet. LU1981/82:41 49 15 § Fastställs det att en man inte är far till ettbarn som på grund av faderskapet har förvärvat mannens efternamn eller ett efternamn som mannen har burit, förlorar barnet det efternamnet. I stället förvärvar barnet moderns efternamn vid tiden för barnets födelse. Barnet anses då ha förvärvat det namnet enligt 1 §. Finns det synnerliga skäl, får domstol tillåta att barnetbehåller sitt efternamn. Sådant tillstånd meddelas, om frågan angåendefaderskapet prövas av domstol, i samband med domen. I annat fall prövasnamnfrågan efter särskild ansökan, som skall ha kommit in till domstolen inomen månad efter fastställelsen. 16 § Har någongenom anmälan till pastorsämbetet förvärvat ett efternamn som han eller honinte har rätt till och är det inte fråga om fall som avses i 15 §, skalldomstol på talan av den vars namn sålunda har förvärvats besluta att namnetförloras, om inte synnerliga skäl talar för att namnet får behållas. Den som pådetta sätt förlorar sitt namn återfår det efternamn han eller hon hade föreanmälningen. 17 § Har någonefter ansökan hos patent- och registreringsverket bytt till ett efternamn somhan eller hon inte har burit tidigare och uppstår olägenhet för någon annantill följd av sådan risk för förväxling som anges i 12 § första stycket, skalldomstol på talan av den andre besluta att den som har erhållit namnet förlorardetta, om inte synnerliga skäl talar för att han eller hon får behålla det. Densom på detta sätt förlorar sitt namn återfår det efternamn han eller hon hadeföre ansökningen. 18 § Förlorarnågon sitt efternamn enligt 15-17 §§ skall domstolen, om talan förs om detta,besluta att också den som genom denne har förvärvat eller i övrigt har rätt attbära namnet förlorar namnet eller rätten att bära det, om inte synnerliga skältalar mot detta. Detsamma gäller om någon som borde ha förlorat sitt efternamnenligt 15-17 §§ har avlidit. Förlorar någon sitt efternamn enligt första stycket, skalldomstolen med tillämpning av 1-9 §§ fastställa det namn som förvärvas i ställetför det som förloras. Särskilt skydd för egenartade efternamn 19 § Har någon förvärvat ett egenartat efternamn, får ettnamn som lätt kan förväxlas med Ingen får obehörigen, till nackdel för den som harförvärvat ett egenartat efternamn, i näringsverksamhet använda en firma, ettvarumärke eller ett annat kännetecken som lätt kan förväxlas med namnet. Medfirma likställs beteckning för stiftelse, ideell förening eller därmedjämförlig sammanslutning. Ett efternamn skall anses som egenartat, om det är ägnatatt utmärka tillhörigheten till en viss släkt. 4 1981/82. LU1981/82:41 50 20 § Har ett konstnärsnamn eller ett liknande namnblivit allmänt känt och har någon annan en äldre rätt till ett egenartat efternamn med vilket konstnärsnamnet lätt kan förväxlas, måste den andre inom rimlig tid inskrida mot användandet. Annars får konstnärsnamnet användas utan hinder av vad som föreskrivs i 19 §. Första stycket tillämpas även i fall då ett kännetecken avdet slag som anges i 19 § andra stycket har inarbetats och någon annan har enäldre rätt till ett egenartat efternamn med vilket kännetecknet lätt kan förväxlas. I de fall som avses i första eller andra stycket kandomstol efter vad som är skäligt föreskriva att konstnärsnamnet ellerkännetecknet får användas endast på ett särskilt sätt. 21 § Talan omfastställelse huruvida en rätt till ett egenartat efternamn består eller ejeller huruvida ett förfarande utgör intrång i en sådan rätt eller ej får prövasav domstol, när det råder ovisshet om förhållandet och ovissheten är tillnackdel för den som har väckt talan. 22 § Den som görintrång i någon annans rätt till ett egenartat efternamn är skyldig att ersättaden andres skada, om han eller hon har insett eller borde ha insett attförfarandet var till nackdel för denne. Vid bedömande om och i vad mån skadahar uppstått skall hänsyn tas även till lidande och övriga omständigheter avannan än rent ekonomisk betydelse. 23 § En make som har förvärvat den andra makensefternamn får närmast framför efternamnet bära ett tidigare efternamn som mellannamn. Har makar olika efternamn får en av dem, med den andres samtycke,närmast framför sitt efternamn bära den andres efternamn som mellannamn, ominte detta har förvärvats på grund av ett tidigare äktenskap. Rätten för enmake att med den andra makens samtycke börja bära dennes efternamn sommellannamn gäller även sedan äktenskapet har upplösts. En efterlevande make fårutan samtycke börja bära ett sådant mellannamn. 24 § Den som har adopterats och förvärvat ettefternamn som bärs av adoptivföräldern eller av adoptivföräldrarna eller en av dem får närmast framför detta som mellannamn bära sitt efternamn från tiden före adoptionen. Om den som adopterats har behållit sitt tidigareefternamn, får han eller hon närmast framför detta som mellannamn bära ettefternamn som bärs av adoptivföräldern eller av adoptivföräldrarna eller en avdem. Om en adoptivförälder förvärvar ett nytt efternamn genom äktenskap mednågon annan än den andra adoptivföräldern, krävs att maken i detta äktenskapsamtycker till att den som har adopterats bär detta namn som mellannamn. 25 § Bestämmelserna i 23 och 24 §§ medför inte rättatt bära mer än ett mellannamn. Den som vill bära ett mellannamn skall anmäla detta namntill pastorsämbetet. Vill han eller hon inte längre bära mellannamnet, skallanmälan härom göras till pastorsämbetet. LU1981/82:41 51 Förnamn m. m. 26 § Varje barnskall ges ett eller flera förnamn, som från födeisen skallanmälas till pastorsämbetet. 27 § Den som harförvärvat ett eller flera förnamn kan genom anmälan till pastorsämbetetförvärva ytterligare ett eller fle.-a förnamn. I samband med detta får etteller flera förnamn strykas. Sådan anmälan får göras endast en gång. 28 § .Ändring avordningsföljden mellan två eller flera förnamn, så att tilltalsnamnet kommerförst, kan göras genom anmälan till pastorsämbetet. Genom en sådan anmälan fåräven stavningen ändras, om inte namnets uttal ändra? 29 § Tillägg,ändring eller strykning av förnamn kan i andra fall ån som avses i 26-28 §§ skeefter ansökan hos patent- och registreringsverket, om det finns särskilda skäl. 30 § Som förnamnfår inte godkännas namn som kan väcka anstöt eller kan antas leda till obehagför den som skall bära det eller namn som av någon annan anledning uppenbarligeninte är lämpligt som förnamn. Förnamn som anmäls till pastorsämbetet enligt 26 eller 27§ förvärvas genom anmälningen, om det inte finns något hinder enligt förstastycket mot att namnet godkänns. 31 § Den som invid ett förnamn vill bära ett gårdsnamn,som han eller hon har anknytning till genom släktskap eller äktenskap och som enligt gammal sedvänja är i bruk som tillnamn, kan anmäla gårdsnamnet till pastorsämbe tet. Vill han eller hon inte längre använda gårdsnamnet, kan anmälan härom göras till pastorsämbetet. Förfarandet i mål och ärenden enligt denna lag 32 § Anmälan till pastorsämbetet görs i denförsamling där den som anmälningen avser är kyrkobokförd. Är denne inte kyrkobokförd i , görs anmälningen i den församling där han eller hon vistas eller senast har varit kyrkobokförd. I övriga fall får anmälningen göras till riksskattever ket. Anmälningen till pastorsämbetet eller riksskatteverketskall göras skriftligen. Som anmälan till pastorsämbetet anses anmälan som vidvigsel görs om efternamn till vigselförrättaren och vid dop inom svenska kyrkangörs om förnamn till dopförrättaren. 33 § Beslut av pastorsämbetet får överklagas tilldomkapitlet genom besvär. Domkapitletsbeslut får överklagas till kammarrätten genom besvär. LU1981/82:41 52 34 § Beslut av får överklagas tillkammarrätten genom besvär. Ansökan hos patent- och registreringsverket 35 § Ansökningar hos patent- ochregistreringsverket skall göras skriftligen. De skall innehålla uppgift om sökandens postadress och om skälen för ansökningen. Till ansökningen skall fogas ett personbevis. Till ansökan om förnamn för den som är född här i landet skall också fogas utdrag ur födelse- och dopboken. Sökanden skall betala ansökningsavgift. Regeringenbestämmer avgiftens storlek. 36 § Har sökanden inte iakttagit vad som ärföreskrivet om en ansökan eller finner patent- och registreringsverket annars att det föreligger hinder för att bifalla ansökningen, skall verket förelägga sökanden att yttra sig eller göra rättelse samt erinra att ansökningen annars kan avskrivas. Finner verket även efter det att sökanden har yttrat sigatt ansökningen inte kan bifallas, skall ansökningen avslås, om det inte finnsanledning att förelägga sökanden på nytt. 37 § Är i fall som avses i 10 §ansökningshandlingarna fullständiga och finns det inte något hinder för bifall till ansökningen, skall ansökningen kungöras av patent- och registreringsverket i Post- och , om verket inte finner att ett sådant kungörande skulle sakna betydelse. När kungörande har skett skall den som vill framställanågon invändning mot ansökningen göra detta skriftligen inom en månad från kungörelsedagen.Sedan denna tid har gått ut, skall verket avgöra ärendet. 38 § Ett slutligt beslut av patent- oehregistreringsverket får överklagas av sökanden, om beslutet har gått emot honom eller henne. Beslut, som innebär att en ansökan bifalls trots att en invändning har framställts, får överklagasav den som har gjort invändningen. Återkallar denne sin talan får invändningen ändå prövas, om det finns särskilda skäl. Beslut som avses i första stycket får överklagas tillpatentbesvärsrätten genom besvär. 39 § Ett slutiigtbeslut av patentbesvärsrätten får överklagas till regeringsrätten genombesvär. Därvid tillämpas bestämmelserna i 35-37 §§ förvaltningsprocesslagen(1971:291) om besvär över kammarrättens beslut. Patent-besvärsrättens beslutskall innehålla uppgift om att särskilt tillstånd krävs för prövning av besvärtill regeringsrätten och om de grunder på vilka sådant tillstånd meddelas. 40 § Har enansökan om namn bifallits, skall patent- och registreringsverket utfärdanamnbevis till sökanden sedan beslutet har vunnit laga kraft. 41 § En ansökan om förklaring att ett namnbyte enligt 5, 7eller 10 § är förenligt med barnets bästa prövas av den domstol som tar uppfrågor om LU1981/82:41 53 vårdnaden om barnet. I ärenden enligt första stycket skall domstolen, om detkan ske, höra den vars efternamn barnet bär, om denne inte är vårdnadshavare.Domstolen skall även inhämta yttrande från socialnämnden. 42 § Särskild ansökan enligt 15 § andra stycketprövas av den domstol som tar upp frågor om vårdnaden om barnet eller, om barnet inte står under någons vårdnad, av domstolen i den ort där barnet har sitt hemvist. Finns det inte någon sådan behörig domstol prövas ansökningen av . 1 ärenden enligt första stycket skall domstolen, om detkan ske, höra den vars efternamn barnet avses få. Är barnet under skalldomstolen även höra modern, om hon inte är vårdnadshavare, samt inhämtayttrande från socialnämnden. 43 § Sådan talan i tvister om efternamn som fårföras i särskild rättegång väcks vid domstolen i den ort där den mot vilken talan förs skall svara i tvistemål i allmänhet. Finns det inte någon sådan behörig domstol får talan väckas vid . Talan som avses i 17 § får inte väckas senare än fem årefter det att patent-och registreringsverkets beslut med anledning av enansökan har vunnit laga kraft. Detsamma gäller talan enligt 18 § mot:någon somgenom anmälan till pastorsämbetet har förvärvat ett efternamn som någon annanhar erhållit efter ansökan hos patent- och registreringsverket. 44 § För den somär görs anmälan eller ansökan i mål eller ärenden enligt denna lagav barnets vårdnadshavare. Har barnet fyllt får sådan anmälan elleransökan göras utan barnets samtycke endast om barnet är varaktigt förhindratatt lämna samtycke på grund av psykisk sjukdom, hämmad förståndsutvecklingeller psykisk abnormitet av annat slag eller på grund av något annat liknandeförhållande. 45 § Samtycke tillnamnbyte som avses i denna lag skall lämnas skriftligen. Har i ett ärende somavses i 5 eller 7 § samtycke lämnats hos domstolen, behövs inte nytt samtyckenär anmälan görs till pastorsämbetet. Denna lagträder i kraft , då namnlagen (1963:521) skall upphöra attgälla. Förekommer i lag eller annan författning hänvisning till föreskriftersom har ersatts av bestämmelser i den nya lagen, tillämpas i stället de nyabestämmelserna. Om inte annatsägs i det följande, tillämpas den nya lagen även i fall då anmälan elleransökan har gjorts före ikraftträdandet men då ännu inte har slutligt prövats. Förnamn ochsläktnamn som har förvärvats enligt den gamla lagen anses som förnamnrespektive efternamn som har förvärvats enligt den bestämmelse i den nya lagensom gäller för motsvarande fall. Tilläggsnamn som avses i den gamla lagen ansessom mellannamn enligt den nya lagen. Om en kvinna,som enligt bestämmelser före den gamla lagen bär sitt eget och en makesefternamn i förening, ingår nytt äktenskap, anses namnen vid tillämpning av dennya lagen som ett efternamn vilket har förvärvats på LU1981/82:41 54 grund av ett tidigare äktenskap. Bestämmelsen i12 § 7 tillämpas inte i fall då en ansökan har kommit in till patent- ochregistreringsverket före den nya lagens ikraftträdande. I fråga omverkan av dom, genom vilken fastställs att en man inte är far till ett barn,tillämpas den gamla lagen i fall då dom i första instans har meddelats före dennya lagens ikraftträdande. Bestämmelsen i 44 § om samtycke av barn över 12 årtillämpas inte i fall då en anmälan eller ansökan har gjorts före den nya lagens ikraftträdan de. LU1981/82:41 55 Skatteutskottetsyttrande /82:7 y över en motion om namnlagen (prop. 1981/82:156) har begärt yttrandefrån skatteutskottet över den med anledning av proposition 1981/82:156 om nynamnlag väckta motionen 1981/82:2413 av () och BrittaHammarbacken (c). Med anledning därav får skatteutskottet anföra följande. Den som har flera förnamn och som vill ändra ordningsföljdenmellan namnen så att tilltalsnamnet kommer först måste f. n. ansöka om dettahos patentverket. Avgiften härför år . I propositionen föreslås attordningsföljden i fortsättningen skall kunna ändras kostnadsfritt genom enanmälan till pastorsämbetet. Den som efter en ändring vill börja använda ettannat förnamn som tilltalsnamn skall på nytt kunna ändra ordningsföljden enligtden föreslagna bestämmelsen (28 § namnlagen). Bakgrunden till förslaget är bl.a. att tilltalsnamnet inte markeras särskilt i folkbokföringen och att detförsta namnet därför framstår som tilltalsnamn. I propositionen anförs ocksåatt utrymmet i länsstyrelsernas dataregister är begränsat - högst 36 teckensammanlagt för för- och efternamn, inräknat skiljetecken och mellanrum mellannamnen - vilket medför att tilltalsnamnet i vissa fall kan komma att försvinnahelt eller förkortas då det ligger sist bland förnamnen. I motionen yrkas avslag på förslaget att namnföljden skallkunna ändras genom anmälan till pastorsämbetet. Motionärerna anser att deangivna problemen i stället bör lösas antingen så att man i dataregistermarkerar vilket namn som är tilltalsnamn eller så att utrymmet i dataregistrenökas så att samtliga förnamn får plats. Utskottet instämmer helt i motionärernas uppfattning attden enskilde inte på grund av olämpliga datatekniska lösningar bör tvingas attkasta om ordningsföljden bland sina förnamn för att få med tilltalsnamnet påolika handlingar och i adresser. Frågan bör enligt utskottets uppfattninglämpligen lösas genom en markering av tilltalsnamnet om detta namn inte stårförst. Utskottet återkommer strax till denna fråga. Att tillskapa ett så stortutrymme i länsstyrelsernas dataregister att samtliga förnamn med hjälp av dessaregister alltid skall kunna återges i oförkortad form löser däremot inte detproblem som tas upp i motionen. Det bör också framhållas att en sådan ordningskulle stöta på stora praktiska svårigheter. Enligt utskottets uppfattning bördet under vissa förutsättningar kunna accepteras att en del av förnamnenförkortas om utrymmet inte räcker till. Att man i praktiken i undantagsfall har förkortat tilltalsnamnet sammanhänger helt med att folkbokföringsmyndigheterna f. n. saknar kännedom omvilket av förnamnen som är tilltalsnamn. Det bör framhållas att olämpligaförkortningar redan enligt gällande regler kan rättas efter framställning i detenskilda fallet. har i sitt yttrande över namnlagsutredningensförslag (SOU 1979:25) konstaterat att det finns behov av att i folkbokföringenutmärka tilltalsnamnet om detta inte står först. Enligt vad utskottet inhämtatfrån är detta tekniskt möjligt. För att rutinerna i detta hänseendeskall kunna ändras fordras bl. a. att allmänheten informeras och i förekommandefall lämnar erforderliga uppgifter om tilltalsnamnet, eftersomfolkbokföringsmyndigheterna f. n. inte har kännedom om detta. Inom verketöverväger man därför att lösa frågan i samband med ikraftträdandet av den nyanamnlagen och den information som då kommer att lämnas om de nya reglerna. Ensådan ändring av rutinerna kan genomföras i administrativ ordning utan särskildföreskrift i lagen. Mot denna bakgrund förutsätter utskottet attriksskatteverket utan särskild framställan från sida snarastföranstaltar om erforderlig markering av tilltalsnamnet ifolkbokföringsregistren. Syftet med motionen torde därmed vara tillgodosett. Att tilltalsnamnet skall kunna markeras särskilt börenligt utskottets mening inte hindra att namnet i stället omplaceras om denenskilde önskar detta.