bet · G501CU33 · 1981-12-31 00:00:00 — Härbehandlas motionerna 1981/82: 654av m. fl. (c) vari hemställs att beslutar hemställa attregeringen låter utreda möjligheterna till en natur- och miljöriktig utbyggnadav vattenkraften enligt i mofionen redovisade förutsättningar, 852av och (båda vpk) vari föreslås 1. attriksdagen hos regeringen hemställer om en utredning om bevaran devärdena i de större vattendragen i , 2. attriksdagen uttalar att, i avvaktan på begärd utredning om bevarandevärdena. i i t. v. undantas från utbyggnad, 1995av m. fl. (s) vari föreslås att beslutar om sådanaändringar i fråga om den fysiska riksplaneringen att undantasfrån utbyggnad, 2061av m. fl. (m) vari såvitt nu är i fråga - med hänvisning tillmotion 1981/82:2018 - hemställs (1)att begär att regeringen inför förnyade ställningstagandetill vattenkraften företar en allsidig utredning om hur ett ökatvattenkraftsfillskott bäst kan åstadkommas samfidigt som en positiv omdaningav naturmiljön säkras. Utskottethar i betänkandet CU 1981/82:10 behandlat motion 1981/82:651 (vpk) omutbyggnaden av Kymmens kraftverk. Enligtvad utskottet inhämtat kommer tidigare aviserad proposifion om bl. a.lagreglering av riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen inte att lämnas isådan fid att den kan behandlas vid innevarande . Vissatidigare förslag och betänkanden m.m. fogas härfill som bilagorna 1-4. I motion 2061 (m) föreslås inför ett förutskickatbeslut om vattenkraften "en allsidig utredning om hur ett ökatvattenkraftstillskott kan åstadkommas samfidigt som en posifiv omdaning avnaturmiljön säkras". CU1981/82:33 2 Motiven för förslaget (mot. 2018 s. 287) utgår från oroför den låga takt i vilken vattenkraftsutbyggnaden fortgår och från enönskan att snabbt förbättra planberedskapen för vattenkraftsutbyggnad. En motsvarande oro och osäkerhet kan uppfattas ha fåttuttryck även energiproposition dels genom - av senareförkastade -förslag om en mer liberal fillståndsprövning utan ändradelagregler, dels genom aviserandet av en uppföljning av fillståndsgivningen år1983 följd av förslag fill samt dels genom anmälan av eventuellaöverväganden om konsekvenserna av en sjunkande medelvattenföring. Den här ocksåfått uttryck i reservationsvis uppföljda motionsförslag (s) om en plan förvattenkraftsutbyggnadén. Enligt utskottets mening kan inte uppgifter om möjligheteratt nå nära beräknad utbyggnad undanröja farhågorna för att utbyggnadeninte kommer att ske i önskad takt. De långa projekterings- och planeringsperiodernamedför att beslut måste tas för att vattenkraften skallkunna lämna sitt avsedda bidrag till den beslutade framtida energistrukturen.Det kan redan nu konstateras att kompletterande förslag omvattenkraftsutbyggnaden bör läggas fram för att konkreta åtgärder skallkunna vidtas . Redan mot denna bakgrund finns fillräckliga skälför att nu påkalla en utredning som ger underlag för ett sådant förslag. energikommittés arbete har inte merkonkret berört vattenkraftsfrågorna. Komihitténs förslag till riktlinjer pålång sikt uppges kunna väntas under är 1984. Som påpekas i kommittédirektivenkommer dock, på grund av långa planerings- och byggtider, en del beslut som rör1990-talet och tiden därefter att behöva fattas , i vissafall redan i början av detta årtionde. Det utredningsarbete som utskottet ovanförordat bör därför närmare planläggas i samråd med energikommittén.Utredningsresultatet bör kunna läggas till grund för en plan förvattenkraftsutbyggnaden och innefatta ställningstaganden även till frågan ivilken mån gällande riktlinjer för den fysiska riksplaneringen bör omprövas,bl. a. mot bakgrund av att tidigare utredningar bakom dessa gjorts innanriksdagen fattat nu gällande beslut oiti energipolitikens inriktning. Utgångspunkterkan även böra tas i kommande beslut om ny vattenlag. Uppläggningen av arbetetpå en ny plan- och bygglag torde inte behöva påverkas. Vad utskottet sålunda anfört bör som sin meningge regeringen fill känna. I motion 654 (c) förordas en utredning av möjligheternatill en natur- och miljöriktig utbyggnad av vattenkraften genom bl. a.strömkraftverk med mycket liten reglering av vattendragen samt vindkraft.Mofionärerna litgår från att det skall finnas en bas om ca /år välreglerad vattenkraft. Enligt utskottets mening finns knappast något behov attpåkalla en särskild utredning om möjligheterna att utnyttja strömkraftverk,även om syftet skulle vara att därigenom kunna utnyttja även älvsträckor som nuär CU1981/82:33 3 undantagna från utbyggnad. Motionärernas syfte i denna deltorde kunna i erforderlig mån beaktas inom ramen för den ovan förordadeutredningen och i övrigt i energikommitténs arbete. Motionen avstyrks därför. 2.2 Utredningen om vattendragen i har tidigare (CU1979/80:6 och 32, 1980/81:31) behandlat förslag (vpk) om en utredning ombevarandevärdena i de större vattendragen i . Utskottet har ansettatt det i och för sig kunde dela uppfattningen att ett samordnatutredningsmaterial skulle vara värdefullt men att utredningsbehovet bordebedömas av regeringen. Vissa inventeringar har gjorts. I mofion 852 (vpk) yrkande 1 föreslås en utredning ombevarandevärdena i de större vattendragen i . Utskottet vidhållersin fidigare mening och avstyrker motionen. Tillåtligheten av en utbyggnad avSträngsforsen har behandlats senast i betänkandet CU 1980/81:31. LItskottetkonstaterade då att tillåtligheten av en utbyggnad av behandladesav regeringen och att ärendet vilade i avvaktan på kompletterande utredningarfrån sökandens sida. Utskottet ansåg att det inte fanns anledning att gå ifråntidigare ståndpunkt (CU 1979/80:32) - att fillåtligheten av en utbyggnad fåravgöras av regeringen - och avstyrkte därför en (vpk)-mofion om attSträngsforsen skulle undantas från utbyggnad. I reservation (s) hävdades attriksdagen skulle begära en förnyad samlad prövning av riktlinjerna och att iavvaktan på en sådan regeringen inte borde medge utbyggnad i något fall.Riksdagen följde utskottet. Enligt vad utskottet inhämtat vilar ärendet fortfarandehos regeringen på sökandens begäran. Förslaget att undantas från utbyggnad försfram i motion 1995 (s). Utskottet vidhåller sin tidigare bedömning atttillåtligheten får prövas av regeringen. I mofion 852 (vpk) yrkande 2 föreslås att Strängsforsenundantas från utbyggnad i avvaktan på den under 2.2 behandlade utredningen.Mofionen avstyrks med hänvisning såväl till bedömningen närmast ovan som tillatt utskottet inte fillstyrkt den utredning som skulle villkora undantaget. 1. att med anledning avmofion 1981/82:2061 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. 1* 1981/82. CU 1981/82:33 4 2. att avslår mofion 1981/82:654, 3. att avslår motion 1981/82:852 yrkande 1, 4. att avslår motionerna 1981/82:852 yrkande2 samt 1995. Närvarande:Kjell A. (), Per (), (), (),(), (), (), (), (), (), Kersfin i (c),(), (), () och (). . (), (), KerstinAndersson i (c), () och () anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 2 sombörjar "En motsvarande" och slutar "behöva påverkas" bortlyda: Ensärskild utredning om möjligheter att öka vattenkraftsfillskottet inom densynnerligen smala eller närmast obefintliga sektor där "en positivomdaning av naturmiljön säkras" kan inte anses motiverad ens utifrån deutgångspunkter som motionärerna anger. Motionsförslaget avstyrks redan på dennagrund. Utgångspunkternaför beräkningar av vattenkraftsfillskottet är enligt beslut gällanderiktlinjer i den fysiska riksplaneringen, rikthnjer som tillkommit för attsäkra hänsynen till bl. a. naturmiljöfrågor. Dessa riktlinjer, enligt vilka defyra outbyggda huvudälvarna och andra värdefulla älvsträckor skall undantasfrån utbyggnad, bör ligga fast. delsutskottet under 1 bort hemställa 1. att avslår mofion 1981/82:2061 yrkande 1, . (), Kersfin (), KersfinAndersson i Hjärturh (c), () och () anser att dendel av utskottets CU1981/82:33 5 betänkande som på s. 2 börjar "" och på s. 3 slutar "avstyrks därför" bort lyda: Det finns f. n. enligt utskottets mening inte tillräckligaskäl att påkalla en utredning om möjligheterna att utnyttja strömkraftverk.Kravet att söka sådana lösningar som kan anses miljömässigt godtagbara riktarsig naturligt mot sökandena redan i projekteringsstadiet. Motionärernas syftekan därmed i viss mån anses tillgodosett utan en föreslagen åtgärd. Per , , , , , och (alla s) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 3 som börjar "Förslaget att" och slutar"villkora undantaget" bort lyda: Förslaget att undantas från utbyggnad försfram i mofion 1995 (s). Utskottet anser att den ovan under 2.1 förordadeutredningens arbete inte bör föregripas genom ett fillstånd till utbyggnad.Riksdagen bör därför ändra gällande riktlinjer för den fysiska riksplaneringenså att undantas från tillstånd till utbyggnad i avvaktan på detbeslut som kommer att fatta efter den nyssnämnda utredningen. Därmedtillgodoses också syftet med motion 852 (vpk) yrkande 2. deb utskottet under 4 bort hemställa 4. att med anledning avmofionerna 1981/82:852 yrkande 2 samt 1995 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. CU1981/82:33 6 Bilaga 1 Utdrag ur proposition1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken I propositionen läggs fram förslagtill riktlinjer för energipolitiken fram till omkring . Det betonas att energipolitiken skall skapa förutsättningför ekonomisk och social utveckling. Tillgängliga energikällor skall utnyttjaspå bästa möjliga sätt. Effektiv hushållning skall främjas. Miljön skall värnas.1 propositionen understryks att ett centralt mål för energipolitiken är ettkraftigt minskat oljeberoende. Vidare framhålls att förutsättningar skallskapas för en avveckling av kärnkraften enligt beslut. En omprövning av programmet föreslås ske omkring . Utbyggnaden av vattenkraft föreslåsfå en sådan omfattning att bidraget från vattenkraften uppgår till 65TWh vid normal tillrinning. bör en uppföljning av lämnade tillståndgöras i syfte att bedöma om eftersträvade tillskott från vattenkraft kommer attuppnås. 1 propositionen betonas behovet avplanering för de elproduktionsanläggningar som skall ersätta kärnkraften.Behovet av att kraftföretagen bygger upp erforderliga projektreserverframhålls. Vattenkraftproduktionen i Sverigeuppgår f. n. till ca 61 med normal vattentillrinning.Detta motsvarar två tredjedelar av den totala elproduktionen i landet. Dentillgängliga vattenkraften kan dock variera påtagligt från det ena året tilldet andra beroende på nederbördsförhållandena. Anläggningar med en sammanlagdproduktion av ca en TWh befinner sig under utbyggnad. Utbyggd ochlovgiven vattenkraft uppgår därför till . Den tekniskt utbyggbaravattenkraften har uppskattats motsvara en årlig energiproduktion av ca 130 TWh.De utbyggnadsvärda vattenkraftresurserna - dvs. de resurser som kantillgodogöras i rationella anläggningar - har bedömts uppgå till ca perår. av den tekniskt utbyggbara vattenkraften eller av denutbyggnadsvärda vattenkraften är således utnyttjad f.n. Av de återstående utbyggnadsvärdavattenkraftsresurserna faller hälften eller ca per är på de fyraoutbyggda huvudälvarna i , dvs. och älvar samtVindelälven. I statsmakternas beslut om energihushållning m.m.(prop. 1975:30, CU 1975:28, NU 1975:30, rskr 1975:202 och 203) behandladesbl.a. vattenkraftens roll i energiförsörjningen. På grundval av betänkandet(SOU 1974:22) Vattenkraft och miljö från utredningen rörande vattenkraftutbyggnaderi södra och norra angav regeringen i propositionen vissaälvsträckor i södra och norra för vilka t. v. inga beslutbeträffande utbyggnad borde fattas. För norra fanns inte underlag föratt göra motsvarande urval av älvsträckor, eftersom utredningen omvattenkraftutbyggnad i norra ännu inte hade lagt fram sitt betänkande(SOU 1976: 28) Vattenkraft och miljö 3. Energibalansen skulle enligt 1975 årsriksdagsbeslut innehålla vattenkraft. konstaterade attdet rådde viss tveksamhet om möjligheterna att fram till är 1985 ökavattenkraftproduktionen från 61 till . anförde attslutliga beslut rörande vattenkraftens roll i försörjningen med elenergi framtill borde grundas på det ytterligare underlag som skulle komma framgenom utredningen om vattenkraftutbyggnad i norra . De båda utredningar om vattenkraft som jag har nämnt harinventerat de möjligheter till ytterligare kraftutbyggnader i norra i som de berörda kraftföretagen bedömer som ekonomisktutbyggnadsr värda inom överskådlig tid. De utbyggnadsmöjligheter som behandlasmotsvarar en vattenkraftproduktion av ca . På grundval av ett omfattande material frän dem somföreträder utbyggnadsintressena resp. bevarandeintressena har utredningarnagenom en rangordning sökt ange vilka älvsträckor som vid ytterligarevattenkraftutbyggnad i första hand bör komma i fråga och vilka älvsträckor somär minst lämpade för utbyggnad. Projektens värde från bevarandesynpunkt V 1981/82. CU 1981/82:33 8 och från kraftekonomisk synpunkt har vägts samman ochprojekten ordnats i en slutlig rangordning. 1 den högsta klassen i denslutliga rangordningen - klass 4 ingår älvsträckor med mycket storabevarandevärden. 1 den lägsta klassen - klass 1 - ingår älvsträckor där enutbyggnad skulle beröra små eller måttliga bevarandevärden. Sistnämndaälvsträckor är i regel starkt påverkade av tidigare vattenkraftutbyggnad. 1 ensärskild klass O återfinns om- och tillbyggnadsprojekt i befintligakraftstationer som inte har undersökts närmare av utredningarna. Utredningarnasresultat sammanfattas i tabell 9.2. Tabell 9.2 Vattenkraftutbyggnader rangordnade enligt SOU1974:22 och SOU 1976: 28, TWh/är .V7 7..'i. i.).} På grundval av bl. a. de bådatidigare nämnda betänkandena och remissinstansernas synpunkter på dessafattade statsmakterna beslut om riktlinjer i den fysiskariksplaneringen för vattendrag i norra och Norriand (prop. 1977/78:57,CU 1977/78:9. rskr 1977/78; 100). I beslutet anges vilka vattendrag ochälvsträckor som man då ansåg tills vidare borde undantas.från fortsattvattenkraftutbyggnad. Förutom de fyra s. k. huvudälvarna och samtliga objekt iklass 4 undantogs enligt beslutet också sådana älvar och älvsträckor i övrigaklasser som det från översiktliga planeringssynpunkter ansågs finnas särskildaskäl att bevara. Detta innebär att från utbyggnad tills vidare har undantagitsbl.a. alla älvsträckor i obrutna tjällområden samt större sammanhängande, ihuvudsak opåverkade älvsträckor som har stor betydelse för den -vetenskapliganaturvärden, kulturminnesvården, friluftslivet, fisket, rennäringen samtjordbruket och skogsbruket. Undantagen bör enligt riktlinjerna inte innebära attsmärre åtgärder som hänför sig t. ex. till redan företagen reglering helt skallförhindras. Beslutet innebär också att ett effektivare utnyttjande avvattenkraften i redan exploaterade älvar skall eftersträvas. Föredragandenframhöll att det finns fler älvsträckor än de som undantagits som har högabevarandevärden och att det vid prövning enligt vattenlagen kan visa sig attutbyggnader inom sådana älvsträckor inte bör tillåtas. Genom riksdagsbeslut har undantaggjorts även för uppströms Hummelforsen (prop. 1978/79:213. 1981/82:33 9 80: 6, rskr 1979/80: 87) och uppströms (prop. 1980/81: 26. CU 1980/81:3, rskr 1980/81: 12). Utredningen om överledning för vattenkraftändamål avvatten från och . den s.k. ,har redovisat sitt arbete i betänkandet (SOU 1979:39) Vattenkraft och miljö 4.Utredningen har haft i uppgift att utreda kraftnytta och skadeverkningar avöverledning av vatten från till , från tillSkellefteälven och från till och därvid särskilt attbedöma om överledning kan ske utan att och vattensystemåsamkas sådana skador att syftet med beslutet att undanta älvarna frånvattenkraftutbyggnad äventyras. Utredningen konstaterade att ett genomförande av överledningsprojekteni hög grad skulle ändra de hydrologiska förhållandena och därmed ocksåbetingelserna för bl. a. vä.xt- och djurliv. Därmed skulle enligt utredningensyftet med beslutet att undanta älvarna från vattenkraftutbyggnad äventyras.Särskilt påtagliga skulle verkningarna bli på de älvsträckor som ligger närmastnedströms de tilltänkta överiedningspunkterna. Utredningen bedömde således attalla de redovisade överledningsprojekten skulle ge upphov till sådana skador påälvarnas miljö att de inte är förenliga med gällande riktlinjer för älvarnasutnyttjande. Mot bakgrund av vad som sålunda hade framkommit omeffekterna av överledningar fann regeringen inte skäl föreligga att ytterligareöverväga dessa projekt. framhöll med anledning av regeringensproposition 1975:30 att den i princip ställde sig positiv till en tillbyggnadav Vietas kraftstation och anläggande av en kraftstation i Jaurekaska i Luleälv och att ytterligare undersökningar av förutsättningarna härför borde göras(NU 1975:30, rskr 1975:202). Med anledning av uttalande uppdrogregeringen åt att utreda förutsättningarnaför och konsekvenserna av de aktuella utbyggnaderna i Lule älv. har genomfört utredningen och jagvill här i korthet redogöra för vad som därvid har framkommit. Utredningen berör från Suorvamagasinet tillLulejaure. Med undantag för fallhöjden i Jaurekaska. ca 3 m. har fallhöjden pädenna sträcka byggts ut i Vietas kraftstation. En eventuell ytterligareutbyggnad måste därför utföras som en separat anläggning. Effekten blir 275 MWoch det årliga energitillskottet 84 GWh. Som en första etapp i en sådanutbygg-nade kan en tilloppstunnel utföras och anslutas till den befintligatilloppstunneln varigenom fallföriusterna i Vietas kraftstation kan minskasmed 55 GWh . Vad beträffar Jaurekaska redovisas dels möjligheten attanlägga en kraftstation med anslutande jorddammar och utskovsparti, delsmöjligheten att utföra en sänkningskanal för att öka fallhöjden i Vietaskraftstation. Genom att bygga en ny kraftstation kan ett ma.ximalt effektuttagom 25 MW CU1981/82:33 10 och ett nettoenergitillskott om 44 GWh uppnås.Enbart en sänkningskanal beräknas ge ett årligt energitillskott om 31 GWh. Av utredningen framgår att de olika tänkbara utbyggnadernavid Vietas och Jaurekaska kan kombineras på ett flertal sätt. Vidare behandlasinverkan av de olika utbyggnadsalternativen på mark och bebyggelse, fiske,renskötsel, samfärdsel och turism. Utredningen visar att såväl en tillbyggnad av Vietas medytterligare ett aggregat som en utbyggnad av Jaurekaska skulle innebära storainvesteringar med dålig lönsamhet. Med hänsyn till att det är angeläget att skapa ytterligarearbetstillfällen i området föreslog vattenfallsverket att utförandet av en nytilloppstunnel till trots bristande lönsamhet skulleövervägas ytterligare. 1979/80:33 (s. 19-21) föreslogs, efter förslagfrän vattenfallsverket i anslagsframställningen för /81. att enny tilloppstunnel skulle byggas till . En förutsättning föratt så skulle kunna ske var att nödvändiga tillstånd erhölls. Förutom tillståndenligt vattenlagen krävdes att medgav visst intrång i Storasjöfallets nationalpark. beslutade i enlighet med förslaget (NU 1979/80:25, rskr 1979/80:134). Genom beslut har riksdagenbemyndigat regeringen att medge det erforderliga intrånget i (prop. 1980/81:19, JoU 1980/81:11. rskr 1980/81:48). Regeringen har härefter ibeslut medgett utbyggnaden. Arbetena med tilloppstunnelnberäknas vara avslutade . har vidare hos ansökt omatt vid Jaurekaska få utföra en sänkningskanal med regleringsdamm. Jag räknarmed att regeringen återkommer till frågan om utförandet av en sänkningskanalefter att den har behandlats av . När det gäller utbyggnad för vattenkraftändamål av övredelen av Åsele-grenen i , och utnyttjande av vatten, harolika alternativ övervägts. uppdrog regeringen åt statensvattenfallsverk och statens industriverk att projektera och utvärdera två alternativautbyggnader, nämligen dels utbyggnad av en kraftstation i Vojmån. delsöverledning av vatten från till Maljomaj. skulleenligt uppdraget utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av de bådaalternativa utbyggnaderna vad avser energi- och elfekttillskott. sysselsättning,miljöpåverkan, lönsamhet m.m. medan industriverket skulle göra en jämförandesamhällsekonomisk bedömning av dem. verket konstaterade i sin utredning, somredovisades . att utbyggnad av en kraftstation i Vojmån kunde skemed rimlig lönsamhet medan överledningsalternativet skulle ge ettotillfredsställande resultat. , som redovisade sin utredning i juni 1979.förordade en utbyggnad enligt överledningsalternativet med hänvisning till attdet pro- CU1981/82:33 11 jektet är det mest lönsamma från samhällsekonomisksynpunkt även om viss tveksamhet enligt verket kan råda i fråga om värderingenav projektens miljöpåverkan. Regeringen uppdrog därefter åt vattenfallsverket attsnarast fullfölja projekteringen av överledningsalternativet för att få dettaprövat av vattendomstol. Regeringen motiverade sitt ställningstagande med att det,med hänvisning till de besvärande sysselsättningsförhällanden som förutses isamband med att pågående kraftverksbyggen i området slutförs, var angelägetatt projekteringsarbetet för en eventuell fortsatt utbyggnad fullföljs och attprövning enligt vattenlagen kan komma till stånd. I fråga om valet avutbyggnadsalternativ fann regeringen att övervägande skäl talar för attalternativet att bygga en kraftstation i Vojmån inte bör utredas vidare. kommer enligt vad jag har erfarit inomkort att lämna in ansökan till om överledningsalternativet. har vidare i en rapport redovisatvilka statliga vattenkraftutbyggnader som kan tänkas komma till utförande under1980-talet. Av rapporten framgår att utrymmet för energitillskott från nya statligavattenkraftutbyggnader är ytterst begränsat inom ramen för de av riksdagenfastlagda riktlinjerna för vattenkraftutbyggnad. Samtliga angivnautbyggnadsprojekt skulle tillsammans kunna bidra med högst . Potentialen för produktionstillskott i små vattenkraftverk(mindre än 1500 kW) är jämfört med nuläget ca I TWh . fattadestatsmakterna beslut om stöd till små vattenkraftverk, m.m. (prop. 1977/78:131, NU 1977/78:61, rskr 1977/78:303). Stöd utgår med högst avkostnaderna för åtgärder som syftar till att vidmakthålla, öka eller få tillstånd elproduktion i kraftverk med en effekt av 1 500 kW eller lägre. har i en utredningsrapport (SIND PM 1980:23) redovisaterfarenheterna av stödet till små vattenkraftverk och föreslagit en annanutformning av det framtida stödet. Jag återkommer till denna fråga sedan jaghar behandlat förutsättningarna i övrigt för vattenkraftens bidrag tillelförsörjningen. har på regeringens uppdrag utrettmöjligheterna att vidta åtgärder för bättre utnyttjande av de befintligaenergiproduktions-och distributionsanläggningarna. Resultatet har redovisats inovember 1980 i en rapport benämnd Energibesparingsåtgärder i kraftsystemet. En genomgång har gjorts av möjligheterna tillenergibesparing inom vattenfallsverkets vattenkraftanläggningar,värmekraftanläggningar, överföringsnät och övriga kraftnät. Inomvattenkraftområdet har, i samarbete med , engenomgång gjorts av hela landets besparingspotential. De åtgärder som enligt utredningen kan komma ifråga föratt åstadkomma en ökad vattenkraftproduktion är av både juridisk och tekniskkaraktär. Bland juridiska åtgärder kan nämnas förändring av tappningsbestäm- CU1981/82:33 12 som medför minskning av vattenspill mm. Detekniska åtgärderna består av bl.a. minskning av fallförluster genom vidgningav vattenvägar, installation av ytterligare aggregat eller ökning avregleringsmagasinens volym samt förnyelse av maskinutrustning. Som ett led i utredningen har en detaljstudie avseendeUmeälven genomförts. valdes enligt utredningen därför attförhällandet mellan utvunnen elenergi och vattnets lägesenergi syns vara lågti denna älv. Förutsättningarna för att förbättra kraftutbytet borde därför vararelativt goda. Resultatet av den genomförda detaljstudien visar att denutvunna elenergin från var ca 7 400 GWh. medan vattnets lägesenergiovanför kraftstationerna uppgick till ca 8950 GWh. Skillnaden utgörs avförluster av olika slag såsom maskinförluster (). friktionsförluster (ca2%). spill (). magasinsavsänkning (ca I %) och tvångstappning (). Vissa åtgärder har i utredningen bedömts möjliga attgenomföra för alt minska dessa förluster.