bet · G501UbU37 · 1981-12-31 00:00:00 — För sektorsorganens del fordras att de genomför enlångsiktig planering i vilken de anger de forskningsområden och disciplinerderas verksamhet berör samt behovet av forskare och resurser av olika slag.Denna planering bör grundas på samråd med högskolemyndigheterna bl. a. för attbedöma behoven av forskningspersonal m. m. För högskolans del bör detpreciseras vilka behov UbU1981/82:37 37 som måste tillgodoses i form av lokaler, utrustning,forskningspersonal och forskamtbildning för att sektorsorganens planer skallkunna förverkligas samt vilka konsekvenser för högskolans verksamhet dettaskulle leda till. Genom en sådan planering bör det bli möjligt för regering ochriksdag att bedöma realismen i de uttryckta ambitionerna i förhållande tilltillgängliga resurser och möjligheterna att omfördela dessa samt också attgöra en avvägning av resurstillskotten till högskolan och till sektorsorganen.1 en sådan avvägning skall då självfallet också tas in resursbehov för kunskapsuppbyggnadpå områden som inte täcks av sektorsorgan och bedömningar av deninomvetenskapligt motiverade forskningens situation i förhållande till densektoriella forskningen inom och utom högskolan. En första bedömning och sammanvägning enligt den förordadeplaneringsmodellen bör göras av regering och riksdag i samband med nästaforskningspolitiska proposition. De samlade långtidsbedömningarna kommer, omdenna modell tillämpas, att utgöra det centrala underlaget för regeringensnästa forskningsproposition som i första hand bör avse treårsperioden1984/85-1986/87. Det ankommer på regeringen att utforma de närmare riktlinjernaför planeringen. Vissa åtgärder rörande FoU-statistik, forskningsregistreringm. m. skall skapa bättre förutsättningar för den förordade planeringen.Regeringen hemställer om godkännande av de förordade riktlinjernaför sektorsforskningen och högskolan i vad avser samverkan och planering(hemställan 8). 1 den under allmänna mofionstiden väckta motionen 1981/82;2069 yrkas att skall uttala att delar av den nu sektorsbaseradeforskningen skall föras till högskolan (yrkande 6). I motion 1981/82:2220 yrkasatt beträffande forskningssamverkan skall ge regeringen till kännabl. a. att regeringen budgetproposition utföriigt skall redovisa debedömningar som ligger till grund för då föreslagen medelsfördelning mellananslagen till å ena sidan sektorsorganen och å den andra fakultetsorganen.Samtidigt bör regeringen redovisa förslag om övert"öring till högskolanav en stor del av medlen till sektorsforskningen. I vad gäller särskilt socialforskning anförs att större delen av de medel som anvisas undersocialdepartementets huvudtitel och disponeras av delegationen för socialforskning i stället bör anvisas under anslagen till de medicinska ochhuma-nistisk-samhällsvetenskapliga forskningsråden (yrkande 5 i denna del). Utskottet anser i likhet med föredragande statsrådet att sektorsorganenoch de ytterst sektorsansvariga måste ha det fulla ansvaret för all sektorsforskning.Det är de som bör göra avvägningarna mellan behoven av resurser till forskningoch behoven av resurser för andra ändamål inom sektorn. Det är således de somskall framföra sina bedömningar i anslagsäskanden och som skall disponeramedlen. I detta ansvar bör också ingå ansvaret för den långsiktigakunskapsuppbyggnaden för sektorns behov, eftersom denna kunskapsuppbyggnad ären förutsättning för sektorns forskning vilken i sin tur motiveras av sektornsutvecklingsbehov m.m. UbU1981/82:37 38 Som föredragande statsrådet påpekar är det nödvändigt attsektorsorganen inom sina FoU-resurser gör avvägningar mellan behoven avlångsiktig kunskapsuppbyggnad för sektorn och övriga FoU-behov och e t de i många fall måste göra enomprioritering för att få nödvändigt utrymme för den långsiktigakunskapsuppbyggnaden. Utskottet anser således inte att bör besluta omatt göra en sådan omfördelning av ansvaret för den långsiktigakunskapsuppbyggnaden för sektorsforskningen och medlen till sektorsforskningensom förordas i motionerna 1981/82:2069 och 1981/82:2220. Enligt utskottetsuppfattning bör andra vägar att styra fördelningen av medel mellan långsiktigkunskapsuppbyggnad och övrig sektorsforskning kunna prövas, t. ex. genomregleringsbrevsbestämmelser. Utskottet anser det mycket viktigt att ett bättreplaneringsunderlag tas fram för kommande ställningstaganden tillavvägningen av resurser för den inomvetenskapligt motiverade forskningen viduniversitetet och högskolor och resurser för den långsiktiga kunskapsuppbyggnadsom motiveras av sektorsorganens och industrins behov. Därför är det i propositionenförordade planeringsarbetet inför nästa forskningspolitiska proposition avstor betydelse. Det finns enligt utskottets mening inga möjligheter attgenomföra detta omfattande planeringsarbete på så att det kanredovisas redan i nästa års budgetproposition, som förordas i motionerna.Planeringsarbetet bör därt''ör bedrivas så som förordas i propositionen. I vad gäller den sociala forskningen, som särskiltuppmärksammas i motion 1981/82:2220, vill utskottet erinra om attsocialutskottet i sitt betänkande SoU 1981/82: 32 avstyrkt en motion omöverföring av resurser /83 från delegationen för socialforskning till medicinska och humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådenoch uttalat att den sektoriella forskning som bedrivs på det socialaområdet, och där delegationen för social forskning spelar en betydelsefullroll, uppenbarligen även i fortsättningen måste få hög prioritet. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna 1981/82: 2069 yrkande 6 och 1981/82: 2220yrkande 5 i denna del godkänner de i propositionen förordade riktlinjema försektorsforskningen i vad avser dels programansvar och finansiellt ansvar, delssektorsorganens och högskolans samverkan om och planering av forskning. Vid externt finansierad forskning,s.k. uppdragsforskning, skall enligt föredragande statsrådet för varje projektgöras en kostnadskalkyl med såväl direkta som indirekta kostnader. Vissakostnader, t. ex. lokalkostnader och indirekta kostnader, bör i regelschablonberäknas. Vid samfinansiering med externa intressenter skallhögskoleenheterna bestämma kostnadsfördelningen och därvid väga in högskolansutbyte av projektet. Direkta anslag från forskningsråden och styrelsen förteknisk utveckling (STU) samt gåvo- och donationsmedel i strikt bemärkelseskall tills vidare UbU1981/82:37 39 inte behöva tas i anspråk för kostnader för befintligalokaler vid högskoleenheterna. När det gäller samfinansiering med forskningsrådeller STU bör högskolan ekonomiskt kunna svara för en något större del avprojektet än som eljest skulle vara motiverat. Regeringen hemställer omriksdagens godkännande av de förordade principerna för kostnadstäckning ochkostnadsfördelning vid uppdragsverksamhet (hemställan 9). Utskottet föreslår att godkänner de förordadeprinciperna för kostnadstäckning och kostnadsfördelning vid uppdragsverksamhet. Föredragande statsrådet konstateraratt den författningsmässiga regleringen av högskolan medger en betydandevariation av formerna för forskningssamverkan. FOSAM har i sitt betänkandenämnt tre huvudformer, nämligen forskningssamverkan genom ett från högskolanfristående organ - i första hand stiftelse med högskolan som huvudman -, genomen särskild inrättning inom högskolans ram samt genom samarbetsavtal medbefintliga forskningsinstitutioner. Enligt föredragande statsrådets mening fören organisation i form av stiftelse med sig en rad svåröverblickbara problem.Därför bör stiftelseformen inte utnyttjas om inte särskilda förhållandenmotiverar det. I motion 1981/82: 1134 (yrkande 1). vilken väcktes underallmänna motionstiden, yrkas att skall ge regeringen till känna vadsom anförts i motion 1981/82: 1131 om behovet av ett ökat samarbete mellan denskånska livsmedelsindustrin och den biotekniska forskningen vid tekniskafakulteten vid i . I den senare motionen anförs att delivsmedelsinriktade avdelningarna inom Kemicentrum i borde kunna bidratill att utveckla vidareförädlingen av livsmedel, särskilt sådana där överskottpå råvaror finns, i syfte att minska import och även göra export möjlig. Utskottet vill först hänvisa till vad föredragandestatsrådet anfört om högskolans möjlighet att i olika former samverka med bl.a, industrin i vad gäller forskning. Sädana olika samverkansformer har ocksåbyggts upp vid högskoleenheterna. Det är enligt utskottets mening värdefulltatt sådan samverkan kan utvecklas även fortsättningsvis. Utskottet anseremellertid inte att bör göra något uttalande om speciellt industriellforskningssamverkan på livsmedelsområdet vid i . Sådanforskningssamverkan måste bedömas utifrån de lokala förutsättningarna ochresurserna. bör därför avslå yrkande I i motion 1981/ 82:1134. FOSAM har anfört att de förändradekraven på högskolan avseende sektorsforskning och annan externfinansieradforskning förstärker behovet av klara regler rörande bisysslor för innehavareav tjänst inom högskolan. Föredragande statsrådet instämmer i att fastareregler behövs, men uttalar också att sådana regler inte får hindra denforskning som kan och bör bedrivas inom högskolan till förmån för t. ex.näringslivet i en omkring- Kariiiiig: S, 41. rad 5 Slår: 1981:4 Riittal lill: 1981:40 UbU1981/82:37 40 Enligt föredragande statsrådet beredsdenna fråga skyndsamt inom . Enligt motion 1981/82:2223 skall hos regeringenanhålla om sådan ändring av riktlinjerna för svensk forskningspolitik attprincipiellt förbud mot privat uppdragsforskning för forskare i statlig tjänstinförs (yrkande 2 c). Utskottet anser inte att något förbud bör införas motuppdragsforskning för statligt anställda forskare. Därmed skulle en del av denvärdefulla forskningssamverkan mellan högskolan och industrin som finns omöjliggöras.Frågan om regler för bisysslor utreds och resultatet av dettaarbete bör inte föregripas genom t. ex. ett uttalande från . Motion1981/82:2223 yrkande 2 c bör avslås med hänvisning till det anförda. beslöt att enförsöksverksamhet med 25 tjänster som adjungerad professor skulle /74 (prop. 1973: 1 bil. 10 s. 321, UbU 1973:8, rskr 1973: 105).Tjänsterna var avsedda för vetenskapligt kvalificerade personer medhuvudsaklig verksamhet utanför universitets- och högskolesektorn. Fr. o. m,/77 infördes tjänsterna, som dittills begränsats till vissafakulteter, vid samtliga fakulteter och maximeringen av antalet tjänsterupphävdes (prop. 1975/76: 100 bil. 10 s. 307, UbU 1975/76: 20, rskr 1975/76:245). FOSAM har utvärderat försöksverksamheten och i oktober1979 framlagt en rapport professorer av försöksverksamhetenåren 1973-1979 (Ds U 1979: 13). FOSAM anser att försöksverksamheten medtjänster som adjungerad professor varit mycket framgångsrik och föreslär atttjänstetypen införs som ett reguljärt inslag i högskolans tjänsteorganisation. Föredragande statsrådet delar kommitténs ochremissinstansernas positiva uppfattning om adjungerade professorer och avseratt senare föreslå regeringen att utfärda bestämmelser om arvodestjänst somadjungerad professor vilka skall träda i kraft den . Regeringenhemställer om godkännande av vad som förordats i denna fråga(hemställan 10). Utskottetföreslår att godkänner vad som förordats. 1 motion 1981/82: 2234 (yrkande 4) begärs att riksdagenskall ge regeringen till känna att systemet med adjungerad professor börbyggas ut med andra kategorier av forskare. Därigenom avses högskolanskontakter vidgas och sådan kompetens tillföras den som saknas. Utskottet erinrar om att FOSAM vid sin utvärdering avsystemet med adjungerade professorer också hade fått förslag om andratjänstekategorier, t, ex. adjungerade docenter, forskarassistenter ochuniversitetslektorer, hade därvid anfört att viss möjlighet redan finnstill sådan samverkan genom tjänster som speciallärare. UbU1981/82:37 41 gerade forskare belysts av lärartjänstutredningen, ansågFOSAM att dessa frågor borde tas upp i samband med behandlingen av dennautrednings förslag. Utskottet hänvisar till vad FOSAM anfört och föreslår attriksdagen med hänvisning härtill avslår yrkande 4 i motion 198I/8~:: 2234, FOSAM har i en särskild rapport(DsU 1981:40) Kontaktforskare redovisat och utvärderat den försöksverksamhetmed näringslivskontakt för forskare som genomförts på grundval av riksdagensbeslut (prop. 1977/ 78: 100 bil. 12, UbU 1977/78:22, rskr 1977/78:338).Försöksverksamheten har inriktats mot att grundlägga och vidareutvecklakontakterna mellan å ena sidan högskolan och dess organisation för forskningoch forskarutbildning och å den andra företag, myndigheter och organisationer.Tyngdpunkten har därvid lagts på att ställa vetenskapligt tränad personal tillförfogande för verksamhet inom skilda områden utanför högskolan. Praktiskt harförsöket inneburit att lärare och forskare inom högskolan ställts tillförfogande för små och medelstora företag, oftentliga - främst kommunala -myndigheter samt organisationer. Under FOSAM har försöket letts av regionalaarbetsgrupper med företrädare bl, a. för högskolan, näringslivet,utvecklingsfonderna och fackliga organisationer. Kostnaderna för forskarnas/lärarnas löner har bestriditsfrån medel som kommittén disponerat för ändamålet. En mindre del av medlen harutnyttjats för kostnader för de regionala arbetsgrupperna och för vissakostnader i samband med planeringen av verksamheten vid högskoleenheter som harvarit engagerade i dessa. Försöket har varit avgränsat till fyra högskoleregioneroch har inom varje region omfattat ett eller ett par län. Föredragande statsrådet konstaterar att verksamheten medkontaktforskare visat sig vara en fungerande form för kunskapsöverföring frånhögskolan till en kategori företag och myndigheter m, fl., som erfarenhetsmässigtmycket sällan utnyttjar FoU för att utveckla sin verksamhet. harkontaktforskarna fått erfarenheter, som är av värde för deras fortsattaundervisning och forskning inom högskolan. Föredragande statsrådet förordar att verksamheten medkontaktforskare permanentas och utvidgas till hela landet fr. o, m, budgetåret1982/83. Kostnaderna för planering m. m. bör bestridas av medel som anvisasöver huvudtitel, liksom vissa medel till lönekostnaderför forskare som arbetar inom områden som annars inte skulle komma i fråga.Statsrådet utgår från att bl. a. regionala och lokala myndigheter och organmed uppgift att främja små och medelstora företags utveckling skall kunnabidra med medel till lönekostnader i de enskilda projekten samt att de företagsom engagerar sig i verksamheten själva skall kunna bidra med medel. Bidragensstorlek från de samverkande parterna får prövas från fall till fall. Under det nya anslaget Vissa kostnader i samband medforsknings- och forskamtbildningsreform beräknas i förevarande proposition 1milj. UbU1981/82:37 42 /83 till verksamheten med kontaktforskare.1 proposition 1981/82:100 (bil. 12) har under anslaget Vissa särskilda utgifterinom högskolan m. m. anslagsposten Viss försöksverksamhet beräknats ,för samma ändamål (UbU 1981/82: 26, rskr 1981/82: 334). Sammanlagt kommersåledes I . att kunna anvisas under /83 för högskolansmedverkan i verksamhet med kontaktforskare. Regeringen hemställer om godkännande av vad somförordats i fråga om kontaktforskarverksamhet (hemställan II), I motion 1981/82: 2223 yrkas att hos regeringenskall hemställa om förslag hur kommunernas forskningssamverkan skall stimulerasoch organiseras (yrkande 9) och om förslag hur kontakterna skall förbättrasmellan högskoleforskning och ideella, fackliga och andra organisationer avfolkrörelsekaraktär (yrkande 10). Enligt motion 1981/82:2234 (yrkande 5 och yrkande 15 idenna del) måste resurserna till verksamheten med kontaktforskare ökas så attverksamheten kan spridas över hela landet. Med tanke på den betydelse verksamhetenhar för att stimulera särskilt mindre företag och med hänsyn till att vissa avdem som önskar delta i forskningssamverkan har små möjligheter att självabidra med medel bör totalt 5 milj. kr. anvisas /83, dvs. 3,7milj. mer än vad som sammanlagt beräknats i budgetpropositionen (300000kr.) och proposition 1981/82: 106(1 milj. kr,). Det är enligt motionärernaangeläget att inte bara företag utan även organisationer - inte minstlöntagarorganisationer - genom denna verksamhet får låna forskarkompetens förviss tid. Utskottet anser i likhet med vad som anförs ipropositionen och i motion 1981/82:2234 att verksamheten med kontaktforskarevisat sig vara av sådant värde att den bör permanentas fr. om, nästa budgetår.Utskottet tillstyrker att verksamheten i allt väsentligt kommer att genomförasi enlighet med de riktlinjer som gällt för försöksverksamheten. Detta innebäratt verksamheten även i fortsättningen skall rikta sig till bl. a. kommuneroch organisationer av olika slag. Därmed är yrkandena 9 och 10 i motion1981/82: 2223 tillgodosedda, varför bör avslå dem. Utskottet har inget att erinra mot vad som anförs ipropositionen om finansieringen av verksamheten med kontaktforskare nästabudgetår. Detta innebär att inte bara högskolan i fortsättningen skall bidratill kostnaderna för deltagande forskares löner. Utskottet anser attverksamheten i dess permanenta form och med delvis annan finansiering änförsöksverksamheten måste få tid att finna sin form innan en sådan ökning avdet stai'iga bidraget som föreslås i motion 1981/82:2234 diskuteras. Utskottetförutsätter att verksamheten nu utvidgas till hela landet och anser atteventuella resurstillskott får övervägas i kommande års budgetarbete pågrundval av då vunna erfarenheter. Med hänvisning till det anförda och äventill det statsfinansiella läget föreslår utskottet att med avslag påmotion 1981/82:2234 yrkande 5 och yrkande 15 i denna del UbU1981/82:37 43 godkänner de riktlinjer som förordats i proposition1981/82: 106 i fråga om kontaktforskare och anvisar 1 milj. kr. under anslagetVissa kostnader i samband med forsknings- och forskarutbildningsreform. I motion 1981/82: 2220 yrkas att skall geregeringen till känna vad som anförs i motionen om forskningssamverkan, bl. a.att regeringen bör ta initiativ till överläggningar mellan arbetsmarknadensparter i syfte att få till stånd ett ramavtal för verksamheten medkontaktforskare (yrkande 5 i denna del). Genom ett sådant avtal bör vissaoklarheter av arbetsrättslig natur enligt motionärernas mening kunna motverkas. Utskottet erinrar om att i försöksverksamheten i FOSAM:sregi slöts avtal för varje särskilt projekt. Kommittén hade utarbetat allmännabestämmelser som användes som förebild för avtalen. Enligt dessa bestämmelserskulle bl. a. alla resultat av forskarens verksamhet vid företaget, somredovisas i skriftliga rapporter, grafiska framställningar, ritningar, brevo.dyl. utgöra företagets egendom. Därvid skulle dock för patenterbarauppfinningar gälla att forskaren skulle ha samma rättigheter och skyldigheter ifråga om uppfinningen som om han varit arbetstagare hos företaget. Lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar skulle således vara tillämpligpå forskaren. Forskaren skulle enligt bestämmelserna för verksamheten iakttade sekretessbestämmelser som gäller för arbetstagare hos företaget. Enligtföredragande statsrådet bör det ankomma på regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, på UHÄ att med utgångspunkt i de förslag FOSAM fört fram meddelade föreskrifter m. m. som kan erfordras för verksamheten med kontaktforskare.Enligt utskottets mening torde syftet med motionärernas önskemål om ramavtalför verksamheten tillgodoses genom de föreskrifter som kommer att utfärdas.Därför är det inte nödvändigt att ta det initiativ som begärs i motionen.Riksdagen bör således avslå motion 1981/82:2220 yrkande 5 i denna del, Föredragande statsrådet anför attforskningsrådens huvuduppgift är att stödja kunskapsuppbyggnad av grundläggandekaraktär. Denna är och måste vara långsiktig. Han har i avsnittetForskningsplanering (prop. s. 34) förordat ait fleråriga medelsramar införs förforskningsråden inom verksamhetsområde.Medelsramarna bör sträcka sig utöver aktuellt budgetär. Utskottet har idet föregående tillstyrkt förslaget. På vissa håll inom forskningsrådsorganisationen tillämpasen ordning med s. k. definitiva anslag för resp. projekt. Detta innebär attforskningsråden vid beräkningen av anslagsfördelningen på varje enskiltprojekt tar hänsyn till förväntade kostnadsökningar, framför alltlönekostnadsökningar, . Någon justering i efterhand medhänsyn till verkliga kostnader förutsätts därvid inte ske. UbU1981/82:37 44 administrativa arbetet begränsas. FOSAM har föreslagit engenerell övergång till s. k. definitiva anslag inom forskningsrådsorganisationenoch att systemet kombineras med att högskoleenheterna får tillgång till de s.k.täckningsanslagen under åttonde huvudtiteln också för personal som är anställdpå medel frän forskningsråden och forskningsrådsnämnden. Föredragande statsrådet erinrar i sammanhanget om attforskningsråden anvisar medel till resp. högskoleenhet för utförande avforskningsprojekt som råden har beslutat om. Dessa medel avses täcka forskar-och biträdeslöner samt driftkostnader och kostnader för eventuellt erforderligutrustning i anslutning till projekten. De har inte belastats medannat än mindre kostnadspålägg för administrativa kostnader i samband med löneutbetalningaroch annat. Kostnader för utnyttjande av högskolans basresurser i form avutrustning och lokaler har exempelvis inte belastat rådsprojekten. Föredragande statsrådet ansluter sig i fråga omUtnyttjande av täckningsanslag för projekt till vad dåvarandedepartementschefen anförde i proposition 1975/76: 129 omforskningsrådsorganisationen inom verksamhetsområde.Denne framhöll bl. a. att sådan kompensation under löpande budgetår förmerkostnader till följd av löneavtal som har träffats efter det attanslagsberäkningarna avslutats, vilken erhålls via täckningsanslagen, inomutbildningsdepartementets område endast förekommer i de fall kostnader för enpermanent verksamhet med betydande inslag av fast anställd personal förs uppunder ett reservationsanslag. Den verksamhet som finansieras avforskningsrådens anslag består av projekt med skiftande varaktighet. Inom varjeforskningsråds område bör finnas en sådan rörlighet att medel alltid kanavsättas för att täcka de löneförändringar som kan inträffa under ett budgetär. 1 motion 1981/82:2223 anförs att en övergång till s.k.definitiva anslag får till följd att inga ytterligare medel skall beviljas församma projekt, oberoende av om forskaren blir sjuk eller får barn, omforskningsproblemen visar sig svårare att lösa än väntat eller om andrafaktorer kräver tilläggsanslag för att projektet skall bli klart. Motionärernabegär att förslaget om att forskningsråden skall övergå till definitiva anslagavslås (yrkande 6). Utskottet har i det föregående redogjort för innebörden avdefinitiva anslag. Något förslag av den innebörd som motionärerna motsätter sigfinns inte i propositionen. Utskottet utgår från att varje forskningsrådsträvar efter att använda sig av det system som det finner mest ändamålsenligtoch enklast ur administrativ synpunkt. För klarhetens skull vill utskottettillägga att de enskilda anställdas förhållanden inte påverkas av vilkenlösning råden väljer. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1981/82:2223yrkande 6. Enligt motion 1981/82:2234 försvåras forskningsrådensplanering av att högskolorna för personal som avlönas från rådens anslag intehar tillgång UbU1981/82:37 45 till de s. k. täckningsanslagen. Motionärerna anser inteatt några övertygande skäl föreligger för att ha en annan konstruktion förforskningsråden än för högskolan i övrigt, varför regeringen bör göra detmöjligt att från /84 gä över till systemet med täckningsanslagför forskningsråden (yrkande 7). Av vad utskottet anfört i det föregående framgår attforskningsråden bör ha störte möjlighet till flexibilitet i användningen avsina medel än vad högskolan i övrigt har.