bet · G501SkU60 · 1981-12-31 00:00:00 — när den beskattningsbaraförmögenheten infe överstiger : en procent av den del av denbeskattningsbara förmögenheten, som överstiger ; när den beskattningsbara förmögenheten översfiger 50Ö 0(70men inte . och 1,av återstoden; 700 000 men inte 1000 . och av kr. 1 000 000 men inte 2 . för 1 000 000 och av kr. för 2 000 000 och av Denna lag träder i kraft den 1 juli1982 och tillämpas första gången vid taxering. 7 1981/82. SkU1981/82:60 90 Finansutskottetsyttrande /82:6 y över proposition 1981/82:197 om reformeradinkomstbeskattning jämte motioner har den 27 april1982 beslutat bereda finansutskottet tillfälle att yttra sig över proposifion1981/82:197 om reformerad inkomstbeskattning jämte motioner. uppehåller sigfrämst vid några av den föreslagna reformens samhällsekonomiska effekter.Utskottet tar också upp kostnaderna för och finansieringen av reformen.Avslutningsvis berör utskottet effekterna på småhusmarknaden ochsmåhusbyggandet med anledning av vad som anförs på denna punkt i den moderataparfimofionen 1981/82:2529. Utskottet har inte funnit anledning aff närmareberöra de yrkanden beträffande enstaka komponenter i reformen som väckts avenskilda motionärer med anledning av proposifionen. En reformering av inkomstbeskattningen utgör ett centraltinslag i en ekonomisk poUfik för att återvinna balansen i den svenska ekonomin.Målen för skattepolitiken bör vara att skattesystemet skall främja ökadearbetsinsatser, sparande och inkomstutjämning samt motverka inflation,spekulafion och skattefusk. Den föreslagna reformeringen avinkomstbeskattningen innebär en kraftig sänkning av marginalskatterna.Huvuddelen av de heltidsarbefande inkomsttagarna får en marginalskatt som inteöversfiger . motverkas vissa snedvridande effekter av dennuvarande avdragsrätten genom att det skattemässiga värdet avunderskottsavdragen maximeras till av avdragsbeloppet. Vidare föreslås attinflafionsskyddet i skatteskalan ändras så att den årliga uppräkningen av dens. k. basenheten bestäms redan nu för . Reformen föreslås bli totalfinansierad och genomförd i treungefär lika stora etapper. Första etappen föreslås bli finansierad med enlöneavgift på . Enhgt utskottets mening är det enstyrka om en skattereform av den omfattning som är aktuell kan genomförasmed stöd av en bred parlamentarisk majoritet. Saknas detta stöd är det storrisk att reformen förlorar i trovärdighet och inte får den avsedda ekonomiskasfimulanseffek-ten. Hushåll och förefagvågar då inf e.ufgä från att de nyareglerna,verkligen blir bestående. Det är enhgt utskottet vidare värdefullt attskattepolifiken läggs fast framöver. Detta är en förutsättning föraff hushållen skall kunna planera sin ekonomi och agera på ett rationellt sätt.Vidare vill SkU 1981/82:60 91 utskotteterinra om att reformens uppläggning förutsätter att såväl finansieringen sömeffekterna av marginalskattesänkningen beaktas i avtalsförhandlingarna påarbetsmarknaden. Även i detta avseende torde förutsättningarna bli gynnsammaregenom att en bred förankring kunnat uppnås. Moderatasamlingspartiet ansluter sig i mofion 2529 fill nödvändigheten av enmarginalskattesänkning men riktar stark kritik mot propositionen i praktiskttaget alla andra avseenden. Av intresse vid finansutskottets bedömning i dettasammanhang är därvid främst följande punkter: - Denpå förhand bestämda indexuppräkningen av skiktgränserna i skatteskalan sägs leda till att reformen urholkas och att skattetrycket höjs. - Den särskilda avdragsbegränsningen sägs föra medsig en rad mycket negativa verkningar. - Reformens finansiering sägs vara olämphg och ledatill en kraftig överfinansiering. - Effstort antal inkomsttagare, däribland många villaägare, sägs förlora på reformen. Inflationsbekämpningen måste vara ett av deviktigaste målen för den ekonomiska politiken . Allakrafter borde samverka mot detta mål. Utskottet finner det därför beklagligtoch oroande att moderata samlingspartiet i sin kritik mot skattereformen såohämmat spekulerar i en fortsatt hög inflationstakt. Utskottet vill framhållaatt inflationens negafiva verkningar och orättvisor gör sig gällande på mångasätt och att det på intet sätt bara är en eventuell urholkning avskattereformen som hotar vid en sådan utveckling. Ettinslag i skatteuppgörelsen mellan , folkparfiet och socialdemokraternaär att den automafiska indexanknyfningen av skiktgränserna i skatteskalan skall ersättas med en på förhand fastställduppräkning, motsvarande i genomsnitt . Beträffande motiveringenför detta vill utskottet citera ur den departementspromemoria (Ds B 1981:16)Reformerad inkomstbeskattning som ligger till grund för propositionen: "Underreformperioden, dvs. , kommer särskilda förhållanden att gälla.Marginalskattesänkningen ger då avsevärda bidrag till hushållens disponiblainkomster och detta måste med nödvändighet påverka löneutvecklingen.Bruttoinkomsterna måste öka långsammare än de skulle görareformen förutan. Särskilt gäller detta för de högre inkomsterna._Dettainnebäri sin.tur_aft indexuppräkningen_av_skaffeskalan också bör hållas på enlåg nivå. Sker nämUgen infe detta, utan indexuppräkningen görs i en takt somavsevärt överstiger inkomsternas ökning, kommer inkomsterna att successivtförskjutas nedåt i skatteskalan. SkU1981/82:60 92 innebär i sin tur dels att det genomsnittligaskatteuttaget sjunker och statens inkomster blir mindre, dels attinkomstfördelningen efter skaft påverkas utöver vad som ligger i själva marginalskattereformen." Utskottet, som anser den återgivna argumentationenbärande, vill hävda att det saknas grund för de långtgående påståendena i denmoderata partimotionen om höjt skattetryck och urholkning av skattereformen. Iett läge där alla är ense om att utrymmet för kosfnadsstegringar i den svenskaproduktionen är mycket litet och om vikten av ansvarsfulla löneavtal vore dettvärtom olämpligt att utforma skattepolitiken med utgångspunkt i ett antagandeom hög inflation och stora nominella inkomstökningar. Utskottet vill i detta sammanhangta upp en ofta förbisedd effekt av avdragsreformen. Likviditeten iföretagssektorn är god. Avgörande för hur dessa pengar används är denförväntade avkastningen på alternativa placeringar. Genom kombinationen högmarginalskatt och nuvarande avdragsregler har hushållen blivit alltmerokänsliga för höga räntor. I konkurrens om det tillgängliga kreditutrymmet harhushållen därför ofta dragit det längsta strået. Detta har lett till att medlenhar lånats ut till konsumtion pä kredit i stället för att användas tillindustriinvesteringar. Reformen innebär att underskottsavdragens skattemässigavärde begränsas till . Detta innebär i många fall en kraftigt ökad kostnadför konsumfionskrediter. Den största effekten uppstår ide högsta inkomstlägena. Genom denna kostnadsökning minskar hushållens viljaoch förmåga att fa pä sig skulder. I konkurrens om kreditutrymmet möjliggörs enrelafiv förskjutning fill förmån för industriinvesteringar. börföretagen vidare bli mer benägna att använda sina finansiella resurser tillinvesteringar som ger produktion och sysselsättning jämfört med alfernafivaplaceringar. Ett avståndstagande från avdragsreformen, som sker imotion 2529, innebär således i prakfiken att man värderar konsumfion på kreditför olika ändamål högre än sysselsättningsskapande investeringar. En sådanpolitik kan utskottet självfallet infe ansluta sig till. I motion 2529 förs också fram att reformen skulle hasärskilt ogynnsamma effekter pä nyföretagande och risktagande. Utskottet villnågot dröja vid detta påstående. Grunden för den framförda kritiken är att reformen bryternuvarande symmetri i skattesystemet. Enligt mofionen sjunker den förväntadeavkastningen av en investering genom att eventuella vinster alltjämt blirbeskattade i_fulLutsträckning medan eventuella .förluster_bara_ kompenseras upp_till . Detta påstås hämma drivkrafterna bakom företagande och risktagande. SkU 1981/82:60 93 Det är enligt utskottets mening viktigt att erinraom några grundläggande drag i skattereformens utformning för att sätta inmofionens kritik i sitt rätta perspektiv. Fördet första ändrar reformen över huvud taget inte reglerna för näringsverksamheti aktiebolagets eller den ekonomiska föreningens form. Några försämrade villkorför nyföretagande eller risktagande är det alltså inte fråga om inom dennasektor. Fördet andra innebär reformen inte heller för fysiska personer någon ändring ifråga om avdragsrätten för kostnader inom varje förvärvskälla. För enjordbrukare eller rörelseidkare som gör en nyinvestering i sin verksamhetgäller alltså symmetrin på samma sätt som hitfills. kan den sägas öka,eftersom marginalskaftekurvan blir mindre brant än . Skattereformensbegränsning av det skattemässiga värdet av avdragen kan alltså påverkavillkoren för nysatsningar endast i de fall där det rör sig om en fysisk personsom har sin inkomst från ett annat håll än den investeringen avser. Det krävsvidare aff denna inkomst är så hög att begränsning inträder, dvs. att den nårupp över brytpunkten. Inte ens då är det emellerfid alltid så att bristen påsymmetri ökar i förhållande fill dagens system, där ju skatten på en vissinkomstökning i allmänhet bhr större än skatfeminskningen vid en lika storinkomstminskning. Utskottetvill med det anförda inte förneka att det finns vissa situationer däravdragsreformen kan framstå som en nackdel i det nu aktuella avseendet. Sakenhar emellerfid i motion 2529 givits orimliga proportioner. Utskottet har ocksånoterat att de inslag i reformen som eventuellt kan få negativa konsekvenserför seriös näringsverksamhet kommer att bli föremål för vidare utredning. Det har för , ochsocialdemokraterna stått klart att skattereformen i sin helhet måstefinansieras på så sätt att budgetsaldot inte försämras till följd härav. Iprincipöverenskommelsen angavs att detta skulle ske genom enhöjning av arbetsgivaravgiften eller genom införande av en vidareprodukfionsfakforskatt. Ipropositionen föreslås att kostnaden för (1983) täcks genom attinföra en allmän löneavgift om . En sådan avgift måstepåverka utrymmet för löneökningar. Utskottet vill i sammanhanget erinra om detuttalande som gjordes i anslutning till att utredningsförslaget presenterades. "Genomförandetav skattereformen måste med nödvändighet påverka löneutvecklingen under de årdå sänkningen av marginalskatten sker. Kravet på återhållsamhet riktar sig medsärskild styrka mot höginkomsttagarna. Tillgängligt utrymme förlöneförbättringar bör i huvudsak fillfalla de inkomsttagare som i begränsadutsträckning får fördelar av de sänkta SkU1981/82:60 94 I överenskommelsen förutsätts attarbetsmarknadens parter visar sig beredda aff verka för en sådan inriktning avlönepolitiken. Om löneutvecklingen i praktiken avviker från denna inriktningkan stegen i marginalskattesänkningen bli föremål föromprövning." Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck iuttalandet. En höjning av arbetsgivaravgiften motsvararungefär av de totala lönekostnaderna. Kostnaderna för reformens förstasteg (1983) enligt proposifionen resp. i motion 2529 beräknas fill följandebelopp. Kostnader för skatteomläggning for räknati pris- och lönenivå. Sänkta skattesatser m. m. Slopat avdrag för frivilliga periodiska Schablonavdrag (av inkomsten, högst Höjd skattesats (frän mellan 1 och 4 basenheter) -h 1 090 Löneavgiften om beräknasmotsvara 5 700 milj. kr. brutto i ökade inkomster. Det tillgängligalöneutrymmet minskar emellertid genom avgiftshöjningen. Detta minskarunderlaget för inkomstskatter och arbetsgivaravgifter. Nettoeffekten på totalainkomsterna av löneavgiften kan beräknas fill 2 800 milj. kr. Därmed blirreformen totalfinansierad. I motion 2529 föresläs en skatteomläggning som för 1983beräknas kosta 2 740 milj. kr. Kostnaderna för att sänka marginalskatternautöver regeringens förslag uppgår fill 70 milj. kr. och faller påskattskyldiga med inkomster . förordar dessutom attnuvarande system för indexreglering av skafteskalorna bibehålls, vilket enligtderas uppfattning innebär en budgetförsvagning med ca 1 500 milj. krjämfört med propositionen. Det i propositionen föreslagna finansieringssättetavvisas. I stället föresläs finansiering ske dels genom aff hänsyn tas fill denautomatiska inkomstförstärkning som följer av att den särskildaskattereduktionen har slopats, dels genom vissa utgiftsnedskärningar. Utskottet ställer sig av flera skäl kritiskt mot detsynsätt i finansieringsfrågan som kommer till uttryck i motionen. Denautomatiska inkomstförstärkning som följer av att den särskildaskattereduktionen har slopats är kraftigt överskattad i mofionen. Av störrebetydelse är emellertid att SkU 1981/82:60 95 beslutetom att slopa den särskilda skattereduktionen fattades av redan hösten1981 och att inkomsteffekterna härav har beaktats såväl i budget- och kompletteringspropositionernasom i de olika partimotioner som har väckts med anledning av dessa. Det ärdärför enhgt utskottets mening felaktigt att nu åberopa denna åtgärd som enfinansieringskälla i samband med skattereformen. Återståendekostnad uppges i mofionen till 1 300 milj. kr. Denna skall enligt motionärernatäckas genom utgiftsnedskärningar. Några konkreta förslag till sådana lämnasemellerfid infe i motionen. Det uppges endast att hälften av kostnaden förutsesbli täckt genom icke närmare specificerade nedskärningar av utgifter försysselsättningsändamål och för industristödet. Redan det förhållandet attutgift snedskärningarna är av engångskaraktär gör att de infe rimligen kanåberopas som finansieringsmetod för en varaktig skattereform. Den sistnämndabesparingen måste enligt utskottets mening ifrågasättas också av det skälet attden förutsätts ske i förhållande fill ett regeringsförslag som infe föreliggerutan väntas bli framlagt först . Sammantagetinnebär förslagen i mofionen att man förordar en inkomst-försvagning med (2 7404- 1 500 =) 4 240 milj. kr. för genom att konkreta finansieringsförslaginte anges. Enligt utskottets mening är det oförsvarligt att i rådandestatsfinansiella läge förorda en sådan försvagning av statsbudgeten. Effekterpå fastighetsmarknaden och småhusbyggandet I mofion 2529 hävdas att skattereformens särskildaavdragsbegränsning har inneburit eff kraffigt prisfall på villamarknaden, somgjort att många människor förlorat det kapital de satsat. Vidare påstås attproduktionen av småhus av samma anledning sjunkit, vilket skapatsysselsätfningssvårighefer inom byggnadsindustrin. Detär i och för sig riktigt att villapriserna realt sett har fallit, attsmåhusproduktionen har gått ned och att detta inneburit sysselsätfningssvårigheferinom branschen. Det kan också, i samband med avyttring , haförekommit förluster av kontantinsatser. Men utskottet vänder sig bestämt motdet kategoriska påståendet i motionen att detta beror på den avdragsbegränsningsom ingår i den föreslagna skattereformen. Fastighetsprisernasteg kraffigt under framför allt senare delen av 1970-talef. skeddeen uppbromsning som övergick i stagnation. Först nu i vårhar på sina håll en svag tendens fill prisökningar kunnat förmärkas.Fastighetsmarknaden har således kännetecknats av ett betydande realt prisfallsedan 1979. Denavdragsbegränsning som ingår i skattereformen blev känd först . Denkan således knappast ha orsakat stagnationen på fastighetsmarknaden sedan1979. Orsaken härtill och fill det prisfall som skett får SkU1981/82:60 96 enligt utskottet i allt väsentligt tillskrivas helt andrafaktorer. Sådana faktorer bedömer utskottet vara den kraftigt höjda räntenivånhösten 1979 samt de successivt allt högre driftkostnaderna och då främstuppvärmningskosfna-derna. Även begränsningar av ränfe- och bostadsbidragen, desjunkande reallönerna, ökade pendlingskostnader samt fastighetstaxeringtorde ha bidragit till prisfallet. Boendekostnaden för egna hem ökar genom reformen eftersomkapitalkostnaden efter skatt stiger. Men kostnadsökningarna beror bara till enmindre del på avdragsbegränsningen. För alla med inkomster under brytpunkten ärkostnadsökningen helt hänförlig till marginalskaftesänkningen. Även för mångapersoner med inkomster över brytpunkten beror fördyringen i huvudsak på desänkta marginalskatterna. För en person med . i inkomst och 30 000kr. i underskottsavdrag föranleds t. ex. endast ca . avavdragsbegränsningen av en total ökning av boendekostnaden om drygt 6 200 kr.Återstående . beror på marginalskaftesänkningen. Förslaget imoderata samlingsparfiefs parfimo-fion leder i detta fall fill en lika stortotal boendekosfnadsökning. Skillnaden är aff kostnadsökningen i det senarefallet uteslutande beror på sänkt marginalskatt. Utskottet vill i sammanhanget nämna att de beräkningar somutförts av ekonomiska sekretariat, och som åberopas i mofion 2529,också visar att det är marginalskaftesänkningen som för flertalet småhusägareger den stora effekten. För tydlighets skull vill utskottet påpeka aff när det härtalas om höjda kapitalkostnader till följd av en marginalskattesänkning såavses inte därmed att de boende behöver betala mer, utan endast att de gårmiste om motsvarande inkomstskaftelättnad. I den mån fastighetspriserna påverkas genom reformen ärdetta enligt utskottet således i huvudsak en följd av marginalskattesänkningen.Utskottet noterar att moderata samlingspartiet vill gå längre i detta avseendeän vad som föresläs i propositionen. Även nedgången i småhusbyggandet får enligt utskoffef iallt väsenfligt tillskrivas andra faktorer än skattereformen. Till de tidigareangivna faktorerna bakom kostnadsökningarna måste emellerfid här läggas ytterligareen omständighet av stor betydelse, nämligen de starkt stegradebyggnadskostnaderna. Produktionskostnaderna för småhus har mer änfördubblats. När det gäller större villor kan reformen innebära ett minskatbyggande. En sådan utveckling ser emellertid utskottet inte som något negafivt.Tvärtom bör småhusbyggandet, av bl. a. samhällsekonomiska och energipolifiskaskäl, mer än tidigare inriktas mot mindre enheter. Det är troligt affskattereformen bidrar fill en sådan förskjutning i bostadsbyggandetssammansättning. I motion 1981/82:2532 av m. fl. (vpk) yrkasavslag pä hela skattereformen utom vad gäller begränsning av underskottsavdragen. SkU1981/82:60 97 Mofionärerna föreslår i stället en skattereforminnebärande sänkt kommunalskatt, skärpt progressivitet i skatteskalan ochslopande av mervärdeskatt på viktiga livsmedel. Förslagen skall finansierasgenom införande av produktionsskaft, skärpt beskattning av kapitalvinster,bolagsvinster, förmögenhefer och realisationsvinster, minskningar av vissaavdrag och omsättningsskatt på börshandeln. Som utskottet anfört utgör marginalskattesänkningen ettcentralt inslag i en politik för att återställa den ekonomiska balansen.Utskottet ställer sig därför bestämt avvisande till en skattepolitik som skulleinnebära en skärpning av progressivitefen. Med denna grundläggande skillnad i inställningfill hur skattepolifiken bör utformas finner inte utskoffef anledning attnärmare bemöta motionärernas invändningar till förslagen i proposifionen ochinfe heller att ta upp de i motionen framförda enskilda skafteförslagen tillnärmare granskning. Mofionärerna visar enligt utskottet total oförståelse förde ekonomiska problem som vårt land står inför. Utskottet vill därför för sindel avstyrka ett bifall fill mofion 2532. I proposifionen föreslås attmöjligheterna slopas att proporfionellf variera skatteuttaget. Någotmotionsyrkande med anledning av förslaget har infe väckts. I lagtexten därdenna möjlighet regleras används begreppet grundbelopp. Denna benämning kommergenom den föreslagna reformen aff användas pä annat sätt. I proposifionenföreslås att begreppet med hittillsvarande innebörd slopas. Möjligheten afftillfälligt variera skatteuttaget bortfaller därmed. Budgefufredningen föreslog att skattesystemet i högre gradän tidigare skulle användas i sfabiliseringspolitiskt syfte. a. föreslogman att utfagsprocenfen för den preliminära inkomstskatten skulle kunnavarieras med exempelvis under löpande år. Detta avstyrktes av riksdagenmed mofiveringen att möjligheten fanns att i stället variera det fastställdaprocenttalet för grundbeloppet. Denna möjlighet har emellertid inte utnyttjats.En proportionell ändring av skaften kan dessutom åstadkommas på annat sätt.Utskottet har därför inte något att invända mot den föreslagna ändringen. SkU1981/82:60 98 Närvarande: (), (), (), (), (), (), AnitaGradin (s), (), (), (), MonaS:t Cyr (), (), () och (). , och MonaS:t Cyr (alla m) anser att den del av utskottefs yttrande som på s. 1 börjarmed "En reformering" och på s. 7 slutar med "bostadsbyggandetssammansäfffning" bort ha följande lydel- En reformering avinkomstbeskattningen utgör ett centralt inslag i en ekonomisk politik för attåtervinna balansen i den svenska ekonomin. Målen för skattepolitiken bör varaatt skattesystemet skall främja ökade arbetsinsatser, sparande ochinkomstutjämning samt motverka inflafion, spekulation och skattefusk. Ur dessa synpunkter är den sänkning av marginalskatternasom föreslagits i propositionen av central betydelse. Utskottet ansluter sigdärför fill grundtanken bakom detta förslag. Detta så mycket lättare sommoderata samlingsparfiet haft en sådan reform på sitt program.Man kan dock med beklagande notera aff propositionen på två punkter frångår denöverenskommelse som förelåg i själva utformningen avmarginalskatterna mellan de tre dåvarande regeringspartierna. Man har sålunda idet nu föreliggande förslaget dels sänkt brytpunkten för marginalskattesänkningen,dels höjt taket för marginalskatterna till 75/. Därfill kommer att reformenförsenas med åtminstone . En bedömning av den föreslagna skattereformen kan dockinte inskränkas fill frågan om marginalskatternas sänkning utan man måste ävenanalysera de ekonomiska konsekvenserna för medborgarna av finansieringen,urholkningen av indexregleringen samt avdragsbegränsningen. En sådan analyssaknas nästan helt i propositionen. Som framgår av tabell 4 i mofionen2529 skulle de direkta kostnaderna för marginalskattesänkningen uppgå till 3410 milj. kr. under det att motsvarande siffra enligt mofion blir3 930 milj. kr. Om man därefter tar hänsyn till föreslagna ändringar i skattelagarnaskulle det återstå aff finansiera 2 920 milj. kr. resp. 2 740 milj. kr. Med hänsyn fill landets och speciellt statens ekonomiskasituation är det nödvändigt att denna inkomstsänkning fofalfinansieras. Dettakan ske på i princip fre olika sätt. SkU1981/82:60 99 1) Självfinansieringgenom ökning av skatteunderlaget. 2) Minslcning avstatens utgifter. 3) Höjning avandra skatter eller avgifter. kommer en marginalskattereform enligt utskottets uppfattningatt betala sig själv. Reformens syfte är ju att öka utbudet av arbete ochdärmed också öka skatteunderlaget, dvs. de inkomster på vilka skatteuttagetberäknas. Det är dock infe realistiskt aff räkna med att effekternaav stimulansen inträder . Marginalskaffesänkningar måste därförövergångsvis kompenseras med beparingar på statsbudgetens utgiftssida ellerhöjningar av andra skatter eller avgifter. Detta är särskilt nödvändigt i ensituation med ett mycket stort budgetunderskott. I första hand bör strävan varaaff den övergängsvisa kompensafionen skall ske genom besparingar. Det är enprincip som också regeringen bekände sig fill, när den skullekompensera inkomstbortfall fill följd av den sänkta momsen. Utskottet konstaterar att moderata samlingspartietfidigare i är i motion 2018 framlagt förslag om besparingar som sammantagnaöverskrider regeringens förslag med ca . De utgiftsnedskärningar som tidigare förordats av moderatasamlingsparfiet har emellertid i första hand syftat till att förbättra denstatsfinansiella situationen. Ytterligare utgiftsnedskärningar är nödvändigaför aff kunna finansiera marginalskaftesänkningen 1983. Förslag fill ytterligare besparingar /83,som kan minska statsutgifterna , har lagts fram i denmoderata partimotionen med anledning av kompletferingsproposifionen, vartillskall komma förslag under hösfriksdagen om minskning av bl. a. det fortsattaindustristödet. Härigenom uppstår full kostnadstäckning för marginalskaftesänkningenför .