bet · G501NU29 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:29 över proposition 1981/82:100 i vad avser vissa anslag inomhandelsdepartementets område jämte motioner I detta betänkande behandlasproposifion /82:100 (budgetpropositionen) bilaga 14 i vad avser anslagtill m.m. (punkterna A 1-A 5 och A 7), anslag till statensturistråd, () och importkontoret föru-landsprodukter (punkterna B 3-B 5), anslag till kommerskollegium m. (punkterna C 1 och C 3), bidrag till vissa oljetransporter i glesbygd (punkt D6) och anslag till patent-och registreringsverket m. m. (punkterna E 1-E 3).Lagförslag avseende decentralisering av beslut om näringstillstånd m. m.behandlas också. Förutom motioner som mera direkt hänför sig fill deberörda anslagen etc. behandlas motioner om turistnäringen, omdrivmedelsförsörjningen i glesbygd och om tjänsteförslagsnämnden förpatentbesvärsrätten. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkt A 1 (s. 17) och hemställer att tillHandelsdepartementet för /83 anvisar ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkt A 2 (s. 18) och hemställer att till Kommittéer m. m.för /83 anvisar ett reservationsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkt A 3 (s. 18) och hemställer att till Extra utgifterför /83 anvisar ett reservationsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkt A 4 (s. 18 f.) och hemställer att tillKrigsmaterielinspektionen för /83 anvisar ett förslagsanslag av775 . Kostnader för nordiskt samarbete. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt A 5 (s. 19) och hemställer att till Kostnader förnordiskt samarbete för /83 anvisar ett förslagsanslag av 500 000kr. 1 1981/82. NU1981/82:29 2 Attaché/ambassadråd för tull- och handelspolitiskafrågor. Utskottet fillstyrker regeringens förslag under punkt A 7 (s. 20) och hemställer att tillAttaché/ambassadråd för tull- och handelspolitiska frågor för /83anvisar ett förslagsanslag av . FRÅMJANDE AV UTRIKESHANDELN M. Regeringen har under punkt B 3 (s.35-37) föreslagit att till turistråd för /83 anvisa ett reservafionsanslag av . I detta sammanhang behandlar utskottet mofionerna 1981/82:628 av m. fl. (m), vari hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om åtgärder för att utöka turistsäsongen i , 1981/82:2103 av m. fl. (s), vari - medmotivering i motion 1981/82:2101 - hemställs att uttalar sig för attstaten genom lämpligt engagemang säkerställer en mer långsikfig verksamhet vidoch finansiering av Utvecklingscentrum Turism [i ]. Arbetsmarknadsutvecklingen iMalmöhus län har fortsatt att försämras, sägs det i motion 1981/82:628 (m).Motionärerna anför att produktionen i i hög grad är inriktad mothemmamarknaden och att den förutsatta nedgången i inhemsk konsumtionytterligare kommer att drabba denna produktion. Detta innebär för enfortsatt nedgång av antalet anställda i industrin. Det finns skäl att specielltbetrakta de svårigheter som drabbar län med en sådan inriktning avproduktionen, säger motionärerna. Nya arbetsplatser måste tillskapas för attinte problemen skall bli helt olösliga. Såväl från klimatsynpunkt som frånresurssynpunkt finns stora förutsättningar för en utökning av turistsäsongen iSkåne, fortsätter mofionärerna. En fördubbling av turistsäsongen skulle iMalmöhus län avsevärt minska arbetslösheten som tillförseln avutländsk valuta skulle öka. Länsstyrelserna i de båda borde ges iuppdrag att ta fram förslag till sådana åtgärder som kan medverka till en frånsysselsättningssynpunkt särskilt angelägen förlängning av turistsäsongen. I mofion 1981/82:2101 (s) anförs att en betydandekompetens har byggts upp inom Utvecklingscentrum Turism i vad avserfrämst praktiskt inriktat utvecklingsarbete inom turistbranschen. Arbetet, somsker i försöksform, har bedrivits i mycket nära samverkan med högskolan iÖstersund, främst turismlinjen. Åtgärder bör, menar mofionärerna, vidtas föratt mera permanenta former för verksamheten vid Utvecklingscentrum Turism skalletableras. NU1981/82:29 3 Uppgifter i anslutning till motionerna Statligt stöd till utveckling avturism kanaliseras genom turistråd och i viss utsträckning genomrekreationsberedningen. Länsplaneringen har som ett huvudsyfte att vara underlagför samordning av regionalpolifiska åtgärder och andra insatser inom såväl denstatliga som den landstingskommunala och den primärkommunala sektorn. Den omfattardels en s. k. fullständig länsplanering ungefär , dels en årliguppföljning. Tyngdpunkten i länsplaneringsarbetet ligger hos länsstyrelsen.Planeringsunderlag utarbetas i samverkan med bl. a. och länetskommuner. Regeringens föreskrifter för länsplaneringeninnebär bl. a. att behov av olika åtgärder för att främja turismen ochturistnäringen skall redovisas. a. sägs i föreskrifterna att derekreationspolitiska aspekterna och turismens roll som näring skall ges ökadbetoning och planeringen för denna samordnas med den övriga regionalpolitiskaplaneringen. Regeringen beviljade i län2,5 milj. kr. för skilda åtgärder inom turism- och rekreationsområdet. Av dessamedel ställde 1,1 milj. kr. till förfogande för högskolan iÖstersund för att högskolan skulle bedriva forsknings-och utveck-ling.sarbete inom turism- och rekreationsområdet. bildades stiftelsen i med Norrlandsfonden, högskolan i ochJämtland-Härjedalens turistförening som stiftare. Enligt stadgarna skallstiftelsen "främja utvecklingen av produkter, marknader och företagsamhetpå turistområdet inom främst och övriga Norrlandsregionenmed särskilt beaktande av att uppnå en stabil och långsiktigsysselsättning". Enligt den ekonomiska överenskommelse som har träffatsmellan stiftarna tillskjuter Norrlandsfonden ett bidrag till stiftelsen omsammanlagt 2 milj. kr. bidrarunder med ca . inkl. medel som ursprungligen har ställtstill förfogande av . Utskottet tillstyrker regeringensförslag under denna punkt. I det sammanhanget behandlar utskottet två motionersom syftar till utveckling av turism i och i , särskilt Jämtlandoch . I motion 1981/82:628 (m) begärs att regeringen skall vidtaåtgärder för att turistsäsongen i skall utökas. Länsstyrelserna i de bådaSkånelänen bör ta fram förslag till åtgärder som kan medverka till en sådanutökning, menar motionärerna. En längre turistsäsong skulle minskaarbetslösheten och ge en ökad tillförsel av utländsk valuta. NU1981/82:29 4 Enligt regeringens föreskrifter förlänsplaneringen skall bl. a. behov av olika åtgärder för att främja turismenoch turistnäringen redovisas. Frågor rörande turism och rekreation skall enligtföreskrifterna ges en ökad betoning i länsplaneringen. Utskottet utgår ifrånatt bland de olika åtgärder för att främja turismen och turistnäringen somövervägs hos bl. a. länsstyrelserna även ingår sådana som gör det möjligt attunder än f. n. utnyttja den kapacitet som är tillgänglig förturismen. Något uttalande av i denna fråga anser utskottet inte varamotiverat. Motion 1981/82:2103 (s) går ut på att staten skallsäkerställa en mer långsiktig verksamhet vid och finansiering av UtvecklingscentrumTurism i . Som framgår av redogörelsen i det föregående beviljaderegeringen i ett bidrag av 2,5 milj. kr.för olika åtgärder inom turism- och rekreationsområdet. En del av dessa medelhar via högskolan i använts vid bildandet av stiftelsenUtvecklingscentrum Turism i . Stiftarna - Norrlandsfonden, högskolani och Jämtland-Härjedalens turistförening- har överenskommit att fören försöksperiod t. o. m. tillskjuta sammanlagt nära 3,5 milj. kr. sombidrag till stiftelsens grundkapital och drift. Härutöver avser stiftelsen attdelvis uppdragsfinansiera sin verksamhet. Utskottet vill framhålla att syftet med stiftelsensverksamhet är vällovligt. Stiftelsen skall främja utvecklingen av produkter,marknader och företagsamhet på turistområdet främst inom Jämtland-Härjedalenmen även inom i övrigt med särskilt beaktande av att en stabil ochlångsiktig sysselsättning skall uppnås. Som har anförts har stiftarnaåtagit sig att tillskjuta vissa medel för verksamheten vid UtvecklingscentrumTurism t. o. m. . Det finns enligt utskottets mening inte nu anledningför att uttala sig om den framtida verksamheten vid centret. Dettorde närmast vara en uppgift för stiftarna att utvärderastiftelsens verksamhet och på grundval av en sådan utvärdering vidta deåtgärder som befinns lämpliga. Mot bakgrund av vad utskottet här har anfört avstyrkerutskottet motionerna 1981/82:628 (m) och 1981/82:2103 (s). attriksdagen med bifall till regeringens förslag till turistråd /83 anvisar ett reservationsanslag av , 2. beträffandeförlängd turistsäsong i att avslår motion 1981/82:628, 3. beträffandeUtvecklingscentrum Turism att avslår motion 1981/82:2103. NU1981/82:29 5 Regeringen harunder punkt B 4 (s. 38-41) föreslagit att till Interamerikanskautvecklingsbanken för /83 anvisa ett förslagsanslag om . I mofion 1981/82:1495 av LarsWerner m. fl. (vpk) hemställs att uttalar att bör utträda urInteramerikanska (). Motionärerna erinrar om attvänsterpartiet kommunisterna alltsedan inträde i IDB har krävt attmedlemskapet skall sägas upp. De hänvisar till tidigare motiveringar och sägersig vilja än en gång understryka att med sitt medlemskap stöderreaktionära och folkfientliga regimer i Lafinamerika. har haft iuppdrag att utvärdera IDB:s utlåningspolitik och att bedöma effekterna försvenskt vidkommande av medlemskapet i IDB och följderna av ett utträde.Kommittén har avlämnat sitt betänkande (Ds H 1982:1) Sverigeoch IDB. Betänkandet inleds med en översikt över IDB:sutlåningspolifik och inriktning i övrigt. Här redovisas bl. a. en undersökningom inriktningen och omfattningen av IDB:s långivning, utförd avLatinamerikainsfitutet i . På detta område görs en jämförelse medandra utvecklingsbanker och utvecklingsfonder. Härefter redogörs för bestämmelserna om utträde ur IDB m.m. Detta avsnitt utmynnar i följande konklusion: Om nu skulle besluta sig för att utträda ur IDBhåller utredningen det----- försannolikt, att , trots att man efter den formella utträdesdageninte på något sätt kan deltaga i beslutsprocessen i banken, dels måste betala alla skuldebrev från sin inträdesbetalning på dessas förfalloda gar, dels betala alla åtaganden enligt den femte kapitalpåfyllnaden, och även stå kvar med sina garantiförbindelser i form av "callable capital".Detta innebär bl. a. med tanke på den nu gällande betalningsplanen för inbetal ningar av bidragen till den femte kapitalpåfyllnaden att kontantinbetalda kapital i banken kommer att öka . Kravetpå att skall hålla kvar sitt kapital i banken kommer sedan successivtatt minska räknat från den formella utträdesdagen. I ett kapitel om handelsintressetav ett svenskt medlemskap i konstaterar kommittén att medlemskapet är avvärde för svensk exporfin-dustri. Den hänvisar härvidlag dels till dethittillsvarande kommersiella utfallet av IDB-medlemskapet, dels till denbetydelse från referenssynpunkt r 1981/82. NU1981/82:29 6 som teknologiskt avancerade projekt på IDB-marknaden kankomma att få . Kommittén ställer sig skeptisk till tanken attSveriges agerande i IDB vad gäller t. ex. lån till vissa länder skulle negativtpåverka svenska företags affärsförbindelser med dessa länder. Ett beslut omutträde ur IDB skulle i uppfattas som en mer spektakulär handling,säger kommittén. Den finner det emellertid omöjligt att uttala sig om i vilkenutsträckning detta skulle negativt påverka allmänna svenska affärsförbindelsermed . Slutligen diskuteras utrikespolitiska konsekvenser av ettsvenskt utträde ur IDB. Utredningen uttalar därvid avslutningsvis följande: Utredningen har inte fått i uppdragatt förelägga statsmakterna ett förslag till långsiktigt ställningstagande fill frågan om medverkan i IDB, utan endast ålagts att ta fram ett fylligt och konkret faktamaterial för ett sådant ställningstagande av statsmakterna. Ett ställningstagande synes heller inte behöva vara förestående. Utredningen kan nämligen konstatera att sannolikt icke /84 (beroende på den osäkerhet som råder beträffande Reagan-administrationens villighet att på i IDB-stadgan föreskriven omfattning delta i en ny kapitalpåfyllnad i IDB) kommer att ställas inför definitivt beslut om nya svenska kapitalinsatser i banken.--- Det ligger enligt utredningens mening ett värde i attbehålla statsmakternas handlingsfrihet. bör löpande pröva sittförhållande till IDB i ljuset av hur bankens långivningspolitik utvecklas ochbankens verksamhet i övrigt påverkas av den politiska händelseutvecklingen iLatinamerika. Sedan anslöt sigtill () har i motioner begärtsatt skulle uttala sig för utträde ur IDB. framförs ett sådantyrkande i motion 1981/82:1495 (vpk). En parlamentariskt sammansatt kommitté har i ett par årarbetat med att utvärdera IDB:s utlåningspolitik och att bedöma effekterna delsav medlemskap i organisationen, dels av ett eventuellt avbrytande avdetta medlemskap. Utredningens resultat har framlagts i ett betänkande,som finns summariskt refererat i föregående avsnitt. I avvaktan på vad regeringensfortsatta handläggning av frågan kan leda till avstyrker utskottet motionen. Förslaget till medelsanvisning under detta anslagföranleder ingen erinran. attriksdagen, med bifall till regeringens förslag, till Interamerikanskautvecklingsbanken för /83 anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffandeutträde ur IDB attriksdagen avslår motion 1981/82:1495. NU1981/82:29 7 Importkontoret för u-landsprodukter. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt B 5 (s. 41 f.) och hemställer att till Importkontoretför u-landsprodukter för /83 anvisar ett reservationsanslag av1 . Regeringen har under punkt C 1 (s.43-45) föreslagit att till för /83anvisa ett förslagsanslag av . En skrivelse rörande detta anslaghar inkommit till utskottet från Stiftelsen . Uppgifter om och framställning från Stiftelsen Stiftelsen utrednings- och informationsverksamhet företrädesvis rörandeekonomiska förhållanden i statshandels-länderna i och Asien.Verksamheten finansieras i huvudsak med dels anslag från staten, delsabonnemangsavgifter och tjänster från övriga abonnenter (se prop. 1980/81:100bil. 14 s. 55). Statens bidrag utgår i form av dels lönekostnaderna förstiftelsens verkställande chef, dels ett årligt kontantbelopp. Förhållandenamellan staten och stiftelsen är reglerade genom ett femårsavtal som gäller t.o. Enligt avtalet är parterna överens om att verksamhetenunder avtalsperioden skall bedrivas i huvudsakligen oförändrad omfattning ochfinansieras på i princip oförändrat sätt. Kontantbidraget bestrids - såsom närmare redovisas ikommerskollegiets anslagsframställningar- från den del av kollegiets anslag somär avsatt såsom konsultmedel. Kontantbidraget för /82 utgör . För /83 har sfiftelsen begärt ett kontantbidrag av . I skrivelse till utskottet uppger stiftelsen attkommerskollegium - som har tagit upp det sistnämnda beloppet i sin anslagsframställning- sedermera har aviserat en minskning av det till . Stiftelsenbetecknar en sådan minskning som oacceptabel och anhåller att få det begärdabeloppet av . Utskottet tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning för kommerskollegium. Med anledning av denframställning från Sfiftelsen Öst Ekonomiska Byrån som redovisas i föregåendeavsnitt vill utskottet framhålla att det ankommer på regeringen att - medutgångspunkt i det gällande avtalet mellan staten och stiftelsen - i regleringsbrev fastställa vilket belopp NU1981/82:29 8 kommerskollegium skall utbetalatill stiftelsen som kontantbidrag. att med bifall tillregeringens förslag till för /83 anvisar ettförslagsanslag av . Decentralisering av beslut om näringstillstånd m. m.Under rubriken av beslut om näringstillstånd m. m. (s. 457)har regeringen föreslagit att antaga förslag till 1. lag om ändringi lagen (1968:555) om rätt för utlänning och utländskt företag att idka näringhär i riket, 2. lag om ändringi lagen (1975:985) om tillfällig handel. I detta sammanhang behandlarutskottet motion 1981/82:832 av (), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom slopande av [krav på] näringstillstånd för utländsk medborgare. Lagförslagen finns i propositionensom bilaga 14:1 (s. 92 f.). De är baserade på ett delbetänkande (Ds Kn 1979:6)av decentraliseringsutredningen. Lagändringarna går ut på att ärenden omnäringstillstånd för utlänning och utländskt företag skall kunna prövas iförsta instans av länsstyrelserna i stället för av kommerskollegium och attärenden om s. k. filialtillstånd skall kunna prövas av kommerskollegium istället för av regeringen. I det förra fallet skall besvär överlänsstyrelsebeslut kunna föras hos kommerskollegium i stället för direkt hosregeringen. Möjligheten att ytterst få ett ärende prövat av regeringen skalldock bestå. Motionären erinrar om att det oftakrävs fillstånd för utländska medborgare för att få driva näring i . Denuvarande reglerna i fråga om länsstyrelsernas medverkan bör, anför han, kunnaslopas, då de på grund av den hberala tillämpningen inte fyller någon reellfunktion. Uppgifter i anslutning till motionen Enligt lagen (1968:555) om rätt förutlänning och utländskt företag att idka näring här i riket får utländskamedborgare ej driva näring i utan näringstillstånd. Utlänning som ärbosatt i och som beviljats permanent uppehållstillstånd eller nordiskmedborgare bosatt inom landet har dock samma rätt som svensk medborgare attdriva näring i . NU1981/82:29 9 Ansökan om näringstillstånd lämnastill i det län där verksamheten är avsedd att i huvudsak drivas.Efter eventuell komplettering och hörande av polis och annan lokal myndighetsänder handlingarna med eget yttrande till kommerskollegium.Kollegiet inhämtar uppgifter från invandrarverket innan ärendet avgörs. Frågorom sådant tillstånd avses, som framgår av det föregående, fr. o. m. den 1 juli1982 komma att prövas av länsstyrelserna som första instans. Det totala antalet ärenden om näringstillstånd har undersenare år uppgått till ca 300 . Antalet avslag har ökat från 1978till 1981. Ökningen beror enligt uppgift från kommerskollegium främst påatt allt fler sökande har grov brottslig belastning. Utlänningars och ufländska företagsrätt att verka här i landet regleras på olika sätt. Det krävs oftasärskilt tillstånd. I budgetpropositionen redovisas (bil. 14 s. 45) vilkalagar inom område som innehåller sådana regler. Idelbetänkandet (Ds Kn 1979:6) Decentralisering av beslut om tillstånd förutlänning att driva näring i m. m. har decentraliseringsutredningenlämnat förslag till decentralisering av viss tillståndsprövning enligt nämndalagstiftning. Enligt gällande lagstiftning är flertalet av de aktuellaåtgärderna sådana att det ankommer på regeringen att besluta om dem. I etthänseende krävs dock beslut av , nämligen vad gäller besvärsgången.Regeringen föreslår således ändringar i dels lagen (1968:555) om rätt förutlänning och utländskt företag att idka näring här i riket, dels lagen(1975:985) om tillfällig handel. Motion 1981/82:832 (s) går ut på att kravet pånäringstillstånd för utländsk medborgare skall slopas. De nuvarande reglerna ifråga om länsstyrelsernas medverkan fyller på grund av den liberalatillämpningen inte någon reell funktion, anför motionärerna. Enligt den nuvarande ordningen prövar kommerskollegiumfrågor om näringstillstånd för utländska medborgare efter utredning avlänsstyrelsen i det län där verksamheten är avsedd att i huvudsak drivas.Enligt propositionen kommer fr. o. m. sådana frågor att prövasi första instans av länsstyrelserna. Andra instans blir kommerskollegium istället för som regeringen. Antalet ärenden om näringstillstånd har desenaste åren uppgått till ca 300 . En ökning av antalet avslag har kunnatkonstateras . Den förklaras enligt kommerskollegium avatt allt fler sökande har grov brottslig belastning. Mot den angivna bakgrundenavstyrker utskottet motion 1981/82:832 (s). Utskottet har inga erinringar mot de av regeringenföreslagna lagändringarna. NU1981/82:29 10 1. att antar de iproposition 1981/82:100 bilaga 14 framlagda förslagen till a) lag om ändringi lagen (1968:555) om rätt för utlänning och utländskt företag att idka näringhär i riket, b) lag om ändring i lagen (1975:985)om fillfällig handel, 2. attriksdagen avslår motion 1981/82:832. Kostnader för vissa nämnder m. m. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt C 3 (s. 48 f.) och hemställer att till Kostnader förvissa nämnder m. m. för /83 anvisar ett förslagsanslag av . PRIS-, KONKURRENS- OCH KONSUMENTFRÅGOR Bidrag till vissa oljetransporter i glesbygd.Regeringen har under punkt D 6 (s. 66 f.) föreslagit att 1. antaga förslagfill lag om upphävande av lagen (1980:564) med bemyndigande om sänkning avortstillägg för vissa oljeprodukter, m. m., 2. anslaget tillBidrag till vissa oljetransporter i glesbygd slopas. Yrkanden rörande denna punkt finns i motionerna 1981/82:449 av () ochSven (), vari hemställs att till bidrag till vissaoljetransporter i glesbygd för /83 anvisar ett förslagsanslag av20 milj. 1981/82:617 av m.fl. (vpk), vari hemställs att 1. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ortstilläggen på oljeprodukter, 2. med anledning av proposition1981/82:100 bil. 14 D 6. Bidrag till vissa oljeprodukteri glesbygd i överensstämmelse med anslagsframställningbeslutar om ett anslag på , 1981/82:808 av m.fl. (s), vari hemställs att avslår regeringens förslag i proposition1981/82:100 bilaga 14 D 6 om upphävande av lagen (1980:564) med bemyndigande omsänkning av ortstillägg för vissa oljeprodukter, m. m. I detta sammanhang behandlarutskottet vidare mofion 1981/82:826 av () och (), vari hemställs att uttalar att regeringen bör med skärptuppmärksamhet följa utvecklingen av drivmedelsförsörjningen i glesbygd. NU1981/82:29 H Bidrag till vissa oljetransporter i glesbygd Lagförslaget finns i propositionensom bilaga 14 .2 (bil. 14 s. 94). Det innebär att lagen med bemyndigande omsänkning av ortstillägg för vissa oljeprodukter, m. m. - vilken utgör denformella grunden för utbetalningar från anslaget under denna punkt - skallupphöra att gälla vid slutet av det nu löpande budgetåret. Motionerna 1981/82:449, 1981/82:617 och 1981/ 82:808 I motion 1981/82:449 (c, fp)erinras om anslagets förhistoria. Det är helt klart att bidragssystemet harhaft avsedd effekt genom att utjämna prisskillnaderna för konsumenter iglesbygd, säger mofionärerna. De vill att systemet skall bibehållas under nästabudgetår med nuvarande utformning. Med hänsyn till beräkningar inom branschenav oljekonsumtionens utveckling bedömer motionärerna medelsbehovet till 20milj. kr., dvs. Det vore rimligt att de områden i landet som harsvårt klimat skulle åtnjuta lägre bränslepriser än övriga delar av landet, sägsdet i motion 1981/82:617 (vpk). Att-såsom regeringen framhåller-ortstilläggetnumera utgör endast av ortspriset utgör, hävdar mofionärerna, snarastett skäl för en total utjämning av oljepriserna i hela landet. I motion 1981/82:808 (s) framförs argumentet att denangivna procentsatsen måste ses i relation till oljeprisernas höjning undersenare år. Det är, säger motionärerna, en av oljepriserna redan fidigare hårtdrabbad grupp som enligt regeringsförslaget får ökade kostnader. Motion 1981/82:826 Drivmedelsförsörjningens betydelsesom en grundläggande servicefunktion i små samhällen understryks i motion1981/82:826 (fp). Av både fids- och kostnadsskäl är det, framhållermotionärerna, angeläget att drivmedelsdepåer finns fillgängliga så näraförbrukarna som möjligt. Både centralt och lokalt har från handelns sidauttalats farhågor för den prispolitik som bensinbolagen tillämpar, sägermotionärerna vidare. Bensinhandlare i glesbygd skulle i extrema fall inte hafått någon kostnadstäckning. 1 en undersökning som statens pris- ochkartellnämnd (SPK) redovisade fanns dock inte sådanaextremfall. Enligt motionärerna kvarstår likväl som ett faktum attbensinbolagen för en mycket hård prispolitik mot handeln i glesbygd. Enhandlare som inte godtar erbjuden öresmarginal kan NU1981/82:29 12 bli vägrad leverans.