bet · G501SoU43 · 1981-12-31 00:00:00 — Frågan om ekonomiskt stöd för inrättande av ytterligareplatser i behandlingshem för narkotikamissbrukare tas upp även i motion1981/82:958 av () och (). Motionärerna anseratt staten bör beakta medelsbehovef för behandlingshemmet de fortsatta förhandlingarna angående fördelningen av de återstående 80milj. som skall utgå som upprustnings-och utvecklingsbidrag (se ovan). Utskottet har fått bekräftat aft de medel som f. n. finnsfillgängliga för bidrag till anordnande av behandlingshem redan är"fulltecknade." Flera huvudmän som önskat inrätta ytterligare platserhar fått besked aff statsbidrag infe kan utgå. Detta gäller bl. a. StiftelsenDaytop för SoU1981/82:43 12 Ytterligare platser haraktualiserats för statsbidrag. Vad gäller de i motion 1981/82:2246 yrkade höjningarna avanslagen J 3 och J 5 vill utskottet vidare erinra om atf eft beslut om en sådanhöjning infe löser problemet med de ökade kostnader som till följd däravuppstår efter . Om antalet platser i en viss typ avvårdinstitutioner visar sig väsentiigt översfiga vad som förutsatts iöverenskommelsen mellan staten och de båda kommunförbunden innebär det minskadekonomisk kompensafion för de kommunala huvudmännen, om infe totalsumman höjs.Detta kan leda till nya ersättningskrav och ytterligare omgångar i de redankomplicerade förhandlingarna. Vidare kan staten tvingas ikläda sig ökat ansvarför kostnaderna. De medel som beräknats under anslagen I 5 och I 6 skulle dåbli ofillräckliga. Ufskoffet delar den åsikt som kommer fill uttryck i bådamotionerna, nämligen atf man måste försöka komma till rätta med bristen påbehand-lingsplafser för narkotikamissbrukare. Infe minst den från den 1 januari1982 gällande lagen (1981:1243) om värd av missbrukare i vissa fall (LVM)förutsätter atf det finns fillgång fill en ändamålsenlig vård i frivillig formsom alternativ fill eller som fortsättning på den tvångsmässiga vården. Def ärockså viktigt aft fa fill vara de olika vårdinifiativ som successivtaktualiseras, med tanke det erfarenhetsmässigt far aff få i gång enväl fungerande behandlingsenhef. Hela insfifutionssfrukfuren är emellerfid stadd iomvandling som följd av den nya socialfjänsflagsfiffningén och de kommunalahuvudmännens övertagande av ansvaret för institutionsvården. Från den 1januari 1983 ankommer def på berörda landstingskommuner och kommuner atf avgörabehovet av en viss typ av vårdplatser och att avväga resursernas fördelningmellan olika former av vård. Mot bakgrund härav finns def anledning för statenatf visa återhållsamhet i fråga om atf nu initiera förändringar ivårdstrukturen som infe uttryckligen accepterats av de kommunala huvudmän sominom kort skall fa över ansvaret därför. Man bör dessutom undvika atf rubbaförufsäffningarna för de avtal som ingåtts mellan staten och huvudmännen, medde konsekvenser detta kan få för den redan kompliceradeinsfifutionsplaneringen och ekonomiska uppgörelsen. Enligt utskottetsuppfattning bör man därför fram fill försöka fillgodosenarkomanvårdens behov inom ramen för fidigare beslutat antal platser. Def fårdärefter ankomma på de kommunala huvudmännen att fa ställning till frågan ombidrag till behandlingshemmen. Med hänvisning till def anförda avstyrker utskottet mofion1981/82:2246, yrkandena 10 och 11. Liknande synpunkter måste anläggas på mofion 1981/82:958,vari visserligen infe föreslås bidrag fill inrättande av flera vårdplatser,men vars förslag likafullt kan rubba de förutsättningar parterna haft vidingåendet av avtalet om statsbidrag för institutionsvården. Utskoffef villockså peka på den SoU1981/82:43 13 svårighet som ligger i atf på detta sätt fa principiellställning för atf en viss enskild institution skall ha särskilt stöd för sinverksamhet. En avvägning måste alltid göras mellan olika sökandes behov avstöd. Detta är en uppgift för de tillämpande myndigheterna. vill ufskoffet dessutom nämna aff såvälkriminalvårdsstyrelsen som avses abonnera på eff antal fastaplatser. Åven andra kommuner kan bli aktuella som parter i vårdavtal medstiftelsen, som härigenom kan få del av de bidrag som kommer atf utgå. Utskottet anser sålunda infe aff def finns skäl för någotriksdagens inifiativ med anledning av motion 1981/82:958. I detta sammanhang far utskottet också upp motion1981/82:869 av () och (), i vilken förordas enändring av principerna för statens bidrag till kommunernas alkoholvård.Motionärerna anser aft bidragen skall vara generella och avse alla kommunernaskostnader för åtgärder mot alkoholmissbruk. Detta skulle ge kommunernaanledning aff i högre grad satsa på förebyggande arbete och på def sättetundvika senare kostnader. En liknande fråga behandlades av utskottet i samband medriksdagens godkännande av överenskommelsen om statsbidragen (SoU 1981/82:23). motion påpekades atf bidragskonsfrukfionen bl. a. skulle leda till aff defblev billigare för kommunerna aff placera sina klienter i vissa storabefintliga institutioner än aff satsa på öppnare vårdformer. Mofionären ansågaft regeringen inför de omförhandlingar som skall äga rum om eff par år bordeuppmärksammas på de brister som redan var uppenbara samt erinras om de mål förvården som fastställts i socialtjänstlagen. Utskoffef anförde följande. Enligt principöverenskommelsen somligger till grund för huvudmannaskapsövertagandet skall statsbidragensutformning medge handlingsfrihet för kommunerna/landstingskommunerna vidutveckling och förändring av verksamheten. Vid utformningen av bidraget skalleftersträvas en schablo-nisering. I avvaktan på erfarenheter av bidragskonsfrukfionen harparterna enats om fördelningen av bidraget . Utskottetutgår från atf parterna far till vara erfarenheterna från bidragsgivningenunder dessa år då de skall förhandla om den framfida bidragskonsfrukfionen. Debör sträva efter aff ge denna sådan utformning atf den - i enlighet med vadmofionären framhåller- stöder en utveckling av vårdinnehållet och även i övrigtär ägnad aff främja de mål statsmakterna ställt upp för . Def i mofion 1981/82:869 framlagdaförslaget ligger väl i linje med socialtjänstlagens syn på det förebyggandesociala arbetet och åtgärder mot missbruk. Utskottet utgår vidare från atfolika modeller för statsbidragen kommer aff diskuteras vid de senareförhandlingarna om bidragskonsfrukfionen för tiden efter 1983-1984.Motionsförslagef påkallar därför inte nägon åtgärd. SoU1981/82:43 14 Utveckling av vårdinnehåll m. m. I budgetpropositionen föreslåsunder anslagen J 6 och J 7 medel för bl. a. olika utvecklings- ochsamverkansinsafser inom missbrukarvården. I proposition 1981/82:143 omåtgärder mot alkohol-och narkofikamissbruket presenteras ytterligare förslagsom syftar till aff åstadkomma en bäftre vård för människor medmissbruksproblem och fill en effektivare samordning av åtgärderna mot missbruk. Samordning av åtgärder mot missbruk I motion 1981/82:207 av StenSvensson (m) och () föreslås en undersökning av möjligheterna atfsamordna samhällets resurser för bekämpande av narkotikamissbruket i enlighetmed vad som anförs i mofionen (yrka/ide 1). Mofionärerna vill ha en effektivareorganisation genom dels lokala arbetsgrupper för varje kommun medrepresentanter för bl. a. myndigheter och organisationer, dels regionalaarbetsgrupper för samordning på länsplanef. Vidare föreslås på riksplanet ennarkofikakom-mission med parlamentarisk förankring. Ett motsvarande yrkande av samma motionärer behandladesingående av utskottet under föregående (SoU 1980/81:20). Ufskoffet,som lämnade en utförlig redovisning av redan pågående arbete för aff förbättrasamordningen av olika åtgärder, ansåg därvid infe något initiafiverforderligt. Utskottet erinrade dessutom om atf statsmakterna i samband medbehandlingen av socialfjänstreformen avvisat tanken på aff binda formerna församverkan genom lagbestämmelser. Beträffande def centrala samarbetet pekadeutskottet på att brottsförebyggande rådefs (BRÅ) narkotikagrupp redan har somuppgift att verka för en samordning av insatserna på narkofikaområdef och affbl. a. på grundval av olika undersökningar och andra uppgifter fortlöpandeanalysera missbrukssifua-tionen och med def som bakgrund ta initiafiv tillfortsatta åtgärder. Även har vissa centrala uppgifter påområdet. Utskottet ville infe tillstyrka tillskapandet av ytteriigare encentral organisation. De skäl som utskottet anförde mot ett bifalltill mofionsyrkandet har fortfarande sin giltighet. I sammanhanget kan nämnasaff avgeff rapporten motnarkotikamissbruk, vari bl. a. redovisas erfarenheterna från de försöksverksamhetersom genomförts i enlighet med beslut med anledning av proposifion1977/78:105 om åtgärder mot narkotikamissbruk. Rapporten innehåller även enöversikt över myndigheternas åtgärder mot narkotikamissbruk under de senasteåren. har vidare utgeff Allmänna råd om fillämpningen av såvälsocialtjänstlagen som lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård avunga (LVU). Allmänna råd angående tillämpningen av LVM är under arbete. SoU1981/82:43 15 riktlinjer för def fortsatta s. k. BPS-samarbetet(barnavårdsnämnd-polisskola) ännu infe kommit till stånd (jfr SoU 1980/81:20s. Cirkuläret (1970:513) till , ,, samfliga länsstyrelser, polismyndigheter, länsskolnämnder,barnavårdsnämnder och skolstyrelser om intensifierat samarbete mellanbarnavårdsnämnd, skola och polis (BPS-cirkuläret) gäller t. v. oförändrat medden skillnaden atf ordet "" bytts uf mot"socialnämnd" från (SFS 1981:1228). I det sammanhangetkan erinras om att jusfifieufskoftet i yftrande till socialutskottetuttalade aff def kan ifrågasättas om def infe erfordras åtgärder frånstatsmakternas sida för atf åstadkomma en effektivare och längre gåendesamverkan mellan berörda myndigheter än som följer av def nu nämnda cirkuläret.Utskottet vill därför framhålla vikfen av att de berörda myndigheternatillsammans med de båda kommunförbunden intensifierar ansträngningarna affåstadkomma vägledande riktlinjer för samarbetet på barn- och ungdomsområdef.Med hänvisning till def anförda avstyrker utskottet motion 1981/82:207, yrkande1. I samma motion yrkas även atf uttalar sig föraff missbrukarvården skall förbättras i enlighet med vad som anförs i motionen(yrka/ide 2 delvis). Motionärerna pekar dels på aff vårdinsatserna böreffektiviseras och samordnas, dels pä behovet av en fungerande eftervård, varommera nedan. I motion 1981182:2247 av () aktualiseras vidaresamordningen med sjukvården samt alkoholskadornas betydelse för sjukvårdskostnaderna.Mofionären anför bl. a. aff åtgärder för aff begränsa alkoholförbrukningen börvara en viktig fråga vid överläggningarna mellan staten och (yrkande 3). Utskottet vill först erinra om aff socialtjänstlagenlägger ett nytt ansvar på de kommunala socialnämnderna för aff erforderligsamverkan med andra myndigheter kommer till stånd även när def gäller enskildavård- och behandlingsärenden (se 9 §). Helhetssynen förutsätter ett samspel medde andra organ som frän olika utgångspunkter arbetar med de sociala problemen.Socialtjänsten måste beakta alla tillgängliga möjligheter aff hjälpa enmänniska med missbruksproblem och infe enbart se fill sina egna insatser. Affutveckla eft sådant arbetssätt far emellerfid viss fid. Def behövs ocksåpraktiska erfarenheter från försöksverksamheter av olika slag. Man kan därförenligt utskottets uppfattning inte redan nu fa ställning fill om def kan kommaaff behövas särskild stimulans i form av permanenta insatser frånstatsmakternas sida för aff få fill stånd en ökad samverkan inom missbrukarvården.Def kan vidare finnas skäl aft erinra om att socialtjänstlagen är en ramlag somförutsäffer ett lokalf utvecklingsarbete av bl. a. ohka samverkansformer sominte binds av detaljerade bestämmelser. Vad särskilt gäller samordning mellan sociala ochmedicinska insatser vill utskottet erinra om aff ienlighet med eff förslag av SAMO anslog 2,5 milj. som eff engångsanslag för affmöjliggöra lokala utvecklingsprojekt som skulle stimulera bådesjukvårdshuvudmännen och SoU1981/82:43 16 missbrukarvårdens personal aft finna bättresamverkansformer. En arbetsgrupp, i vilken ingär företrädare försocialdepartementet, och de båda kommunförbunden lägger f. n.sista handen vid fördelningen av medlen. Man avser att sedan följa arbetet iprojekten och löpande sprida information om dem samt hjälpa fill meddokumentationen. I sammanhanget bör också nämnas bl. a. de olika projektsom igångsatts i samarbete mellan sjukvårdshuvudmän och socialtjänst i syfteaff spåra upp och hjälpa gravida kvinnor med missbruksproblem. I den nu aktuella proposifionen 1981/82:143 föreslåsvidare sammanlagt 7 milj. kr. för Utveckling och försök med vissa vårdformer.Härav avser 1,8 milj. kr. utveckling av vård enligt LVM och 5,2 milj. kr.utveckling av familjevård för missbrukare. Även sådana projekt är ägnade aftfrämja en bättre samordning av olika vårdinsatser. Utskottet vill vidare hänvisa till vad som nedan anförs ifråga om tidiga vårdinsatser samt om eftervård och rehabilitering. Av def anförda framgår aft frågan om samordning av olikavårdinsatser redan är föremål för betydande uppmärksamhet. Utskottet avstyrkerdärför motion 1981/82:207 yrkande 2 i här behandlad del samt mofion1981/82:2247 yrkande 3. I budgetpropositionen föreslås 1,1milj. under anslaget J 7 Utbildning och samverkan inom nykterhefsvården. Iproposition 1981/82:143 anges att . härav bör användas för länsvisakonferenser för berörda personalgrupper inom öppenvården i enlighet med ettförslag från SAMO. Syftet är att möjliggöra utbyte av erfarenheter ochdiskussion av hur man kan nå missbrukare med tidig hjälp. Tidig hjälp och förebyggande åtgärder mot missbruksproblemfas upp i flera motioner. Propositionsförslaget fill medelsdisposifion av J 7ifrågasätts / motion 1981/82:2239 av (). Motionären anserdet tillräckligt aff i ett första skede satsa . Återstoden av medlen bör enligt motionären användas fillförsöksprojekt inom , där verkligt tidiga insatser prövas isamarbete med arbetsplats, familj och övriga lokala värdresurser. I motion 1981/82:1113 (delvis) av ()framhålls också betydelsen av förebyggande åtgärder och handlingsberedskap närdef gäller vård av narkotikamissbrukare. I motion 1981/82:2247 av sammamotionär aktualiseras sjukvårdens möjligheter aff ge tidig hjälp åtalkoholmissbrukare och även atf delta i den förebyggande hälsoinformationen(yrkande 10). Alkoholupplysningen bör enligt motionären spela en större roll äntidigare inom den förebyggande hälsovården vid mödravårdscentralerna och barnhälsovården.Vidare anförs bl. a. aft sjukvården måste försöka diagnostisera SoU 1981/82:43 17 ochbehandla alkoholberoende som sådant och infe endast de skador och symtom somdet orsakar. Sådan värd måste enligt mofionären kunna lämnas pä bl. a. devanliga vårdcentralerna. De dolda missbrukarna, som är i behov av tidig hjälp,vill infe stämplas som socialt avvikande genom aft hänvisas tillspecialkliniker för alkoholisfvård. Liknande synpunkter på hälso- ochsjukvårdens möjligheter aff medverka i alkoholupplysning och förebyggandearbete anförs (motion 1981/82:1593 av m. fl. (fp), yrkande 6. Detfinns självfallet inget entydigt svar på hur man skall kunna nå människor medmissbruksproblem på ett tidigt stadium och erbjuda dem den hjälp som behövs.Frågan gäller såväl det sociala arbetets innehåll och arbetsformer i stort somde varierande lokala förutsättningarna för arbete av visst slag, t. ex.möjhgheferna att utnyttja den förebyggande hälsovården. Tidig hjälp åf doldamissbrukare måste därför i stor utsträckning bli en fråga om successivutveckling av olika modeller för uppsökande verksamhet och nya arbetssätt inombåde sjukvård och socialtjänst. Utbyte av erfarenheter mellan olika delar avöppenvården torde därvid vara ett viktigt moment. Atf i dagens situation, närsocialfjänstreformen gett delvis starkt förändrade förutsättningar förmissbrukarvården, satsa på regionala konferenser för diskussion av aktuellaerfarenheter anser utskottet därför väl motiverat. Utskottet anser sig därvidinfe ha anledning aff ifrågasätta det i propositionerna beräknade beloppet. Samtidigtvill utskoffef framhålla vikten av ett fortsatt utveckUngsarbete kring olikatidiga insatser mot missbruk. Infe minst bör, i enlighet med vad som anförts imofion 1981/82:2239, ansvar för de verkligt tidiga insatsernabetonas. Utöver förebyggande och uppsökande verksamhet kan också, innanmedicinska skadeverkningar uppkommit, insatser för aft stödja missbrukare i etttidigt skede genomföras inom den primärkommunala ram. Frägan ärsedan läng tid bättre uppmärksammad inom sjukvården. a. har socialstyrelsensvarat för en försöksverksamhet med utveckling av behandlingsmetoder vid sexnytillkomna alkoholpolikliniker. Erfarenheterna av denna verksamhet har visatatt klinikerna i relativt hög utsträckning har fått kontakt m.ed människor i"riskzonen" för missbruk på grund av psykiska och/eller socialaproblem. Vidare kan nämnas atf man som eft led i s. k.SOA-projekt (socialt arbete - innehåll och form) 1981 utgivit - tidig hjälp. Däri redovisas bl. a. olika erfarenheter av hurtidig hjälp ser ut eller borde se ut och vem eller vilka som är lämpade atf gehjälpen. Man tar även upp något om sjukvårdens svårigheter när def gällerbehandling av alkoholproblem. Isammanhanget kan också nämnas en vid avslutadomfattande studie som visar aff det är möjligt att uppspåra och behandlastorkonsumenter av alkohol. Resultaten försvaras i en avhandling av överläkareHans Kristenson. Undersökningen visar bl. a. aft det är möjligt att förebyggaalkoholism i stora undersökningsgrupper. 2 1981/82. SoU1981/82:43 18 uppspåra storkonsumenter av alkohol har den s. k.GT-metoden (serum-gammaglutamylfransferas-metoden) använts. De invändningar somtidigare framförts mot GT-metoden har varit av principiell, etisk, ekonomiskoch teknisk natur och har i dennti undersökning, enligt Krisfenson, kunnatvederläggas. Krisfenson har under med GT-mefoden undersökt 8 859(76,) av 11643 44-49-åriga män som kallats till en planeradhälsoundersökning i . Den egentliga undersökningsgruppen bestod av 585 mänfödda vilka enligt hälsoundersökningen hade 2 på varandraföljande anmärkningsvärt höga GT-värden. Dessa individer fördeladesslumpmässigt pä en behandlingsgrupp och en kontrollgrupp. Individerna ibehandlingsgruppen (317 personer) undersöktes närmare och av dem bedömdesha för högt GT-värde fill följd av alkoholkonsumtion. Dessa personer följdesunder lång fid och uppmuntrades aft sänka alkoholkonsumtionen. GT-värdetanvändes härvid som en motiverande faktor i behandlingsprogrammet.Kontrollgruppen informerades per brev atf vara restriktiva medalkoholkonsumtionen och infoimerades om atf de skulle få erbjudande om affkontrollera leverenzymerna efter 2, 4 och . Behandlings- ochkontrollgruppen följdes upp . 2 och efter undersökningen hade GT-värdef i bådagrupperna minskat. Efter undersökningen hade lika mänga individer från bådagrupperna registrerats på alkoholkliniken. Man fann dock skillnader mellan detvå grupperna med hänsyn fill sjukfrånvaro, sjukhusvård och dödlighet. Ibehandlingsgruppen var sjukfrånvaron lägre, antalet vårddagar på sjukhus60 % lägre och dödligheten lägre jämfört med kontrollgruppen. Sålunda varbehandlingsprogrammef effektivt i aft förebygga socialmedicinska konsekvenserav storkonsumtion av alkohol. Utskottet anser med hänvisning fill det anförda aft någotriksdagens initiativ inte är påkallat i fråga om motionerna 1981/82:2239,1981/82:1113 (delvis), 1981/82:1593, yrkande 6, och 1981/82:2247, yrkande 10. SAMO har i sitt slutbetänkande Omalkoholpolitiken II konstateratatf den eftervård som kan erbjudas en missbrukare efter genomgången behandlinghar stora brister eller saknas helt. I budgetpropositionen beräknas i enhghefmed SAMO:s förslag under anslaget J 6 eft engångsanslag på 1 milj. kr. för enförsöksverksamhet med syfte atf utprova olika modeller för eftervård. Iproposition 1981/82:143 uttalas (s. 52) atf projekten bör utgå från denproblembeskrivning som återfinns i SAMO:s slutrapport samt att man vidutformningen av projekten även bör beakta en av ()avlämnad rapport. Problem på vägen mellan missbruk och jobb. SoU1981/82:43 19 Ovannämnda rapport har utarbetatsav den s. k. arbetsgruppen för narkotikafrågor vid har haft till uppgift atf aktivt leda och främja åtgärder för attintensifiera samarbetet mellan arbetsförmedlingen och narkomanvårdensbehandlingshem. I gruppen har ingått företrädare för , ,, , landstings-och kommunförbunden,arbetsmarknadens parter samt åt läkemedelsmissbrukare(RFHL). I slutrapporten konstaterar arbetsgruppen bl. a. atf många brister irehabiliteringen av narkotikamissbrukare beror på bristande samordning mellande olika berörda myndigheterna. Gruppen föreslår bl. a. atf försäkringskassornasrehabiliferingsgrupper (rehagrupper) skall vara forum för planering avrehabiliteringsinsatserna och för ansvarsfördelningen mellan de berördamyndigheterna, så aff man uppnår en obruten rehabiliteringskedja där alla deolika samhällsorganens åtgärder är väl samordnade sinsemellan. I proposition 1981/82:143uttalas atf detta förslag är väl motiverat (s. 131). I proposifionen erinrasvidare om aff arbetsmarknadsinstituten () inom arbetsmarknadsverket är enviktig resurs när det gäller vägledning och yrkesinriktad rehabilitering av bl.a. personer som haft missbruksproblem. Instituten ger fördjupad vägledning ochmöjlighet till arbefsprövning och arbetsfräning till sökande som behöver sådanmera omfattande förberedelse innan de kan ta eff arbete. Vidare föreslås enhöjning av anslaget till Yrkesinriktad rehabilitering för aft, som def sägs ipropositionen, markera betydelsen av utvecklingsarbete med inriktning pårehabilitering av narkotikamissbrukare. Medlen skall användas för utvecklingav metoder för vägledning och rehabilitering av unga f. d. missbrukare. Vidare kan nämnas atf det i en ny rapport frånsocialstyrelsen, "Eftervård - olika modeller för utslussning på olikainstitutioner" (PM 9/82), beskrivs ett antal effervårdsprojekf som allahar def gemensamt aft de syftar till att öka klienternas tillgång till olikasamhällsresurser. De verksamheter som redovisas bedrivs av bl. a. Räfansgården,Vallmotorp, Trollängen, ALNA-rädet i Mölnbacka samt av kommun. Syftet medrapporten är aff belysa de svårigheter projekten stött på samt på vilket sättman löst dessa. Beroende på skillnader mellan de olika projekten varierarlösningarna med aktuella situationer och behov som ska fillgodoses. Allaverksamheter visar dock aff ökade insatser ger positiva resultat. De motioner, i vilka föreslås intensifierade åtgärder förförbättring av eftervård och rehabilitering, får anses besvarade genom det nuanförda. Det gäller motion 1981/82:207 av () och (), yrkande 2 i /notsvarande del, och motion 1981/82:2096 av m.fl. (vpk), yrka/ide 1. Utskoffef far i detta sammanhang också upp motion1981/82:2247 av (), yrkande 11, vari påtalas behovet av atfutveckla nya former av skyddat boende för de gravt skadade alkoholmissbrukarna.Motionären anser att skall initiera eft sådantutvecklingsarbete. SoU1981/82:43 20 Utskottet delar uppfattningen attdef ofta behövs särskilt anpassade former av boende och tillsyn för aff gedessa människor en någorlunda dräglig tillvaro. Sådana åtgärder kan dessutomofta ge goda resultat. Olika exempel på hur man på olika håll försökt lösadessa problem finns beskrivna i den av utgivna skriften"10 kommuners sätt aff arbeta med de svårast alkoholskadade".Utvecklingsprojekt kan få bidrag från anslaget A 3. Forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet. Utskottet vill också erinra om atf dekommunala huvudmännens övertagande av ansvaret för institutionsvården inomsocialtjänsten är ägnat aft främja en utveckling mot mindre, lokalavårdenheter. Det är självklart aff bör följa denna utveckling.Något inifiativ från sida kan f. n. infe anses påkallat. Utskottet avstyrker med hänvisning fill def anförda motion1981/82:2247, yrkande 11.