bet · G501UbU5 · 1981-12-31 00:00:00 — omförändringar av gymnasieskolans utformning m. m. 1981/ 82:14) Regeringen har i proposition 1981/82:14() föreslagit att 1. godkännavad som i propositionen har förordats om mer samordnade timplaner för de treåriga ekonomiska, humanistiska, samhällsvetenskap liga och naturvetenskapliga linjerna samt den fyraåriga tekniska linjen i gymnasieskolan, 2. godkänna vad som iproposifionen har förordats om att länsskol-nämnderna inte längre skall få getillstånd till mindre och fler grupper i gymnasieskolan än bestämmelsernamedger, 3. godkänna vad som ipropositionen har förordats om fimreduktioner vid små undervisningsgrupper igymnasieskolan, 4. godkänna vad som ipropositionen har förordats om möjlighet att anordna självstudietimmar igymnasieskolan, 5. godkänna i propositionenframlagt förslag om avskaffande av specialarbete inom gymnasieskolan, 6. godkänna i propositionenframlagt förslag om en särskild handledarresurs och en friare resursanvändningi gymnasieskolan, 7. godkänna vad som ipropositionen har förordats om möjlighet att inte anlita ersättare vid kortaretjänstledighet för lärare och om användningen av på så sätt inbesparadelärartimmar i gymnasieskolan, 8. godkänna vad som ipropositionen har förordats om förändringar för riksintematskoloma och andraprivata skolor, 9. godkänna i propositionenframlagt förslag om avskaffande av specialarbete inom och statligvuxenutbildning, 10. godkänna vad som ipropositionen har förordats om förändringamas ikraftträdande, 11. bemyndiga regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer att även i övrigt fastställa de ändringarsom krävs i läroplanen för gymnasieskolan. har med anledning av den s.k.besparingsproposifionen (prop. 1980/81:20) beslutat att ca 180 milj.kr. skall sparas på statens bidrag till driften av gymnasieskolan fr. o. /83. 1 1981/82. UbU 1981/82:5 2 För att ge skolstyrelser och skolor störremöjlighet att fördela de ekonomiska resurserna på de områden där de bästbehövs föreslås nu en friare användning av en mindre del av gymnasieskolansstatsbidrag, vilket innebär att gymnasieskolan i likhet med får enförstärkningsresurs. Vikten av en behovsinriktad resursfördelning betonas. Föratt sparmålet skall nås föreslås vidare i propositionen att länsskol-nämndernasnuvarande dispensgivning beträffande undervisningsgruppers storiek och antalskall upphöra, att fimtalen reduceras i små undervisningsgrupper, att timplanernaför de tre- och fyraåriga linjerna samordnas så att mer samläsning kan äga rum,att möjlighet till självstudier under viss fid införs, varigenom gradvisträningen i självständigt arbete kan öka och behovet av lärarhandledning minskasamt att skolorna får omfördela resurser motsvarande inbesparade kostnadergenom att ej förordna ersättare vid korttidsvikariat. 1981/82:32av m. fl. (s) vari yrkas 1. att avslårregeringens förslag om s.k. självstudiefimmar i gymnasieskolan, om att avskaffaspecialarbetet och om en särskild handledarresurs, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ämnet samhällskunskappå fyraårig teknisk linje, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om småundervisningsgrupper, 4. att som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om åtgärder motdubbelutbildning, 5. att som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om snabberedning avmöjligheter till samverkan mellan gymnasieskolan och vuxenutbildning, 6. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om grunderna för friresursanvändning i gymnasieskolan, 7. att som sin meningger regeringen till känna vad som i mofionen anförts om åtgärder för att bättreutnyttja beslutade intagningsplatser i gymnasieskolan. 1981/82:38 av () och IngridSundberg (m) vari yrkas att beslutar anhålla att regeringen utrederförutsättningar-, na för ett införande av timplan och organisaUon för ämnethistoria enligt alternafiva timplaner (SSG-gymnasiet). 1981/82:39 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen fill känna vad i motionen anförts ombehovet av att slå vakt om de humanistiska och samhällsorienterande ämnena igymnasieskolan. UbU 1981/82:5 3 1981/82:40av Hans Nyhage m. fl. (m) vari yrkas 1. att godkänner vad somi motionen föreslås beträffande dispositionen av resurser för timmar tillförfogande, 2. att godkänner vad somi motionen föreslås beträffande att inte anlita ersättare vid s. k. korttidsvikariat, 3. att beslutar att denfria resursen får den omfattning (135-155 milj. och konstruktion, somframgår av mofionen. 1981/82:41av m. fl. (m) vari yrkas 1. att med hänsyn tillsärskilda omständigheter som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om timtalsreduktion m. m. för ämnena grekiska och latin, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om samläsning i vissa fallmellan allmän språkkunskap och latin i årskurs 2. 1981/82:42av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att beslutar avslåproposition 1981/82:14 om förändringar av gymnasieskolans utformning m. m., 2. att beslutar upphävasitt beslut med anledning av utbildningsutskottets betänkande 1980/81:15 i vadavser besparingar i gymnasieskolan. I proposition 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten, m. m. 8 s. 11) föreslog föredragande statsrådet förgymnasieskolans del en minskning av lärarinsatserna fr. o. m. läsåret1982/83. Det förutsattes att i besparingsarbetet bl.a. erfarenheter från des.k. alternativa timplanerna skulle tas till vara. De föreslagna förändringarnaberäknades ge en besparing på ca 180 milj. kr. Utbildningsutskottetanförde (UbU 1980/81:12 s. 12 och UbU 1980/ 81:15) att målet borde vara att nåen besparingseffekt som i huvudsak motsvarade det belopp som angavs ipropositionen. Även andra besparingsmetoder borde enligt utskottet prövas iregeringens arbete med en proposition. Arbetet med timplanerna borde bedrivas ikontakt med gymnasieutredningen (U 1976:10). beslöt i enlighetdärmed (rskr 1980/81:120). Iproposifion 1981/82:14 om förändringar av gymnasieskolans utformning m. m.läggs nu fram förslag till olika besparingar om sammanlagt ca 180 milj. kr. Enligtmotion 1981/82:42 yrkande 2 bör upphäva sitt fattade beslutom att spara i huvudsak 180 milj. kr. UbU 1981/82:5 4 område.Motionärerna anser att de statliga besparingar som behövs bör göras på andraområden än skolans, eftersom det fortfarande finns brister där som måsteavhjälpas genom särskilda insatser. Detstatsfinansiella läget i landet har enligt utskottets uppfattning gjort detnödvändigt att besluta om vissa besparingar också på skolområdet. Utskottet kaninte ansluta sig till yrkande 2 i motion 1981/82:42 om att skall upphävasitt tidigare beslut om besparingar i gymnasieskolan. Motionsyrkandet bördärför avslås av . Utskottet kommer i det följande att behandlasparförslagen i proposition och motioner var för sig. Enligtpropositionen bör besparingarna genomföras på följande sätt. Timplanernaför de tre- och fyraåriga linjerna bör ändras så att de kan samordnas bättre änsom nu är möjligt. En sådan förändring av timplanerna ger /83 tillföljd av ett minskat totalantal timmar i årskurs 1 en besparing på ca 30-40milj. Minskningen av antalet timmar i årskurs 1 kompenseras senare med enmotsvarande timtalsökning i årskurs 3. Då timplanerna helt genomförts läsåret1984/85, får man en årlig besparing som - jämfört med dagens kostnader -beräknats till ca 35-45 milj. kr. Länsskolnämndernasmöjlighet att medge dispens från lägsta elevantal för anordnande avundervisning bör upphöra, vilket ger en besparing på ca 55-65 milj. kr. Vidarebör timtalen reduceras för undervisningsgrupper med mindre än 12elever i de fall grupperna kan omfatta minst 8 och högst 30 elever. Den årligabesparingen kan här beräknas till ca 15 milj. kr. Återståendedel av besparingen /83, dvs. i runda tal (180-35-60- 15 =) 70 milj.kr., bör tas ut genom en minskad lärartilldelning till skolorna och, som enföljd därav, ett visst antal självstudietimmar för eleverna. Effekten av dennabesparing om 70 milj. kr. föresläs mildrad genom att skolorna som en allmänundervisningsresurs får fillgodoräkna sig ej utnyttjade korttidsvikarietimmar. Utskottetbehandlar i det följande förslag i propositionen och förslag framförda imotioner om dels samordnade timplaner, dels självstudietimmar och en friareresursanvändning, dels små undervisningsgrupper m. m., dels andra besparingarm. m., dels åtgärder för genomförandet av förändringarna. Förslag till mer samordnade timplaner för detreåriga ekonomiska, humanistiska, samhällsvetenskapliga ochnaturvetenskapliga linjerna samt för den fyraåriga tekniska linjen läggs fram iproposifionen. Detta förslag bygger på de erfarenheter som vunnits i dekommuner som anordnat UbU 1981/82:5 5 gymnasieskolutbildningenligt s.k. alternativa fimplaner (tidigare SSG, särskild samordnadgymnasieskola). Dessa fimplaner tillkom för gymnasieregionermed ett elevunderlag av mindre än 400 16-åringar. a. ett förändrat språkprogram. I detta har timtalen för de olikaspråken på linjerna inom en årskurs gjorts lika för att möjliggöra samläsningmellan linjerna och bidra fill en mer rationell och ekonomisk organisation. Påhumanistisk linje föreslås alla elever såsom i princip studera tremoderna språk . Härtill kan linjens elever med oförändrat timtal imoderna språk lägga latin i årskurserna 2 och 3. Grekiska kan studeras iårskurs 3. På naturvetenskaplig linje föreslås två språk läsas samlat under treår och på teknisk linje två språk . På de ekonomiska och samhällsvetenskapligalinjerna skall eleverna kunna välja mellan två eller tre språk. Föratt öka möjligheterna till samläsning mellan linjerna har samordning skett avtimtal också i ett antal andra ämnen, t. ex. svenska, psykologi, gymnastik,matematik, naturkunskap och kemi. Detta har medfört bl. a. att historia på deekonomiska och tekniska linjerna samt på variant av naturvetenskaplig linjekoncentrerats fill årskurs 3 och att timtalet för ämnet på dessa studievägarminskats från fyra fill tre. På teknisk linje har timtalet för samhällskunskapminskats från nu sammanlagt fem i årskurserna 1 och 3 till tre enbart i årskurs3. Detta har i sin tur inneburit att utrymme skapats för biologi i årskurs 2 pådenna linje. Totaltimtalenför var och en av de tre årskurserna har vidare ändrats från nuvarande 34 iårskurs 1, 32 i årskurs 2 och 30 i årskurs 3 till 30, 32 resp. 34. Ipropositionen läggs också fram förslag till smärre förändringar av fimtalen förvissa ämnen i de alternafiva timplanerna (prop. 1979/80:15, UbU 1979/80:4, rskr1979/80: 27). Pä grund av det begränsade elevunderia-get upptar dessa fimplanerinte variantämnen på naturvetenskaplig linje, grekiska, estetiska specialämnenm. Deföreslagna nya timplanerna tas upp i fem motioner. Imotion 1981/82: 38 hemställs att hos regeringen anhåller attförutsättningarna utreds för att historia skall få samma omfattning ochplacering i årskurser som ämnet har i de alternafiva timplaner som ursprungligenbörjade fillämpas /74. I motion 1981/82:32 (yrkande 2) föreslåsatt timtalet för samhällskunskap på teknisk linje inte minskas utan förbliroförändrat fem. Enligt mofion 1981/82: 39 bör huma-nisfiska ochsamhällsorienterande ämnen som t. ex. historia inte till sin omfattningreduceras utan fä behälla de timtal de har på olika linjer. Timme tillförfogande bör enligt mofion 1981/82:40 (yrkande 1 i denna del) minskas till0,per klass och årskurs. Slutligen begärs i motion 1981/82:42(yrkande 1 i denna del) att avslår förslaget om UbU 1981/82:5 6 Motionärerna anser att fimplaneförslagets pedagogiskakonsekvenser inte belysts i propositionen och att förslaget får mycket storbetydelse för olika ämnens tyngd på olika linjer. Utskottetanser att besparingar inom gymnasieskolan bör göras genom ökad samläsning. Föratt göra samläsning möjlig måste de olika ämnenas nuvarande fimtal på olikalinjer rubbas i vissa fall. Utskottet kan liksom motionärerna konstatera attbl. a. ämnen som historia och samhällskunskap enligt regeringens förslagminskar i timtal på vissa linjer samfidigt som de ökar på andra. Utskottetbehandlar först förslagen beträffande ämnet historia. Skolan skall bl. a. genomundervisningen i historia ge eleverna kunskaper om sådana skeenden ochföreteelser som bidragit till att skapa nuvarande förhållanden i ochvärlden i övrigt. Det kan - som utskottet ser det - bli svårt att förverkligahistorieundervisningens mål om timtalet för historia reduceras jämfört mednuläget. Enligt utskottets mening bör därför i årskurs 3 av ekonomisk linjehistoria ökas med en veckotimme till fyra, religionskunskap minskas med 0,5veckotimme till två och gymnasfik minskas med till 2,5. Sammaändring bör göras i årskurs 3 på variant av naturvetenskaplig linje samt iårskurs 3 av teknisk linje. Härigenom återställs timtalen för de nämnda treämnena till de tal som gäller för ämnena på resp. studieväg. Jämfört medförslaget i propositionen innebär detta en förbättrad ställning för ämnethistoria. Utskottetgår nu över till ämnet samhällskunskap. Genom att antalet fimmar isamhällskunskap på teknisk linje i propositionen föreslås minskas från fem tilltre får eleverna på linjen inom sitt reguljära studieprogram i årskurs 2utrymme för biologi. väljer av dessa elever biologi som utökadstudiekurs. Utskottet utgår från att eleverna på linjen skall kunna fåkompletterande orientering i samhällsfrågor under timmar till förfogande. Ävenkoncentrationsdagar och gemensamma samlingar kan användas för ändamålet.Utskottet, som inser värdet av att blivande tekniker genom förslaget bl. a.får utbildning i ekologi, är medvetet om att inte så få elever frånteknisk linje senare väljer utbildningar inom högskolan som kräver särskildbehörighet i ämnet samhällskunskap, dvs. enligt dagens Icrav en kurs om minstfem veckofimmar i ämnet. För att elever som så önskar skall kunna få dennasärskilda behörighet bör enligt utskottets mening eleverna på teknisk linje iårskurs 2 kunna välja samhällskunskap i stället för de ipropositionen föreslagna i biologi. SÖ bör ges i uppdrag attpröva möjligheterna att genom förändringar i kursplanen åstadkomma samläsning iårskurs 2 mellan elever på teknisk linje och elever på övriga linjer. Sammautbytesmöjlighet bör finnas för elever på teknisk linje vid skolenheter somfiUämpar de alternativa timplanerna. Därmed öppnas även för elever vid dessaskolenheter en möjlighet att inför årskurs 3 välja mellan studier på naturvetenskapliglinje och studier på teknisk linje. UbU 1981/82:5 7 Utskottet har inget att erinra mot regeringensförslag i övrigt i vad gäller samordnade timplaner. Med hänvisning till vad somanförts föreslår utskottet att beträffande mer samordnade timplanerför de treåriga ekonomiska, humanistiska, samhällsvetenskapliga ochnaturvetenskapliga linjerna samt den fyraåriga tekniska linjen med anledning avproposifion 1981/82:14 samt motionerna 1981/82:32 yrkande 2, 1981/82:38 och1981/ 82:39 och med avslag på motionerna 1981/82:40 yrkande 1 i denna del och1981/82:42 yrkande 1 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Deifrågavarande timplanerna bör fogas som bilaga I och bilaga 2 till dettabetänkande. 3.Självstudietimmar och en friare resursanvändning Skolstyrelse i kommun med mer än en enhet avgymnasieskolan har rätt att besluta om fördelning på de olikaskolenheterna av kommunens totala resurs för stödundervisning, samordnadspecialundervisning och frivillig undervisning. Denna fria resursanvändning börenligt föredragande statsrådets mening även omfatta kommunens totala resurs förtimmar till förfogande och för delning av klass eller grupp för studietekniskträning. Skolledningenvid vaije skolenhet bör enligt föredragande statsrådet få besluta omfördelningen av här nämnda resurser som tilldelas av skolstyrelsen samt om fördelningenav resurserna för laborationer och konstruktionsövningar, undervisning inybörjarspråk samt annan delning av klass eller grupp enligt bestämmelser ifimplanerna. Användningen av dessa resurser bör alltså inte varalåst till särskilda lektioner och ämnen. Undantagna från denna friaresursanvändning bör enligt propositionen vara resurserna förhemspråksundervisning och studiehandledning på hemspråk, för stödundervisning isvenska för invandrarelever samt för särskild undervisning. Föratt åstadkomma en omfattande, samlad resurs för fri användning förordarföredragande statsrådet att ett så stort antal timmar i gymnasieskolansfimplaner markeras som självstudietimmar, som motsvarar en bruttobesparing av175 milj. kr. Av detta belopp bör ca 70 milj. kr. utgöra nettobesparing och ca105 milj. kr. återföras till kommunemas disposifion som en särskildhandledarresurs, även den inräknad i den totala resurs, kalladförstärkningsresurs, som skall kunna användas fritt. Förde tre- och fyraåriga linjerna föreslår föredragande statsrådet en sammanlagdmöjlig självstudietid av totalt för årskurserna 1, 2 och 3,fördelade på högst i årskurs I, högst i årskurs2 och högst i årskurs 3 i de föreslagna förändrade timplanerna.För årskurs 4 av teknisk linje föreslås högst 6 UbU 1981/82:5 8 veckotimmar.När det gäller möjlighet till självstudier på de tvåiåriga hn-jerna angerstatsrådet självstudietiden till högst för vissa linjer och tillhögst 2 för andra linjer samt för specialkurser. Dentotala, förstärkningsresursen bör enligt propositionen omfatta den föreslagnahandledartesursen (105 milj. samt nuvarande resurser för stödundervisningoch samordnad specialundervisning (55-60 milj. ), för timmar till förfogande(45-50 milj. ), för studieteknisk träning (45-55 milj. och förfrivillig undervisning (20-25 milj. ), sammanlagt 270-295 milj. kr. Ipropositionen föreslås vidare att skolledningen lokalt skall få avgöra i vilkenmån vikarie behöver anställas för en kortare tjänstledighet. Inbesparadelärartimmar skall enligt förslaget bokföras och får av skolledningen filiförasskolenhetens samlade förstärkningsresurs. Det blir då möjligt att lokaltbedöma, om lärarinsatser bör ske genom vikarier eller i form av ytterligarehandledning under exempelvis självstudietimmar. I mofion 1981/82:32 (yrkande 1 i denna del)hemställs om avslag på regeringens förslag om självstudietimmar och en särskildhandledarresurs i gymnasieskolan. Innebörden av motionen är att den avregeringen föreslagna besparingen om 70 milj. kr. genom självstudietimmar intebör göras. Avslag på regeringens förslag i denna del föreslås likaledes i motion1981/ 82:42 (yrkande 1 i denna del). I motion 1981/82:40 yrkas avslag på förslagetom en särskild handledarresurs och därmed också på regeringens förslag omsjälvstudiefimmar motsvarande en nettobesparing av ca 70 milj. kr. I den senaremotionen föreslås att besparingen i stället skall åstadkommas genom attresursen för timmar till förfogande minskas med ca 35 milj. kr. (yrkande 1 idenna del) och genom att särskilt statsbidrag inte utgår för vikariat under 15dagar vilket anses motsvara en besparing av ca 35 milj. kr. (yrkande 2).Kostnaden för sådana vikariat får enligt motionärerna bestridas ur denförstärkningsresurs, som kommunerna enligt propositionen skall få disponerafritt. Förstärkningsresursen föreslås i motion 1981/ 82:40 omfatta 135-155milj. (yrkande 3). Avslag på självstudietid i latin och grekiska föreslås imotion 1981/82:41 (yrkande 1 i denna del). Slutligen bör enligt motion 1981/82:32 (yrkande 6) () få i uppdrag att utarbeta modeller ochexempel för den lokala tillämpningen av en friare resursanvändning. Atteleverna i hela gymnasieskolan tränas att arbeta självständigt är av betydelseför både elevernas fortsatta studier och deras verksamhet i arbetslivet. mening finns det dock skäl som talar för att omfattningen av de ipropositionen föreslagna självstudierna bör reduceras. Självstudier i enlighetmed regeringens förslag bör enligt utskottets uppfattning endast förekomma iårskurs 3 av de treåriga ekonomiska, humanistiska, samhällsvetenskapliga ochnaturvetenskapliga linjerna (under högst ) och i årskurserna 3och 4 på fyraårig teknisk linje (under högst 5 resp. högst ) samti årskurs 2 av de tvååriga UbU 1981/82:5 9 ekonomiska,sociala och tekniska linjerna (under högst ). Självstudier av detslag som föreslås i propositionen bör alltså inte förekomma i årskurserna 1och 2 på tre- och fyraåriga linjer och i årskurs 1 på nämnda tvåårigateoretiska linjer. På övriga studievägar (linjer och specialkurser) börsjälvstudier av nämnt slag inte förekomma alls. Utskottet uppskattar denbesparing som uppkommer genom anordningen med självstudietimmar i de angivnaårskurserna till ca 70 milj. kr. Som en följd av den nu föreslagna minskningenav volymen självstudietimmar kommer den i proposifionen upptagnahandledarresursen inte att bli aktuell. Självstudietimmarnabör kunna reduceras eller helt tas bort om skolorna så önskar. Detta kan skegenom att de för handledning tar i anspråk dels de medel som frigörs vilketockså anges i propositionen - om man inte i alla lägen förordnar vikarier förkortare tid, dels delar av vissa förstärkningsresurser (t. ex. för timmar tillförfogande, studieteknisk träning, stödundervisning och samordnadspecialundervisning, frivillig undervisning, sammantaget motsvarande 165190milj. Utskottetvill i detta sammanhang ta upp frågan om hur läsårets arbetsdagar utnyttjas.Läsåret omfattar (). Under läsåret skall eleverna ha 10lovdagar. Vidare skall () användas för lekar, idrottoch friluftsverksamhet. Undervisningen får inställas under tid motsvarandehögst för planering av skolarbetet och fortbildning av lärare(studiedagar). Det lägsta antalet vardagar då undervisning i skolan skall pågåkan beräknas variera mellan 172 och 176 beroende på bl. a. det antalfriluftsdagar som tas i anspråk (jfr UbU 1980/ 81:37 s. 12). Det innebär attdet verkliga antalet arbetsveckor är ca 35. Föredragande statsrådet skallenligt propositionen återkomma till regeringen med förslag om att ge SÖ iuppdrag att utarbeta informations- och servicematerial för självstudier,innefattande bl. a. tänkbara schemamodeller. Det främsta målet för arbetet börenligt utskottets mening vara att pröva sådana lösningar som kan bevara såmånga lärarledda lektioner som möjligt ograverade. Skolorna bör ocksåuppmärksammas på att koncentrationsdagar, skrivningar m. m. bör förläggas tilltid då bortfallet av lärarledd undervisning blir den minsta. SÖ bör vidareöverväga hur arbetet i skolan' skall organiseras för att eleverna i exempelvisett ämne med litet veckotimtal (t. ex. 2 veckofimmar) skall få undervisning iämnet motsvarande om möjligt (35x2 =) 70 lärarledda lektioner. Utskottet nämnersom en jämförelse systemet inom den kommunala vuxenutbildningen därundervisningen omfattar visst antal effekfiva timmar (nettotimmar). Enangelägen åtgärd för att effektivisera undervisningen och minska bortfallet avlärarledd undervisning är att synkronisera lärarnas studiedagar med elevernasidrottsdagar. Eleverna bör i rimlig utsträckning själva kunna få ansvar förmånga av de uppgifter som åvilat lärarna i samband med idrottsdagar. Förstärkningsresursenskall enligt föredragande statsrådet så långt möj- UbU 1981/82:5 10 ligtfördelas till de grupper av elever som har störst behov av hjälp och stöd. SÖskall enligt propositionen utarbeta metoder och råd för den lokala användningenav resursen. Dess utnyttjande skall senare utvärderas. Utskottet vill strykaunder den inriktning av den fria resursanvändningen som regeringen förespråkar.Yrkande 6 i motion 1981/82:32 är enligt utskottets mening tillgodosett genomuttalandena i propositionen. Utskottetföreslår att med anledning av proposition 1981/ 82:14 samt motionerna1981/82:32 yrkande 1 i denna del, 1981/82:40 yrkande 1 i denna del, 1981/82:41yrkande 1 i denna del samt 1981/82:42 yrkande 1 i denna del samt med avslag påmotionerna 1981/82:32 yrkande 6 och 1981/82:40 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om självstudietimmar m.m., om enfriare resursanvändning i gymnasieskolan samt om att en särskildhandledartesurs inte behövs.