bet · G501TU27 · 1981-12-31 00:00:00 — I motion 1981/82:280 av m. fl. (vpk)yrkas att beslutar att hos regeringen hemställa om att den medbeaktande av i motionen anförda förslag och synpunkter utarbetar ett förslagtill program för konkreta åtgärder med målsättningen att förverkliga etttrafiksystem där samhällsekonomiska mål är vägledande. I motion 1981/82:428 av () yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utvärdering av reformen om länstrafiken föratt därmed utröna om beslutet av samhällsekonomiska skäl bör revideras. I motion 1981/82:599 av m. fl. (s)yrkas att beslutar tillsätta en utredning för bättre samordningmellan statliga bolag och verk för att kunna ta hänsyn till samhällsekonomi,energi och miljö vid val av transportmedel. I motion 1981/82:1857 av och (båda c) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen angående samordning av olika transportmedel. Imotion 1981/82:1876 av () yrkas 1. att hos regeringen anhåller om förslagtill lagändring för att ge kommunerna möjlighet att avgiftsbelägga biltrafik itätort, 2. att hos regeringen anhåller om närmarekartläggning av bilismens samhällskostnader, varvid särskilt bör uppmärksammasde s. k. miljökostnaderna samt regionala skillnader. I motion 1981/82:1887 av () yrkasatt begär att regeringen utreder förutsättningarna för ett regionalttrafiksystem som grundar sig på principen om fri konkurrens. I motion 1981/82:2048 av m. fl. (m)yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-3), 1. attriksdagen uttalar att trafikpolitiken i största möjliga utsträckning skall bedrivas under fri konkurrens och på marknadsmässiga villkor, 2. attriksdagen begär att regeringen lägger fram förslag om att den övergripande statliga transportplanering som utförs av transportrådet och länsstyrelserna slopas. 1Riksdagen 1981/82. TU1981/82:27 2 3. att uttalar attinvesteringar i järnvägsmateriel, vägar, broar, flygplatser m. m. i ökadutsträckning skall finansieras på den öppna lånemarknaden. Motiveringentill yrkandena återfinns i motion 1981/82:2018. Genom beslut harriksdagen (prop. 1978/79:99, /79:18, rskr 1978/79:419) fastställt deprinciper som skall ligga till grund för den statliga trafikpolitiken. Måletför denna skall vara att erbjuda medborgarna och näringslivet i landets olikadelar en tillfredsställande trafikförsörjning fill lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader. I det samhällsekonomiska synsättet ligger att trafikpolitiken skallbidra till att uppfylla mål inom andra samhällssektorer, såsom närings-,sysselsättnings-och regionalpolitik. Trafikpolitiken måste enligt beslutetockså anpassas till de krav som ställs från miljöpolitisk utgångspunkt.Trafiksäkerheten måste förbättras. Vidare skall de energipolitiska målenbeträffande hushållning med energi och minskat oljeberoende uppnås. En samhällsekonomiskt effektiv fördelning av transportarbetetmellan olika transportmedel skall vidare vara utgångspunkten förtrafikpolitiken. Effektiviteten i transportapparaten och kvaliteten påtransporttjänsterna främjas enligt beslutet bäst genom en i princip frikonkurrens och samverkan mellan olika trafikmedel och trafikföretag inom deramar som samhället har dragit upp för Verksamheten. Ett rättvisandekostnadsansvar anges också vara en viktig förutsättning för en riktigutveckling av transportsektorn. Avgifterna för varje individuell resa eller transportskall så långt möjligt anpassas till de samhällsekonomiska marginalkostnadernaför att ett effektivt utnyttjande av befintliga transportresurser skall kunnauppnås. En god persontrafikförsörjning måste enligt beslutetgaranteras av samhället. Särskilt måste den kollektiva persontrafikenförbättras och byggas ut så att den blir tillgänglig och attraktiv för alltfler människor såväl i tätorter som på landsbygden. En utbyggd kollektivtrafikger ökade valmöjligheter i fråga om arbete, bostad och fritidsaktiviteter. Dessa ökade valmöjligheter skall även ges handikappade. Enutbyggd kollektivtrafik anges också vara en förutsättning för att nödvändigabegränsningar av privatbilismen i tätorternas centra skall kunna åstadkommas. Inom persontrafiken finns uppenbara samverkansmöjlighetersåväl mellan de olika trafikmedlen och trafikutövarna som mellan dessa ochmyndigheter, trafikhuvudmän m. fl. Även på godsområdet anges förutsättningarfinnas att öka samverkan och därigenom uppnå en högre effektivitet. De tekniskaförutsättningarna för en ökad samverkan anses vara goda, bl. a. genom vidgadanvändning av lastbärare som medger att gods på ett effektivt sätt kan TU1981/82:27 3 flyttas mellan olika transportmedel och. genom ökadsamordning av terminalverksamheten. Transporttider förkortas och godshanteringunderlättas genom utvecklingen av systemtransporter och andra rationellatransportlösningar. En ökad samverkan av angivet slag bör enligt beslutetbygga på frivillighetens grund. Detta förutsätter god information som gertrafikföretagen och samhället underlag för beslut om trafikinvesteringar. Detarbete som utförs inom ramen för den regionala trafikplaneringen har storbetydelse i detta sammanhang. Bil- och busstrafiken anges vara av väsentiig betydelseför samhällets funktion inte minst när det gäller glesbygden. Lastbilstrafikenär också en väsentlig del i ett integrerat transportsystem. Det är därförenligt beslutet av stor betydelse att åkerinäringen ges goda arbetsförutsättningaroch att sunda verksamhetsbetingelser råder inom branschen. resurser bör användas för att så långt möjligttillgodose behovet av långväga och tunga godstransporter. En ökad samordningmellan järnvägs- och landsvägstrafiken kan ge betydande trafikekonomiskavinster. Detta förutsätter enligt beslutet bl. a. att SJ investerar så attjärnvägen framgångsrikt kan hävda sig inom ramen för ett samordnattransportsystem. Det anges också vara viktigt att järnvägens resurser påpersontrafiksidan utnyttjas i största möjliga utsträckning. Järnvägstrafiken som har en förhållandevis stor andelfasta kostnader har genom trafikpolitiska beslut avlastats en del avdessa. SJ har härigenom kunnat göra sådana prisnedsättningar i persontrafiken somär samhällsekonomiskt motiverade. Regeringen har framlagt/ör/ag påtrafikpolitikens område som kommer att ta ställning till senare ivår. Ändringar i yrkestrafiklagstiftningen föreslås sålunda som berör reglernaom samåkning, taxor, turlistor och det s. k. svartåkeriet (prop. 1981/82:78).Förslag om transport av farligt gods har presenterats som syftar till attmöjliggöra en enhetlig och internationellt anpassad normgivning för allatransport- och varuslag (prop. 1981/82:94). Nya luftfartspolitiska riktlinjerföreslås som syftar till att anpassa luftfarten till trafikpolitiskabeslut (prop. 1981/82:98). Regeringen har vidare i årets budgetproposition aviseratatt förslag senare kommer att föreläggas med anledning av närsjöfartsutredningensbetänkande Sjöfartens roll i trafikpolitiken (SOU 1981:103). Då kommer även ettförslag om hamnpolitiken att presenteras med utgångspunkt i . I motion 1981/82:280 (partimofionvpk) yrkas att hos regeringen hemställer att den med beaktande av imotionen anförda förslag och synpunkter utarbetar ett förslag till program förkonkreta åtgärder med målsättningen att förverkliga ett trafiksystem därsamhällsekonomiska mål är vägledande. 1* 1981/82. TU1981/82:27 4 Motionärerna kräver bl. a. attinterregionala godstransporter som går på landsväg överförs till järnväg ochinsjö- och kustsjöfart, att järnvägsnätet restaureras och byggs ut, att denkollektiva trafiken byggs ut för att ersätta privatbilismen i de störretätorterna, att byggande av bostäder och arbetsplatser inriktas på attnedbringa resandet, att den kollektiva trafiken handikappanpassas, att trafikapparatenges en teknisk förnyelse och att de anställda tillförsäkras en bra arbetsmiljö.Enligt motionen måste samhället utforma ett långsiktigt program för i förstahand en halvering av bilismen i de större tätorterna vilket i sin tur kräver enfyrfaldigt ökad kollektivtrafik. Flera av de synpunkter om trafikpolitiken som framförs imotionen ligger helt i linje med trafikpolitiska beslut. Utskottetanser inte att det finns någon anledning för att frångå detta beslut.Som framgår av den tidigare redovisningen kommer i andra sammanhangatt ta ställning till vissa av de förslag som förs fram i motionen. Dessabeslut bör avvaktas. Av det anförda följer att utskottet inte anser detpåkallat att av regeringen begära att ett trafikpolitiskt program utarbetas medden inriktning som anges i motionen. Den avstyrks därför av utskottet. I motion 1981/82:599 (s) yrkas attriksdagen beslutar tillsätta en utredning för bättre samordning mellan statligabolag och verk föf att kunna ta hänsyn till samhällsekonomi, energi och miljövid val av transportmedel. I motion 1981/82:1857 (c) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående samordningav olika transportmedel. Det framhålls i motionen att det är viktigt att detöver hela byggs upp fungerande transportnät på järnväg och att detefter kusterna sker en samordning med sjötransporter. trafikpolitiska beslut innebar bl. a. att desamhällsekonomiska fördelar som kan följa med en ökad samverkan i trafikenskall tas till vara. Sålunda bör resp. trafikmedels speciella egenskaper ochfördelar i större utsträckning än tidigare utnyttjas genom samordning ochsamverkan i marknadsmässiga former mellan olika trafikmedel och trafikföretag.När det gäller persontrafiken framhölls de samverkansmöjligheter som finns delsmellan de olika trafikmedlen och trafikutövarna, t. ex. i fråga omtidtabells-och taxeanpassningar, dels mellan trafikutövare och myndigheter,institutioner och storarbetsplatser inom industri och offentlig verksamhet.Även inom godstrafikområdet ansågs förutsättningarna för en ökad samverkantekniskt sett vara goda. En ökad samverkan skall enligt det trafikpolitiskabeslutet i allt väsenfligt uppnås på frivillighetens grund. I sitt betänkande /81:19 framhöll utskottet aU detär angeläget att frågan om en bättre samordning mellan de statligakommunikationsverken förs framåt. Utskottet förutsatte vidare att regeringensenast budgetproposition lämnar en redovisning av vidtagna ochplanerade åtgärder. Den avutskottet begärda redovisningen lämnas i årets budgetproposition TU1981/82:27 5 1981/82:100, bil. Föredraganden konstaterarsammanfattningsvis att en omfattande samverkan kommit till stånd mellandepartementets myndigheter inom områden där man har gemensamma intressen. Detär enligt föredraganden angeläget att samarbetet ytterligare utvecklas, och attverken uppmärksammar möjligheten att göra rationaliseringsvinstergenom samverkan. I sitt betänkande /82:22 framhåller utskottet attdet delar denna uppfattning och understryker särskilt vikten av att man frånregeringens sida även fortsättningsvis följer utvecklingen på området. Den i motion 1981/82:1857 (c) aktualiserade frågan ombättre samordning mellan sjötransporter och andra transportmedel behandlas avnärsjöfartsutredningen (SOU 1981:103). Regeringens ställningstagande tillutredningens förslag bör enligt utskottets mening avvaktas. Under hänvisning till det anförda och då utskottetförutsätter att såväl regeringen som berörda myndigheter även fortsättningsvisuppmärksamt bevakar möjligheterna till samverkan mellan de statligakommunikationsverken synes någon åtgärd från ej vara påkallad.Motionerna avstyrks därför. I motion 1981/82:2048 (partimotionm) yrkas att uttalar att trafikpolitiken i största möjligautsträckning skall bedrivas under fri konkurrens och på marknadsmässigavillkor. Enligt motionärerna finns det ingen anledning att i princip frångå1979 års beslut trots att de allmänna riktlinjer som fastlades i vissaavseenden visat sig vara alltför vaga och givit upphov tilltolkningssvårigheter samt även missuppfattningar. Det är främst begreppet"samhällsekonomiska kostnader" som kommit att missbrukas och ansettskunna motivera olönsamma investeringar samt utgjort hinder förkostnads-besparande rationaliseringsåtgärder. Valet av transportmedel bör i såstor utsträckning som möjligt styras av vad.som är företagsekonomiskt mesteffektivt. I motion 1981/82:1887 (m) yrkas att begär attregeringen utreder förutsättningarna för ett regionalt trafiksystem som grundarsig på principen om fri konkurrens. Motionåren anser att kollektivtrafiken intefungerar tillfredsställande i . Nya vägar måste därförprövas. a. måste enligt motionen ett trafiksystem utvecklas som grundar sigpå fri konkurrens, innovationer och samverkan. a. framgår av den tidigare redovisningen innebar1979 års trafikpolitiska beslut att olika trafikmedel och trafikföretag skalltillåtas arbeta i konkurrens i företagsekonomiska former men att detta i högregrad än tidigare och på ett mer medvetet sätt måste ske inom de ramar som lagtsfast av samhället utifrån ett samhällsekonomiskt synsätt. Begreppenkostnadsansvar och konkurrens måste därför ges en delvis annan innebörd äntidigare. Trafiksäkerhetskrav och miljökrav liksom regional- och sysselsättningspolitiskamål är exempel på förhållanden som gör det nödvändigt för TU1981/82:27 6 samhället att ställa upp regler och ramar inom vilkatrafikutövningen skall äga rum. Utskottet anser för sin del att riktlinjer börligga fast. Något särskilt uttalande från sida om trafikpolitikensinriktning är enligt utskottets mening inte nu påkallat. Utskottet avstyrkerdärför motion 1981/82:2048 (partimotion m) i denna del. Utskottet anser inteheller att det föreligger något behov av en utredning om förutsättningarna förett regionalt trafiksystem som grundar sig på principen om fri konkurrens ochavstyrker därför motion 1981/82:1887 (m). I motion 1981/82:2048 (partimotionm) yrkas att begär att regeringen lägger fram förslag om att den övergripandestatliga transportplanering som utförs av transportrådet och länsstyrelsernaslopas. I den trafikpolitiska propositionen framhölls att enutbyggd trafikplanering är värdefull för att trafikföretagen och samhälletskall få underlag för trafik- och investeringsbeslut (prop. 1978/79:99). Dettauttalande lämnades utan erinran från sida. Det är självfallet så att formerna för trafikplaneringenmåste förändras. Genom att länshuvudmännen har etablerats påpersontrafikområdet och yrkestrafiklagstiftningen har förenklats harlänsstyrelsernas uppgifter på kollekfiv- och yrkestrafikens område minskat.Detta påverkar förutsättningarna för länsstyrelsernas arbete med olikaplaneringsfrågor. Regeringen har vidare i proposition 1981/82:113 föreslagitatt de fullständiga länsplaneringarna som genomförts ungefär vartfemte år skall tas bort. Detta förslag får också betydelse för länsstyrelsernasarbete med trafikplanering. Utskottet anser liksom tidigare att trafikplaneringen haren viktig uppgift att fylla. Det trafikpolitiska beslutet måste konkretiserasgenom beslut på olika nivåer i samhället. Dessa beslut förutsätterbeslutsunderlag i form av trafikplanering. I det sammanhanget spelar såvällänsstyrelserna som transportrådet en viktig roll. Utskottet avstyrker därförmotionen i denna del. I motion 1981/82:2048 (partimotionm) yrkas vidare att uttalar att investeringar i järnvägsmateriel,vägar, broar, flygplatser m. m. i ökad utsträckning skaii finansieras på denöppna lånemarknaden. Enligt motionärerna skulle en eventuell varaett lämpligt projekt för en sådan finansiering. Utskottet behandlade i sitt betänkande /82:16motioner med liknande krav beträffande broinvesteringar och framhöll då att.berörda finansieringsmetod aktualiserats redan under den gångna höstensbudgetarbete men hitintills av principiella skäl avvisats från regeringenssida. Utskottet var inte heller berett att utan närmare utredning biträdaförslaget härom men förutsatte att vid den fortsatta beredningen avbudgetfrågorna inom ytterligare överväganden i ämnet sker.Regeringens TU1981/82:27 7 överväganden och eventuella förslag i nästabudgetproposition borde avvaktas. Utskottet som alltjämt har denna uppfattning förutsätteratt regeringens överväganden även omfattar sådana investeringar inomkommunikationssektorn som motionärerna aktualiserat. I avvaktan på regeringensställningstagande bör motionen i denna del lämnas utan åtgärd från riksdagenssida. I motion 1981/82:428 (m) yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utvärdering av reformen om länstrafiken föratt därmed utröna om beslutet av samhällsekonomiska skäl bör revideras. Enligtmotionären finns det anledning att ifrågasätta om den service som erbjudsockså verkligen sker till lägsta samhällsekonomiska kostnad. Det framhållsvidare att det är uppenbart att inte alla länstrafikens huvudmän uttar den taxaför servicen som är berättigad med hänsyn till kostnadsutvecklingen och att detfinns tecken som tyder på att tidigare huvudmän, med samma serviceutbud, intehandlade den finansiella sidan sämre än nuvarande huvudmän. Länstrafikreformen innebar att beslut fattades om vilkasamhällsorgan som skall ha ansvaret för den lokala och regionalatrafikförsörjningen, dvs. vilka som skall vara huvudmän för densamma (prop.1977/78:92, /78:28, rskr 1977/78:364). Utskottet uttalade i sammanhangetatt en förbättrad kollektiv trafikservice för att vara attraktiv kräver ökadekostnader och insatser från samhällets sida. Länstrafikreformen är också engrundläggande förutsättning trafikpolitiska beslut. Utskottet finner det vara av största vikt attlänstrafikreformen fullföljs i enlighet med beslut. Reformen är ännuinte i sin helhet genomförd. Sålunda har länshuvudmän inte etablerats i trelän. I övriga län har huvudmän funnits att en utvärderinginte är meningsfull. Utskottet avstyrker därför motionen. I motion 1981/82:1876 (fp) yrkasatt hos regeringen anhåller om förslag till lagändring för att gekommunerna möjlighet att avgiftsbelägga biltrafik i tätort. Enligt motionären har enigheten vuxit om behovet av attbegränsa bilismen i de större tätorterna. Hälso-, miljö- och olycksriskerna harbörjat tas på allvar. I de större tätorterna prövas redan olika metoder, såsomtrafiksaneringar och skärpt parkeringsövervakning, för att minska antalet stadskärnorna. Motionären framhåller att undersökningar visar att verkligtbetydande resultat bara kan uppnås om nya möjligheter öppnas. Ett system angesvara att ta ut särskilda tullavgifter då bilisterna åker in till stadskärnan.En alternafivt utformad färdavgift är att inom parkeringspolitikens ram ta utden avgift man önskar för att styra det faktiska utnyttjandet av hårt belastadegator, dvs. en form av trängselavgift. Båda dessakommunala fordonsavgifter saknar stöd i lagen. TU1981/82:27 8 motionen är tiden nu mogen att ge kommunerna möjlighet attta ut tull- eller trängselavgifter. Enligt trafikpolitiska beslut bör åtgärder vidtassom dämpar personbilsutnyttjandet. Begränsningar bör i första hand ske i formav direkta restriktioner mot bilutnyttjandet i de större tätorterna.Personbilstrafiken bör vidare kunna dämpas genom olika former avtrafikregleringar, t. ex. genom körförbud för icke yrkesmässig trafik inom endel av en tätort. Beslutanderätten för sådana åtgärder ligger hos resp. kommun.Riksdagen har vidare i enlighet med det trafikpolitiska beslutet medgivit attde större kommunerna får bedriva försöksverksamhet med s. k. boendeparkering pågatumark (prop. 1979/80:34, /80:6, rskr 1979/80:78). En särskild utredare har på kommunikationsministernsuppdrag upprättat ett program för samordnade åtgärder i (Ds K1982:1). Utredaren har i sitt betänkande inte behandlat eller föreslagitinförande av tull- eller trängselavgifter. Antalet bilresor i storstadsområdena har minskat under senareår. har antalet bilresenärer till och från innerstadminskat med . Denna utveckling torde främst förklaras av ökadebensinpriser och sjunkande realinkomster hos hushållen. I harparkeringsavgifterna höjts kraftigt i de centrala delarna av staden.Undersökningar som utförts har visat att parkeringsavgiftema kan vara etteffektivt medel att påverka bilisternas resvanor. Av det anförda följer att motionärens synpunkter om bilismi tätort till väsentiig del kan tillgodoses. Enligt vad utskottet erfarit harinte heller någon kommun begärt att regeringen skall utarbeta lagförslag sorhsyftar till att göra det möjligt för kommunerna att avgiftsbelägga biltrafik itätort. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. I motion 1981/82:1876 (fp) yrkasvidare att hos regeringen anhåller om närmare kartläggning avbilismens samhällskostnader, varvid särskilt bör uppmärksammas de s. k.miljökostnaderna samt regionala skillnader. Enligt motionären gjorde dentrafikpolitiska utredningen en god analys av samhällskostnaderna för vägdrift,trafikövervakning, trängsel, trafikolyckor m. m. Någon kvantifiering avmiljökostnader, humanvärde vid olyckor etc. kunde dock inte göras på grund avbrist på forskningsmaterial. Utskottet har tidigare behandlatdenna fråga och då konstaterat att miljökostnaderna trots ett mångårigt ochomfattande utredningsarbete inte befunnits möjliga att helt kvantifiera (TU1979/80:18 och /81:25). Ett betydande och viktigt underlag på dettaområde har dock tagits fram för statsmakternas ställningstagande i de avgörandetrafikpolitiska frågorna. Ytterligare belysning av frågorna härom ansågutskottet kunna förväntas genom pågående utrednings- och forskningsarbete påtrafik- och trafiksäkerhetsområdet m. m. TU1981/82:27 9 Utskottet vidhåller sin uppfattningi frågan och avstyrker därför motionen i denna del. 1. beträffandeny trafikpolitik attriksdagen avslår motion 1981/82:280 (vpk), 2. beträffande samordning avtransportmedel att a. avslårmofion 1981/82:599 (s), b. avslårmofion 1981/82:1857 (c), 3. beträffande trafikpolitikensinriktning att a. avslårmotion 1981/82:2048 (m) yrkande 1, b. avslårmotion 1981/82:1887 (m), attriksdagen avslår mofion 1981/82:2048 (m) yrkande 2, 5. beträfiandefinansiering av investeringar på trafikområdet attriksdagen lämnar motion 1981/82:2048 (m) yrkande 3 utan åtgärd, 6. beträffandeutvärdering av länstrafikreformen att avslår motion 1981/82:428 (m), 7. beträffandeavgiftsbeläggning av biltrafik i tätort attriksdagen avslår motion 1981/82:1876 (fp) yrkande 1, 8. beträffande kartläggning avbilismens samhällskostnader att avslår motion 1981/82:1876 (fp) yrkande 2. Närvarande: (), (), RolfSellgren (fp), (), (), (), BirgerRosqvist (s), (), (), (), (), (), (). () och (). TU1981/82:27 10 1. beträffandetrafikpolitikens inriktning (mom. 3) , och (allam) anser dels att det stycke av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar med "Utskottet anser för" och slutar med"motion 1981/82:1887 (m)." bort ersättas med text av följandelydelse: Utskottet anser för sin del att det nu inte finns någonanledning att frångå trafikpolitiska beslut. Som framhålls i motion1981/82:2048 (partimotion m) har beslutet dock givit upphov tilltolkningssvårigheter och missuppfattningar. Begreppet samhällsekonomiskakostnader har motiverat olönsamma investeringar och utgjort hinder förkostnadsbesparande ratio-nahseringsåtgärder. De statliga och kommunala bidragentill olika transportmedel har ökat kraftigt. Enbart för SJ:s del uppgår summanav bidrag och underskottstäckning över statsbudgeten till närmare 2 miljarderkronor . Det statsfinansiella läget har gjort det nödvändigt attnoga bevaka att de offentliga utgifterna kan ges en så effektiv användning sommöjligt. Utskottet tillstyrker därför yrkandet i motion 1981/82:2048(partimotion m) att bör uttala att trafikpolitiken i största möjligautsträckning skall bedrivas under fri konkurrens och på marknadsmässigavillkor. Vad utskottet nu anfört vilket också innebär att motion1981/82:1887 (m) till väsentlig del blir tillgodosedd bör av gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande trafikpolitikens inriktning attriksdagen med bifall till motion 1981/82:2048 (m) yrkande 1 och med anledningav motion 1981/82:1887 (m) som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört, 2. beträffande transportplanering (mom. 4) , och (allam) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar med "I den" och slutar med "dennadel." bort ersättas med text av följande lydelse: