bet · G501UU20 · 1981-12-31 00:00:00 — IFC spelar också enligt regeringens mening en viktig roll när detgäller att stimulera flödet av privata medel till . Av dessa skälföreslår regeringen ett svenskt deltagande i den nu pågående kapitalpåfyllnadenmed en andel på ca 32 milj. kr. Utskottetdelar regeringens bedömning att såsom medlem av IFC bör delta i den nuaktuella kapitalpåfyllnaden och tillstyrker propositionens förslag i dettaavseende. Följaktligen avstyrks delyrkande 2 d) i motion 936 i vad avser IFCoch yrkande 4 i mofion 394. Som en konsekvens härav avstyrks även yrkande 5 isamma motion, i vilket en minskning av anslaget till internationellabiståndsprogram med ett belopp motsvarande bidraget till IFC föreslås. 1 motion 936, delyrkande 2d), finns ytterligare förslag om nedskärningar UU 1981/82:20 22 avvissa anslag till mulfilaterala ändamål. Det gäller bidraget till , somföreslås minska med 37,5 milj. kr. kr., och bidraget fillAfrikanska utvecklingsfonden som föreslås minska med 20 milj. kr. Motionärernasallmänna motivering för de föreslagna nedskärningarna är att det multilateralabiståndet bör minska till förmån för det bilaterala samt att bör lämnaVäridsbanksgruppen. Utskottet har vid en rad tidigare tillfällen, då mofionerom utträde ur Världsbanksgruppen förelegat, redovisat skälen för att avstyrkasådana yrkanden. Det skedde senast i betänkandena UU 1979/80:20 och 1980/81:14. UtskoUet vidhåller sin tidigare åsikt och avstyrker följaktligendelyrkande 2 d) i motion 936 i vad avser och . Utskottet, somanser deltagande i Afrikanska utvecklingsfonden vara ett värdefulltinslag i vår biståndspolitik, ser heller inget skäl att ändra regeringensförslag i vad avser bidrag till denna fond. Motionärerna har inte hellerangivit något skäl för sitt ställningstagande. Utskottet avstyrker förslagetom en sänkning av bidraget till Afrikanska utvecklingsfonden i delyrkande 2 d)i motion 936. Tre mofioner berör internationella narkofikafrågor.I motion 1253 föreslås att anslaget till FN;s fond för kontroll avberoendeframkallande medel () höjs till 6 milj. kr. Sverigestöder , vars arbete bl.a. syftar till att i opiumproducerandeländer främja odling av andra grödor än opium. De svenska bidragen, somsammanlagt uppgått fill ca 10 milj. kr., har gått till , ochnumera även . Innevarande års bidrag uppgår till 4 milj. kr. Sverigeär redan en betydande bidragsgivare i . Regeringen följer näraorganisationens arbete och är beredd att överväga ytterhgare bidrag.Omfattningen av det fortsatta samarbetet med får bli beroende av deprojekt som presenteras, varför motionen avstyrks. Imotionerna 262 och 1724 begärs att i FN skall verka för att utlysa ettsärskilt år mot narkotikan. haft anledning konstatera vid behandlingen under förra avett yrkande om utropandet av ett naturresursår (UU 1980/ 81:20), har undersenare tid antalet år och årtionden i FN;s regi blivit så stort att det finnsrisk för att de därigenom föriorar i genomslagskraft. mening gör samma argument sig gällande vad avser det nu föreslagnanarkotikaåret, även om kampen mot narkotikan självfallet bör drivas med storkraft. Inom FN har också - i beaktande av det mycket stora antalet särskildadagar, veckor, år, årtionden och temakonferenser -utarbetats vissa allmännariktlinjer för utlysning av internationella manifestationer av detta slag. a. i dessa rikUinjer att bör lämnas fria mellan vaijeinternafionellt år. En tillämpning av dessa riktlinjer skulle få till följdatt första lediga år är 1990. UU 1981/82:20 23 Utskottet vill inte utesluta att ett FN-år motnarkotika skulle kunna ha sitt givna värde. Förslag härom har också väcktsinternationellt, exempelvis i FN;s . Utskottet utgår frånatt regeringen deltar i dessa internationella överväganden och därigenom fårmöjlighet att bedöma om ufiysning av ett särskilt FN-år mot narkotika är enlämplig arbetsform för det angelägna syfte det här är fråga om. Med det här anförda tordemotionerna 262 och 1724 få anses besvarade. I motion 2035 föreslås nedskärningar av en radposter inom de olika biståndsanslagen. Detta sker mot bakgrund av detbekymmersamma ekonomiska läget i , vilket, enligt motionärernas mening,nödvändiggör besparingar över hela budgetfältet. Utskottet tar ställning tillmotionens olika besparingsförslag i anslutning till behandlingen av var och enav de ifrågavarande anslagsposterna. Iyrkande 8 i motion 2035 föresläs en minskning av anslaget till internationellabiståndsprogram med 110 milj. kr. i förhällande till regeringens förslag. Dettabelopp uppnås dels genom en frysning till innevarande års nivå av anslaget tillinternationella biståndsprogram, vilket ger en besparing på 60 milj. kr., delsgenom en ytterligare minskning av anslaget med 50 milj. kr. i förhållande tillinnevarande års anslag. Denna sistnämnda besparing bör enligt motionärernasmening kunna finansieras ur den under anslaget ackumulerade ointecknadereservationen. bedömning är det inte möjligt att utan oönskade konsekvenser göraen så betydande nedskärning av anslaget till internationella biståndsprogram.Som tidigare nämnts har under de närmast förflutna åren skett en minskning avde svenska bidragsandelarna i de internationella organen. De bidragsförslag somnu framläggs i propositionen är i stor utsträckning en följd av flerårigaåtaganden. Den återstående reserva-fionen är som framgår av propositionen bl.a. beräknad för finansiering av bidrag till vissa multilaterala ändamål förvilka inga andra medel står fill förfogande. Slutligen kvarstår ett belopp på95 milj. kr. som regeringen anser bör kvarstå som allmän reserv under anslaget. Utskottetfår med hänvisning till det ovan anförda tillstyrka regeringens förslagavseende anslaget till Internationella biståndsprogram. I konsekvens härmedavstyrks yrkande 8 i motion 2035 och delyrkande 2 c) i motion 936. Utskottettillstyrker förslagen under punkt C 1 i budgetpropositionen och hemställer 1. att godkänner deriktlinjer för multilateralt utvecklingssamarbete som förordats ipropositionen, 2. att förklarar mofion1981/82; 394, yrkande 2, avseende inriktningen av bidragen till internationellabiståndsprogram besvarad med vad utskottet anfört, 3. att med avslag pämotion 1981/82; 394, yrkande 4, och res. 2 (s) motion 1981/82:936, delyrkande 2 d) ivad avser bidrag fill IFC, UU1981/82:20 24 bemyndigar regeringen att teckna andel avInternationella finansieringsbolagets (IFC) kapitalökning, 4. att riksdagenavslår motion 1981/82:936, delyrkande 2 d), i vad avser bidraget fill , 5. att riksdagenmed avslag på motion 1981/82:936, delyrkande 2 d), i vad avser bidraget tillAfrikanska utvecklingsfonden, bemyndigar regeringen att delta i Afrikanskautvecklingsfondens tredje påfyllnad med ett åriigt belopp i storieksordningen120 milj. 6. att riksdagenavslår motion 1981/82:1253 avseende bidrag till , 7. att riksdagenförklarar motionerna 1981/82:262 och 1981/82:1724 avseende internationelltnarkotikaår besvarade med vad utskottet anfört, 8. att riksdagenmed avslag pä mofion 1981/82:936, delyrkande 2 res. 3 (s) c), motion 1981/82:2035, yrkande 8, och motion1981/82:394, yrkande 5,till Bidrag till internationella biståndsprogram för res. 4 (m) /83 anvisar ett reservationsanslag av , 9. att godkänner degjorda utfästelser som angivits i proposifionen, 10. att bemyndigarregeringen att göra de utfästelser och åtaganden, som härutöver föreslagits ipropositionen. 4.1Allmänna riktlinjer och prioriteringar i utvecklingssamarbetet Propositionen(s. 29-33 och 53-55) 1980-talets ändrade ekonomiskaförutsättningar i mottagarländerna gör det angeläget att på olika sätt strävaefter att konsolidera de gjorda biståndsinsatserna . Ökade ansträngningar bör således göras för att effektivareutnyttja existerande anläggningar och för att tillvarata vunna erfarenheteroch utnyttja dem i den fortsatta verksamheten. Särskild vikt bör läggas vidutbildning av ledande administrativ personal i mottagarländerna, främst iplanering, uppföljning, utvärdering och underhåll. SIDA och BITS bör fortsättaatt utveckla lämpliga biståndsformer på dessa områden. Det svenska personalbiståndetbör därvid få ökad betydelse. Inom ramen för det landprogrammerade samarbetet sker enfortlöpande dialog med mottagarländerna. Denna dialog utnyttjas för attexempelvis informera om målen för bistånd samt om det svenska utbudetav varor, tjänster, teknologi och kunnande. I dialogen bör största vikten läggas vid de allvarligasteproblemen och sädana verksamhetsområden, där behoven är stora och där Sverigehar UU 1981/82:20 25 särskildaförutsättningar att göra viktiga insatser. Detta gäller särskiltlandsbygdsutveckling, hälsovård med familjeplanering, förbättring av kvinnansställning, miljö- och markvård samt energi. SIDAframhåller i sin anslagsframställning att en ökande del av biståndet börutnyttjas för stöd till landsbygdsutveckling och därigenom till den fattigastedelen av befolkningen i programländerna. Endast om en stor del av det svenskabiståndet direkt inriktas på dessa grupper kan , enligt SIDA, bidra påtaglig, varaktig och självgenererande utveckling i programländerna, ienlighet med statsmakternas mål. Vidare anser SIDA att insatser förlandsbygdsbefolkningen i högre grad bör inriktas på den fattigare hälften avden. Uttrycketlandsbygdsutveckling definierar SIDA som jordbruksproduktion men också bl. a.vattenförsörjning, transporter, infrastruktur, småindustri, hälsovård,utbildning, markvård och energiframställning för landsbygdens behov. Närdet gäller bistånd för landsbygdsutveckling och försök att nä de fattigastegrupperna har SIDA dragit slutsatsen att primärhälsovård liksom primär- ochvuxenundervisning är av stor betydelse. Insatser som främjar arbetsintensivaproduktionsmetoder leder till ökad sysselsättning och höjda arbetsinkomsterbland de fattiga pä landsbygden. Ökad livsmedelsproduktion genom integreringav jordbruksrådgivning, krediter, förbättrade insatsvaror etc. liksom markvårdär andra åtgärder för att förbättra situafionen för landsbygdens fattiga. SIDAunderstryker att organiserad medverkan av de fattiga själva är ett inslag somnästan alltid återfinns i framgångsrika biståndsprojekt. SIDApåpekar att en fortsatt ökning av insatser på landsbygden för den fattigastehälften av befolkningen innebär att ökade ansträngningar måste göras för attbredda den svenska resursbasen. Detta förutses kräva ytterligare engagemang avsvenskar på olika områden och inrymma möjligheter för svenska företagsom är villiga att satsa långsiktigt, engagerat och innovativt. Parallelltmed denna satsning fortsätter stöd till verksamhet inom industri, transporteroch andra infrastrukturella investeringar liksom inom nyare samarbetsområdensåsom energi och mineralutvinning. 1 dessa sektorer förutser SIDA att svenskteknik saml svenska varor och tjänster kommer att spela en allt viktigare roll. Regeringendelar SIDA;s bedömning på denna punkt. Som utrikesutskottet uttalade, medanledning av föregående års budgetproposition, bör inriktningen pälandsbygdsutveckling, i både det bilaterala och det multilaterala arbetet,fortsätta och ytterligare betonas. Detär väsentligt att termen landsbygdsutveckling inte ges en alltför snävdefinition. Sysselsättning kan även skapas genom insatser utanför jordbruket.I vissa länder är t. ex. tillgång på konsumtionsvaror av avgörande betydelseför att stimulera en ökad jordbruksproduktion. Detta kan ske genom stöd tilluppbyggnad av en industri, inriktad på befolkningens UU1981/82:20 26 basbehov och genom förbättringar av transportnätet sä attvaror kan transporteras till och från landsbygdsbefolkningen. Även uppbyggnadav kraftförsörjningen kan vara nödvändig för att öka sysselsättningen ochfrämja industriutvecklingen på landsbygden. Utformningen av stödet till landsbygdsutveckling måsteutgå från fömt-sättningarna i varje enskilt land och inriktas pä att stödjaländernas egna utvecklingsansträngningar. Det är också viktigt att tilltänktainsatser noga analyseras vad gäller de sociala konsekvenserna. En ökning av insatserna för landsbygdsutveckling medför enrelativt stor andel finansiering av lokala kostnader. Bistånd tilllandsbygdsutveckling i vid bemärkelse kan dock medföra en inte obetydligefterfrågan på svensk kunskap och svenska varor, t. ex. vid uppbyggnad avinfrastruktur och småindustri. Befolkningsproblemen tillhör de stora frågorna, och det ärangeläget att beredvillighet att stödja familjeplanering understryks idialogen med mottagarländerna. På den multilaterala sidan föreslås fortsattaväsentliga bidrag till de internationella organisationerna päbefolkningsområdet. har under en följd av år bidragit till attfinansiera program för miljö- och markvård. För att bättre kunna möta de storabehoven inrättades 1981/82 en särskild anslagspost. Regeringen föreslår enkraftig ökning av denna, och understryker att resurser och kunnande pådetta område bör utnyttjas i största möjliga utsträckning. Regeringen delar SIDA;s bedömning att miljö- ochmarkvårdsfrågor i princip inte bör hanteras som fristående program utan måsteintegreras i all utvecklingsverksamhet. Det finns starka och naturliga sambandmellan miljövård, markvård, skogsvård, husdjursproduktion och energiförsörjning.Det är naturligt att insatserna inom miljö- och markvärd blir mycketlångsiktiga. Det är av stor betydelse att grundläggande ekonomiska ochekologiska samband uppmärksammas vid projektens genomförande. Stigande oljepriser har lett till ökat intresse för attutveckla alternativa energikällor. Brännvedskrisen och dess samband med denaccelererande miljöförstöringen i verkar i samma riktning. Det svenska energibeståndet har varit relativtblygsamt. Energiandelen av vårt bistånd är . Genomsnittet inom är7%. Energibiständet har mest avsett utbyggnad och distribution av vattenkraft.En förklaring till den långsamma ökningen av energibiståndet har varitbegränsad efterfrågan från våra mottagariänder. Det råder emellertid ingentvekan om att t. ex. om nya och förnybara energikällorbidrar till en snabb ökning av efterfrågan på energibistånd. Planeringen börinriktas på att möta detta växande behov. stöder tanken på att inrätta en särskildenergifilial inom i syfte att främja utvinning av energi iu-länderna. Det är emellertid f. n. osäkert om denna idé kommer attförverkligas. kommer fortsatt att arbeta för en särskild energifilialmen kan också pröva andra UU1981/82:20 27 metoder för att ge Världsbanksgruppen möjlighet att ökasin utlåning för energiändamål. Likaså bör vara berett att övervägaandra institutionella arrangemang. SIDA har utarbetat vissa riktlinjer för energibiständetsom underiag för dialogen med mottagarländerna. Följande områden prioriteras: - Bistånd tillplanering av energisektorn i programländerna, - Stöd för attåstadkomma ett balanserat utnyttjande av skogstillgångar, förbättraskogsvärden och öka skogsplanteringen, - Fortsatt stödtill utbyggnad av vattenkraft, särskilt mindre kraftverk på landsbygden, - Samarbete medu-länder för att utveckla andra förnybara energikällor baserade på biomassa,biogas, sol, vind, vågrörelser och temperaturskillnader i havet. På grundval av SIDA:s rikfiinjer och övriga biståndsorgansverksamhet och erfarenheter pä energiområdet anser regeringen att riktlinjerför det samlade svenska energibiståndet bör utarbetas. Det totala svenska biståndet till skogsbruk (exkl.skogsindustri) kommer /81 att uppgå till ca 100 milj. kr. Av detta är91 milj. kr. bilaterah bistånd och 9 milj. kr. multilateralt bistånd genom FAO.I propositionen förutses fortsatta betydande insatser på detta område. För /83 förordar regeringen att anslagettill bilateralt utvecklingssamarbete höjs med 387,8 milj. kr. till 4054,8 milj.kr. Detta innebär en ökning med i förhållande till anslaget förinnevarande budgetär. På grundval av SIDA:s anslagsframställning har regeringenfortsatt översynen av det bilaterala biståndets fördelning och innehåll.Avvecklingen av det långsiktiga utvecklingssamarbetet med ochSomalia, som anmälts i Qolårets budgetproposition (prop. 1980/81; 100, bil. 6),kommer att fullföljas. Därutöver förutses f. n. inga förändringar i kretsen avsamarbetsländer. Medelsramarna för samarbetet med mottagarländerna bör sessom ett uttryck för en strävan att bibehålla en i huvudsak oförändradaktivitetsnivå, som behoven och möjligheterna att nå målen församarbetet beaktas. Stor vikt måste fästas vid mottagarlandets möjligheter atttillgodogöra sig biståndet. Vid bedömning av mottagningskapaciteten bör hänsyn tastill förekomsten av outnyttjade biståndsmedel från föregående och löpandebudgetår men också till en rad andra faktorer som samarbetslandets planeringoch egna resurser för genomförande av biståndsprogram. Regeringen har funnitdetta naturligt främst med tanke på att utvecklingssamarbetet med de flestamottagarländerna är långsiktigt. Medelsramar, som är avpassade efter samarbetsländernasmottagningskapacitet, bidrar också till att medlen används pä ett sätt sommotsvarar kraven på ökad effektivitet i bi-ständsgivningen. Med dennautgångspunkt kan medelsramarnas utveck- UU 1981/82:20 Bilateralt utvecklingssamarbete budgetåren 1981/82-1982/83(milj. kr,: Katastrofer m, m. givning till u-land' ' Vissa insatser i och detkaribiska området omfattade /82 medelsramarför humanitärtbistånd i (40 milj, kr,), för (40 milj, kr,) samt förDominikanska republiken och (vardera 10 milj. 1 tabellen harmedlen för och förts till anslagsposten Bredaresamarbete (jfr fotnot''). För och för Humanitärt bistånd iLatinamerika har särskilda anslagsposter inrättats. -betecknades /82 Flyktingar och befrielserörelserm. m. i södra . 'betecknades /82 Särskilda miljö- och markvårdsinsatser.Fr. o. m. /83 utgår också under denna anslagspost bidrag förmiljö- och markvärdsinsatser i Sahelområdet, som tidigare belastade anslaget C1. Bidrag till internationella biståndsprogram. "Enligt BITS anslagsframställning för /83, bredare samarbete (60milj. samt finansiellt stöd (30 milj, kr.) för ,och . Anslagspostenbetecknades /82 Förmånliga u-landskrediter. Avser BITS anslagsframställningför /83, " Avdetta belopp har 1,4 milj, kr, överförts till anslaget C 5, Nämnden föru-landsutbildning. UU 1981/82:20 29 lingför de enskilda samarbetsländerna utfalla olika under skilda budgetår utan attdet behöver vara ett uttryck för förändringar i viljan att samarbeta med detena eller andra landet. SIDAhar, i enlighet med utrikesutskottets uttalande (UU 1980/81:20), fortsattarbetet med att utveckla beredningsformer för importstödet. Detta har skettdels genom en översyn av riktlinjerna för importstödet, dels genom attupphandlingsplaner utarbetats för ytterligare länder. De nya riktlinjernasyftar till att genom striktare beredningsformer öka biståndets effektivitet. Förslagentill medelsramar för mottagarländer och andra ändamål framgår av tabell s. 28. Underdenna rubrik behandlar utskottet dels motion 1981/82:301 av m.fl. (vpk),yrkande 4, vari hemställs 4.att uttalar att ej skall ha beröring med IGGl och hosregeringen begär åtgärder i enlighet härmed. dels motion 1981/82:339 av ochBirgitta Rydle (m), vari hemställs attriksdagen uttalar att vattenförsörjningen skall ges hög prioritet i den svenskabiståndspolitiken. dels motion 1981/82:394 av m.fl.(s), yrkande 1, vari hemställs 1.att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om riktlinjerna för den svenska biståndspolitiken. delsmotion 1981/82:1722 av m. fl. (c), vari hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att vidingående av biståndsavtal med förbehåller sig rätt till omprövningom mottagarlandet deltar i krigsoperationer eller förutsättningarna förbiståndet av andra anledningar förändrats. delsmotion 1981/82; 1720 av m.fl. (s), vari hemställs att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna att en beredning förkvinnobiständ bör tillsättas med uppgift att förbättra planering, genomförandeoch utvärdering av stödet fill kvinnor inom det svenska biståndet. UU 1981/82:20 30 dels motion 1981/82:2035 av m.fl. (m),yrkandena 1 och 2, vari hemställs 1. att uttalar attSverige vid länderval bör prioritera sådana som slår vakt om demänskliga rättigheterna och strävar efter en demokratisk utveckling, 2. att uttalar attbiståndsarbetet skall omprövas och i sista hand avbrytas med mottagarländer sombedriver anfallskrig eller har trupper på främmande territorier eller i vilkade grundläggande mänskliga rättigheterna kränks. dels motion 1981/82:2083 av . (c), vari föresläs attriksdagen beslutar att uttala att i sin biståndspolitik och sittinternationella agerande i övrigt i högre grad bör inrikta sig på de globalaresurs- och miljöproblemen. Riktlinjer för det bilaterala utvecklingssamarbetetberörs i ett flertal motioner. Till en del rör det sig om synpunkter ochförslag som vid fidigare fillfällen varit föremål för utskottets överväganden. Imotion 394, yrkande 1, framförs en rad kritiska synpunkter pä budgetpropositionensredovisning av prioriteringar och rikfiinjer för det svenska biståndet. Ettgenomgående drag i propositionen är kravet på styrning av biståndet för atttillgodose olika svenska önskemål under det att de grundläggande principernaför utvecklingssamarbetet nämns mer i förbigående, heter det i motionen.Motionärerna önskar därför slå fast att ansvaret förutvecklingsansträngningarna i första hand måste åvila mottagarländerna själva.Motionärerna erinrar i sammanhanget vad regeringen anförde i proposition1977/78: 135, där det bl. a. hette att ekonomiska och sociala framsteg för ettu-lands befolkning inte åstadkoms genom utifrån styrda punktinsatser. Imotionen konstateras vidare att det landfördelade biståndets andel undersenare är sjunkit från till . Med anledning härav villmofionärerna åter understryka betydelsen av att den helt övervägande delen avbiståndet skall vara landinriktat och landprogrammerat. Underförra behandlades ett antal motionsyrkanden som gällde riktlinjernaför det svenska biståndet (UU 1980/81: 20). Utskofiet vände sig då mot åsiktenatt de biståndspolitiska målen skulle ha tonats ned och erinrade om att dessabekräftats av så sent som under /80. Utskottet framhöllockså att olika biståndsformer kunde ge sitt främsta utslag på olika mål ochansåg, att det avgörande måste vara att biståndsinsatserna sätts in i enutvecklingsansträngning, vars sammantagna effekt ligger i linje med målen förvår biståndspolitik. I betänkandet konstaterades att nya biståndsformertillkommit . UU 1981/82:20 31 ståndspolitiskamålen gällde emellertid även dessa biståndsformer. Mindre förskjutningar hadevisserligen ägt rum i fördelningen mellan biståndsformema, menenligt utskottets mening måste det svenska bilaterala biståndet ävenfortsättningsvis i övervägande grad bestå av samarbete med regeringar ienskilda länder. Utskottetönskar med anledning av den nu föreliggande motionen åter slå fast att dengrundläggande motiveringen för utvecklingsbistånd självfallet äru-ländernas egna behov. I allt svenskt bistånd har det, oavsett biståndsform,varit en strävan att biståndets innehåll skall motsvara ett önskemål fränu-länderna. är det lika självfallet att biståndets innehåll ochomfattning också måste bestämmas av vad givaren - det må gälla internationelltorgan, en statlig biständsmyndighet eller en enskild organisation - anser sigböra och kunna fillhandahålla. Landprogrammeringen är den biståndsmetod somSverige för sitt vidkommande funnit ge möjligheter för ett bistånd som i höggrad är anpassat till önskemål uttryckta av ett enskilt mottagarlands regeringi dialog med de svenska biståndsmyndigheterna. Det icke-landprogrammeradesvenska biståndet är emellertid också relaterat till u-landsönskemål, som kanha framkommit på annat sätt än genom direkta kontakter mellan regeringar, såsomi internationella förhandlingar eller genom enskildas initiativ. Detmåste vara en fortsatt strävan att allt svenskt bistånd skall vara välförankrat i de slutliga mottagarnas egen utveckhngsplanering. Enligt utskottetsmening skall landprogrammeringsprincipen fortsätta att gälla. Den är en gmndvalför vårt bilaterala biståndssamarbete.