bet · G501TU22 · 1981-12-31 00:00:00 — m. att avslår a. motion1981/82:1894 (s) yrkandena 9 och 10, b. motion1981/82:1858 (s), 12. beträffande snabbtågsprototyper attriksdagen lämnar motion 1981/82:606 (vpk) yrkande 2 utan åtgärd, 13. beträffandedubbelbemanning av lok attriksdagen avslår motion 1981/82:606 (ypk) yrkande 1 b, 14. beträffandeupprustning av järnvägsstationer attriksdagen avslår motion 1981/82:794 (vpk) yrkande 1, 15. beträffande överlåtelse av viss egendom till stiftelsen och attriksdagen avslår motion 1981/82:1404 (c, s, m, fp, vpk). Frågor om anslutning till riksnätet av vissa bandelar 16. beträffande överförande tillriksnätet att lämnar utan åtgärd a. motionerna.1981/82:778 (s, m, c), 1981/82:796 (c), 1981/ 82:1025 (fp) och 1981/82:1418 (s, m', c, fp, vpk), samtiiga om bandelen Bjärka/, samt 1981/82:793 (c) yrkan de 1 i denna del, b. motionerna1981/82:592 (c) i denna del och 1981/82:1383 (c) i denna del, båda avseende bandelen , samt motion 1981/82:793 (c) yrkande 1 i denna del, c. motion1981/82:1383 (c) i denna del avseende järnvägslin jerna , Gårdsjö-Håkantorp och hem-Nossebro, samt motion 1981/82:793 (c) yrkande 1 i denna del, d. motionerna1981/82:194 (c) om järnvägslinjen berg och 1981/82:793 (c) yrkande 1 i denna del, e. motionerna1981/82:195 (vpk) och 1981/82:1392 (c) yrkande TU1981/82:22 41 1 i denna del, båda avseende järnvägslinjen 1981/82:793 yrkande 1 i denna del, f. motionerna1981/82:598 (s) i denna del avseende Västerdals banan och 1981/82:793 (c) yrkande 1 i denna del, g. motionerna1981/82:779 (c) yrkande 1 om järnvägslinjen och 1981/82:793 (c) yrkande 1 i denna del, h.motionerna 1981/82:1392 (c) yrkande 1 i återstående delar avseende vissa delarav med anslutande banor samt 1981/82:793 (c) yrkande 1 i dennadel, i. motionerna 1981/82:1839 (c) om järnvägslinjen 1981/82:793 (c) yrkande 1 i denna del, j.motionerna 1981/82:1854 (vpk) om bandelen och1981/82:793 (c) yrkande 1 i denna del, k. motion 1981/82:793 (c) yrkande 1 iåterstående delar om att alla järnvägslinjer skall tillhöra riksnätet. Upprustning och utbyggnad av skilda bandelar 17. beträffande trafikförsörjning ide primära rekreationsområ dena attriksdagen lämnar motion 1981/82:1856 (c) utan åtgärd, 18. beträffandetrafikförsörjning för attriksdagen lämnar motion 1981/82:1392 (c) yrkande 2 utan åtgärd, 19. beträffande turisttrafik påhela m. m. att a. lämnarmotion 1981/82:1397 (vpk) yrkande 1 utan åtgärd, b. avslårmotion 1981/82:1397 (vpk) yrkande 2, 20. beträffande förbättradetransportmöjligheter till turistområden i övre attriksdagen lämnar motion 1981/82:1864 (s) yrkandena 1 och 3 utan åtgärd, 21. beträffande dubbelspår påvästkustbanan att lämnar utan åtgärd a. motion1981/82:1394 (c, s, m, fp) i denna del, b. motion1981/82:1885 (s) yrkande 1 i denna del, 22. beträffande pendeltåg påvästkustbanan m. m. att lämnar utan åtgärd a. motion1981/82:1394 (c, s, m, fp) i denna del, b. motion1981/82:1831 (fp), 23. beträffande upprustning och utbyggnad av vissa bandelar m. m. attriksdagen lämnar utan åtgärd TU1981/82:22 42 a. motion 1981/82:1886 (s) i denna del, omtrafikpolitiska åtgärder i , b. motion1981/82:596 (vpk) om järnvägslinjen vik, c. motion1981/82:779 (c) yrkande 2 om järnvägshnjen sjö-Nybro, d. motion1981/82:362 (m) om bandelen , e. motionerna1981/82:592 (c) i denna del och 1981/82:1383 (c) i denna del, båda avseende järnvägslinjen ryd, f. motion1981/82:1383 (c) i denna del avseende järnvägslinjer na , Gårdsjö-Håkantorp och Forshem-Nos sebro, g. motionerna1981/82:1405 (c) och 1981/82:1621 (c) yrkande 1, båda om järnvägslinjen , h.motionerna 1981/82:1875 (fp) om m. m. och 1981/82:1885 (s) yrkande 1i denna del avseende m. m., i. motion1981/82:1849 (c) yrkande 1 om järnvägslinjen , j. motion1981/82:598 (s) i denna del om Västerdalsbanan, k. mofion 1981/82:793 (c)yrkande 2 i denna del avseende trafiken , 1. motion1981/82:1016 (vpk) i denna del avseende järnvägslinr jen , m.motionerna 1981/82:793 (c) yrkande 2 i denna del och 1981/82:1016 (vpk) i dennadel, båda med avseende på järnvägen , n. mofion1981/82:1381 (s) om järnvägslinjen , o. motion1981/82:1860 (s) om järnvägslinjen , p. motion1981/82:314 (vpk) om industrispår mellan och , 24. beträffandeBohusbanan till attriksdagen lämnar mofion 1981/82:1885 (s) yrkande 2 utan åtgärd, attriksdagen avslår motion 1981/82:781 (vpk), attriksdagen avslår motion 1981/82:429 (vpk) yrkande 3, 27. beträffande utökad trafik ochtåguppehåll m. m. att TU1981/82:22 > 43 a. avslår motion 1981/82:429 (vpk)yrkandena 1 och 2, b. avslårmotion 1981/82:788 (c), c. avslårmotion 1981/82:593 (c) yrkande 5, d. avslårmotion 1981/82:1849 (c) yrkandena 3-5, e. avslårmotion 1981/82:1413 (fp), 28. beträffande viss utredning omfärjeförbindelser att avslår motion 1981/82:591 (s), Taxe- och servicefrågor samt handikappanpassning m. m. 29. beträffande SJ:s taxesättning attriksdagen avslår motion 1981/82:234 (s), 30. beträffandenordturistkort för ungdom attriksdagen lämnar motionerna 1981/82:196 (m) och 1981/ 82:1840 (c,fp) utanåtgärd, 31. beträffande rabatter ochservice hos SJ för vissa rörelsehindrade, m. m. attriksdagen lämnar utan åtgärd a. motion1981/82:313 (c), b. motion1981/82:1880 (fp), c. motion1981/82:427 (m), 32. beträffande vissa andraservicefrågor att lämnar utan åtgärd a. motion1981/82:423 (m), b. motion1981/82:594 (fp), c. motion1981/82:794 (vpk) yrkandena 2 och 3, d. motion1981/82:1019 (fp), e. motion1981/82:1023 (fp), 33. beträffande handikappanpassningav den kollektiva trafikmil jön och färdmedlen a. avslårmotion 1981/82:1121 (vpk) yrkande 1, b. lämnarmotion 1981/82:1121 (vpk) yrkande 2 utan åtgärd. 34. att riksdagentill Ersättning till för drift av icke lönsammajärnvägslinjer m. m. för /83 anvisar ett anslag på 863 000 000kr., 35. beträffandeåtgärder för att förbättra SJ:s ekonomi attriksdagen med anledning av motion 1981/82:1836 (m) yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört. TU1981/82:22 44 36. att till Bidrag tilltrafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar för /83anvisar ett reservationsanslag på , beträffande taxesamordningmellan tåg och buss att a. lämnarutan erinran vad föredraganden i propositionen anfört härom, b. lämnarmotion 1981/82:1018 (fp) utan åtgärd, 38. beträffande samordning mellande stadiga kommunikationsverken attriksdagen lämnar utan erinran vad föredraganden i propositionen anfört härom. Närvarande: (), (), RolfSellgren (fp), (), (), (), BirgerRosqvist (s), (), (), (), Per Stenmarck (m), (), (), () och () under mom. 27-38 i utskottets hemställan () deltagit i stället för (). 1. beträffande anslaget (mom. 4) , ,, , , och Sten-OveSundström (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 12 börjar med "Utskottet vill" och på s. 15 slutarmed "upptagna motionsyrkanden." bort ersättas med text av följandelydelse: Utskottet delar helt den uppfattning som kommit tilluttryck i motionerna 1981/82:1894 (s) och 1981/82:2136 (s). TU1981/82:22 45 Det trafikpolitiska beslutet - somi sina huvuddrag följde den socialdemokratiska partimotionen 1978/79:2397 -innebar bl. a. en ökad satsning på järnvägen. betonadeinvesteringarnas betydelse för att höja kvaliteten på järnvägens transporttjänster.Utskottet (/79:18) underströk starkt vikten av att SJ fick ökaderesurser för att bygga ut kapaciteten och förbättra servicen. Den borgerliga trepartiregeringen följde inte uppriksdagens beslut att ge SJ ökade investeringsresurser. I ställetlade denna regering fram ett bantat investeringsprogram för SJ i 1980 årsbudgetproposition. Vid förra årets riksdag ändrades investeringspolitiken genomatt en s. k. strukturplan lades fast för SJ, som innefattar en realinvesteringsökning på . De nya kraven på SJ inom både person- och godstrafik måstesom motionärerna framhållit relateras till den trafikökning som kanförutses. Därför fordras en betydande lyftning av investeringsprogrammet. Erforderlig förnyelse av SJ:s rullande materiel bör i storutsträckning kunna ske genom beställningar hos svensk industri. Därvid börockså prövas om den extra kapacitet som finns inom varvsindustrin föralternativ produktion kan utnyttjas. varv har t. ex. tidigare varit enav SJ:s vagnsleverantörer. beslutade att investeringsutrymmeskulle skapas för en utbyggnad av ett dubbelspår mellan och . Denkraffiga ökningen av fjärrtrafiken på SJ till och frånStockholm liksom trafiksituationen inom lokaltrafikområde göratt en förstärkning av kapaciteten måste uppnås. Pendeltågstrafiken är den del av det lokala och regionalatrafiknätet i som är hårdast belastad och klartunderdimensionerad för sin uppgift. Antalet resenärer har blivit större än somförutsågs och trängseln har blivit oacceptabel. Under vintern 1981-1982 harrått totalkaos i pendeltrafiken. SJ har inte klarat sin trafikuppgift utan hartvingats uppmana pendeltågsresenärer att ta bil till sitt arbete. Om trafikefterfrågan i skulle klarasinom ramen för befintlig linjekapacitet krävs att nuvarande motorvagnstågutökas från åtta till tio vagnar. Därmed fordras en förlängning avstationsplattformar och uppställningsspår, stafions- och bangårdsombyggnader påvissa håll samt utbyggnad av kraftförsörjningen. Även åtgärder för attförbättra stationernas kapacitet för att klara så långa tågsätt skulle blinödvändiga; framför allt gäller detta . En sådan lösning skulle enligt vår mening innebära enmycket kortsiktig investeringspolitik. Man löser inte kapacitetsproblemen pålång sikt för och för SJ:s hela tågföring annat än genomen utbyggnad av spårsystemet i första hand sträckan och helasträckan samt . Regeringenbör- med utgångspunkt i den spårkapacitetsutredning som SJ TU1981/82:22 46 gör för Storstockholrnsområdet - senast i nästa årsbudgetproposition återkomma till med förslag till en lösning avkapacitetsfrågorna. Det gäller dels framtida spårutbyggnader, dels utbyggnad avStockholms central. Det är viktjgt att ha klart för sig att spårutbyggnader iStockholmsområdet visserligen bidrar till att lösa pendeltågsproblemet, menhar en avgörande betydelse för hela SJ:s tågföring. Spårkapaciteten ochutrymmet på utgör en ajlvarlig flaskhals förfjärrtågstrafiken som helhet. Utan att avvakta denna utredning bör dock i enlighet medmotionärernas förslag dubbelspåret påbörjas, i första hand påsträckan . För nästa budgetår bör 20 milj. kr. Utbyggnaden av dubbelspåret ger också förutsättningar för att lösaproblemen med . En inventering inom SJ av objekt i avseendebåde upprustning och omläggning av spår visar som motionärerna framhållit med relativt kort varsel kan sätta i gång arbeten inom en total kostnadsramav 170 milj. kr., varav 50 milj. kr. under innevarande och nästa budgetår. Utskottet tillstyrker under hänvisning fill det anfördaatt i enlighet med s-motionernas förslag ytterligare 460 milj. kr. anvisas /83. Vidare tillstyrks regeringens förslag att SJ skall fåträffa hyresköpsavtal och långtidsförhyra (leasa) rullande materiel motsvarandeett anskaffningsvärde på . Genom utskottets ställningstagande tillgodoses till vissdel yrkandena i motionerna 1981/82:606 (vpk), 1981/82:1021 (vpk) och1981/82:1417 (vpk). Vid bifall till vad utskottet föreslagit skulle också de ivissa motioner i del följande upptagna frågorna om förbättring och utbyggnad avpendeltågstrafiken i kunna få en snabbare och mertillfredsställande lösning. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. att med anledning avregeringens förslag, motionerna 1982/82:606 (vpk) yrkandena 1 a och3,1981/82:1021 (vpk) och 1981/82:1417 (vpk) samt med bifall till motionerna1981/ 82:1894 (s) yrkande 7 och 1981/82:2136 (s) yrkande 7 till Statensjärnvägar för /83 anvisar ett reservationsanslag på , 2. beträffande SJ:s ekonomiska mål och strukturplan för SJ(mom. 8) , och (allam) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 17 som börjar med "Enligt föredragandens" och slutarmed "ej påkallad." bort ersättas med text av följande lydelse. TU1981/82:22 47 SJ:s senaste resultatprognos sägeratt detta skall vara möjligt. Prognosen omgärdas dock med ett flertalförutsättningar som måste uppfyllas. a. anser SJ det nödvändigt att löne-och kostnadsutvecklingen blir begränsad och attkonjunkturen förbättras påtagligt. Effektiviteten i järnvägstrafiken gagnas enligt utskottetsuppfattning bäst om SJ utvecklas till ett modernt och rationellt affärsföretag.Det är därför med stor oro man av årets budgetproposition kan utläsa en visstveksamhet från regeringens sida om möjligheten att det ekonomiska målet för SJskall uppnås inom den fidsram som beslutat. Fortsatta kraftigaunderskott i järnvägstrafiken skulle få mycket allvarliga följder. a.strider en sådan utveckling mot de grundläggande trafikpolitiska principer somlades fast genom trafikpolitiska beslut och som innebär att företag påtransportmarknaden skall konkurrera på lika villkor inom de ramar som samhälletdrar upp. Årlig underskottstäckning till SJ med statliga medel innebär intebara en stor belastning på statsbudgeten utan också stor risk för snedvridenkonkurrens. Mot den bakgrunden är det synnerligen angeläget attregeringen och SJ vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att SJ:s ekonomiskamål skall kunna uppnås 1983/84 även om inte detta bhr ett utpräglathögkonjunkturår. För att möjliggöra detta är det nödvändigt att SJ snabbt ökarrafionaliseringstakten och vidtar åtgärder för att öka sina marknadsandelar.Investeringsplaneringen vid SJ bör förbättras så att medlen kaninvesteras i de mest lönsamma objekten. Det är också nödvändigt att regeringenkonsekvent genom t. ex. taxeåtgärder och andra beslut ger SJ förutsättningaratt leva upp till de mål som genom strukturplanen lagt fast. Det börockså eftersträvas att ge SJ arbetsro utan onödig inblandning i frågor somligger inom SJ:s beslutsområde. Huvudansvaret för att ekonomin förbättras liggeremellertid på SJ och dess ledning. Lågprissatsningen har blivit entrafikpolitisk framgång i den meningen att kapacitetsutnyttjandet ijärnvägstrafiken ökat markant. Den totala belastningen på statsbudgeten är dockbetydande, eftersom åtgärden inte är företagsekonomiskt motiverad. mening bör det vara möjligt att med hjälp av ytterligareprisdifferentiering öka SJ:s intäkter. Den särskilda kostnadsavlastningen ienlighet med beslut bör därför kunna slopas inom en inte alltföravlägsen tidsperiod. Även i godstrafiken har SJ goda möjligheter att öka sinamarknadsandelar. Detta gäller framför allt trafiken till och från kontinenten,där SJ genom en rationell transportuppläggning i fasta systemtransporter bordekunna konkurrera med den långväga lastbilstrafiken men också med sjöfarten på . En förutsättning för ökade marknadsandelar ikontinenttrafiken är att frågan om tågförbindelserna till kontinenten snabbtlöses. Frågan om trafiken skall baseras på tågfärjetrafik via eller pådirektförbindelse till t. ex. utreds f. n. inom SJ. TU1981/82:22 48 Enligt utskottets meningär det synnerligen angeläget att regeringen därefter fattar nödvändigabeslut som underlag för investeringar i tågfärjor, hamnanläggningar m. m. En kraftigt ökad kontinenttrafik på järnväg kan komma attställa krav på anskaffning av nya järnvägsvagnar i en takt som inte ryms istrukturplanen. Utskottet anser att SJ utöver investeringar som garanterasi strukturplanen bör ha möjlighet att fritt leasa godsvagnar för att möjliggöraen snabbare vagnanskaffning om detta visar sig bli nödvändigt. I sammanhangetmå erinras om att konjunkturrådet i sin senaste rapport inte såg några rimligaskäl till att SJ och andra affärsverk inte skulle tillåtas att på egen handfinansiera sina investeringar. Utskottet tillstyrker under hänvisning till det anfördamotionsyttrandena i fråga. nu anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffande SJ:s ekonomiskamål och strukturplan för SJ att med bifall till motionerna 1981/82:1836 (m) yrkande 1 och 1981/82:2048 (m) yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, 3. beträffande m. m. (mom. 9) , ,, , , och Sten-OveSundström (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 19 som börjar med "Föredraganden understryker" ochslutar med ";' ." bort ersättas med text av följande lydelse: Föredraganden understryker i propositionen att denanpassning av organisationen som sker bör ses som en viktig del i dethandlingsprogram som erfordras för att SJ skall uppnå de för verksamhetenuppställda målen. Utskottet delar denna uppfattning. Såsom i motion 1981/82:1894 (s) erinrats om har emellertidfrågan om fått särskild aktualitet under den gångna vintern.Utöver utbyggd spårkapacitet och inköp av fler lok och vagnar måste också förändras för att vinterkaoset i tågtrafiken inte skall upprepas.Regeringen bör därför återkomma till redan under detta år med enredovisning av vilka organisatoriska åtgärder härför som vidtagits inom SJ, En organisationsfråga som fått särskild aktualitet gällerSJ:s verkstäder. SJ har fått en väsentligt utbyggd trafik med därav följandekrav på underhåll och TU1981/82:22 49 En alltför centraliseradverkstadsorganisation har enligt de anställdas mening skapat sämreserviceförutsättningar. Inte heller har sysselsättnings- och regionalpolitiskabehov i tillräcklig grad uppmärksammats, vilket lett till att viktigyrkeskunskap inte kunnat tillvaratas. Dessa brister aktualiserar enligt utskottets mening engenomgripande omprövning av SJ:s nuvarande verkstadspolitik. I ett sådantsammanhang är det naturligt att också på nytt pröva verkstadsrörelsensmöjligheter att ytterligare höja sin egen effektivitet. Utvecklingen på järnvägsområdet - lågprissatsningen, kravpå överflyttning av långväga tungt gods till järnvägen m. m. - innebär attSJ:s rullande materiel utsätts för hårt slitage. Detta leder till ett behov attinvestera i fler lok och vagnar. Men det visar också - liksom den senastevinterns erfarenheter - att tillsammans med svensk industri börengagera sig i ett mer intensivt och långsiktigt utvecklingsarbete. Detta bör iförsta hand sikta till att klara "normal" järnvägstrafik även underbesvärliga väderförhållanden vad gäller både rullande materiel och bannät. härom anfört bör av ges regeringen till känna. Genom ett bifall till motionen i denna del synes ävensyftet med den i motion 1981/82:1849 (c) aktualiserade frågan om utbyggnad avSJ-verkstaden i kunna komma att tillgodoses. dels att utskottets hemställanunder 9 bort ha följande lydelse: 9. beträffande m. m. attriksdagen med bifall till mofion 1981/82:1894 (s) yrkande 11 och med anledningav motion 1981/82:1849 (c) yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet härom anfört, 4. beträffande järnvägsinvesteringar i ,m. (mom. 11) , ,, , , och Sten-OveSundström (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 19 som börjar med "Utskottet kan" och på s. 20slutar med "kunna aktualiseras." bort ersättas med text av följandelydelse: Såsom i motionen anförts har SJ-personalen i Västerbottenslän gjort en grundlig inventering av möjliga investeringsobjekt. Medutgångspunkt i järnvägens strategiska betydelse i länets transportsystem har debl. a. lagt fram förslag till sysselsättningsfrämjande åtgärder påjärnvägsområdet inom länet. I detta "Västerbottenpaket" finns en radintressanta investeringsobjekt, bl. a. förslag till upprustning och omläggningav bandelar som i första hand tar sikte på skogsindustrins transportbehov.Regeringen bör se till att utredningsmaterialetgås igenom inom SJ så att det kan ligga till grund för statsmakternasbedömningar av framtida investeringsbehov. Vidarebör den arbetsmetod som använts av de SJ-anställda kunna tjäna som modell förliknande inventeringar i andra delar av landet. Regeringen bör uppdra åt SJ atttillsammans med de anställda vidareutveckla det beslutsunderlag som tagits framinom . Detbör vidare, såsom yrkas i motion 1981/82:1858 (s) uppdras åt SJ att tillsammansmed SJ-anställda i göra en inventering och kartläggning överbehovet av nödvändiga investeringar på järnvägsnätet m. m. i länet. härom anfört, vilket innebär ett tillstyrkande av motionsyrkandena iberörda delar, bör av ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: 11. beträffande järnvägsinvesteringar iVästerbottens län, m. m. att med anledning av motionerna 1981/82:1894(s) yrkandena 9 och 10 samt 1981/82:1858 (s) som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet härom anfört, 5.beträffande överförande till riksnätet (mom. 16) , och (alla c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 22som börjar med "Även utskottet" och slutar med "resp.bandelar." bort ersättas med text av följande lydelse: mening har den av dåvarande riksdagsmajoriteten beslutadeuppdelningen av landets järnvägar i dels ett riksnät, dels vissa bandelar därfortsatt persontrafik skulle prövas och dels bandelar där ytterligareutredningar skulle genomföras fått mycket olyckliga konsekvenser. SJ synes hatolkat beslutet så att man inte bör göra några upprustningar på de bandelar somej tillhör det av fastställda riksnätet. Detta har medfört att flerasådana banor är i så dåligt skick att hastighetsnedsättningar resp. lägregodsvagnsvikter fått tillgripas för att inte trafiksäkerheten skall äventyras. bedömningar är det inte enbart en kraftig ökning av biltrafiken ochutglesning på landsbygden som inneburit minskning av resandeunderlaget på detolönsamma bannätet. Taxepolitik, hastighetsnedsättningar beroende på brist påunderhåll och upprustning av såväl den rullande materielen sombaninvesteringar, en stelbent tidtabellsläggning och indragning av turer,stängningar av stationer, brist på samordning m.m. har spelat avsevärd roll närdet gäller den avtagande resandefrekvensen. Den lågprissatsning som SJ fickmedel för att pröva har dock visat sig tillföra även de trafiksvaga bandelarnaett stort antal nya passagerare, trots att man från TU1981/82:22 51 SJ:s sida knappast gjort någon specialsatsning på dessabandelar i form av förbättrad tidtabellsläggning eller ökad service i annanform. Utskottet bortser då från den blygsamma men lycksosamma satsningen påinlandsbanans norra del . Utskottet finner det därför motiveratatt låta taxesänkningar och en intensivare marknadsföring jämteupprustningsinsatser få full genomslagskraft innan beslut tas om nedläggningarav persontrafik på vissa bandelar. Utskottet anser att det krävs minst tre årsförsök med taxesänkningar o. d. för att en utvärdering skall kunna ske.Försöksperioden utgår först . Länshuvudmännen förkollektivtrafik har då hunnit skaffa sig en bas för sina bedömningarbeträffande utnyttjandet av regionens järnvägsbanor. Utskottet ser med oro på att allt större del avgodstrafiken förts över från järnväg till landsväg. Energiskäl, miljöhänsyn ochtrafiksäkerhetsaspekter talar starkt för att framför allt de långväga, tungagodstransporterna bör ske på järnväg eller med båt. Utskottet anser f. ö. atten eventuell nedläggning av persontrafiken skulle negativt påverkaförutsättningarna för godstrafik på järnväg. Utskottet finner det vidare angeläget att de regionalatrafikhuvudmännen bereds möjlighet att förutsättningslöst pröva hurtrafikförsörjningen skall lösas. Utskottet vill också erinran om attorganisationen av den kommunala och regionala trafiken först -bortsett från - var fullt utbyggd. Detta är enligt utskottetsuppfattning ytterligare ett skäl för att avvakta med de förändringar i bannätetsom nu aktualiserats av transportrådet i vissa landsändar. Ställning i sådanafrågor bör i vart fall inte tas, innan effekterna av ovannämnda treårigalågprissatsning kunnat utvärderas. Därtill kommer att huvudmännen också behövernågot års erfarenhet av hur nya tidtabeller och hnjedragningar för regionensbussar m. m. påverkar tågresandet. Utskottet förutsätter slutligen atteventuella framtida nedläggningar av persontrafik på järnvägslinjer inte fårmedföra någon kostnads-övervältring från staten till kommuner/landsting. a. ovan angivna skäl anser utskottet att samtligaav SJ nu trafikerade bandelar bort ingå i riksnätet.