bet · G501UU23 · 1981-12-31 00:00:00 — om nedrustning m. m. Imotion 1981/82:527 av m. fl. (s) hemställs 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om behovet av en aktiv svensk politik föravspänning och samarbete i , 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts angående inriktningen av de svenska insatsernavid de internationella nedmstningsförhandlingarna, 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts angående fortsatta ansträngningar att skapa enkärnvapenfri zon i . (Övriga yrkanden i samma motion har behandlats avutskottet i.UU 1981/82:21.) Imotion 1981/82:726 av m. fl. (vpk) föreslås 1. attriksdagen uttalar att i det fortsatta nedmstningsarbetet på ett tydligare sätt bör framhålla ekonomiska och marknadsmässiga fakto rer, t. ex. kampen om råvarorna, som ligger bakom rustningarna, 2. att uttalar ett fördömande avvinstintressena i vapen- och krigsmaterielindustrin och av militarismen var denän uppträder, 3. att hos regeringen hemställer att den tarinitiativ i internafionella organ för att begränsa kärnkraftsteknologins ochdärmed kärnvapnens spridning, 4. att hos regeringen hemställer om beslutatt utbränt bränsle från de svenska reaktorerna inte får upparbetas eller exporteras. (Yrkande5 i samma mofion har behandlats av utskottet i UU 1981/ 82:21.) Imofion 1981/82:727 av m. fl. (vpk) föreslås 1. att hosregeringen hemställer om att omedelbara och kraftiga åtgärder vidtas på detinternafionella planet mot den ökande produktionen och användningen avBC-stridsmedel. (Yrkande2 i samma motion har behandlats av utskottet i UU 1981/ 82:21.) I motion 1981/82:1250 av och () hemställs 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om desvenska insatserna för förtroendeskapande åtgärder, I 1981/82. UU 1981/82:23 2 2. att hos regeringen hemställer om enexpertstudie rörande en kärnvapenfri zon i sedd i europeiskt perspektiv, 3. att hos regeringen hemställer om attkontakter tas med icke alliansbundna stater om eventuella insatser iMBRF-förhandlingarna i , 4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om ett vidgat samarbete mellan Folk ochförsvar och fredsrörelsens organisationer. I motion 1981/82:1252 av m. fl. (vpk)föresläs att beslutar att hos regeringen begära att enfempartikommission tillsätts med uppgift att utarbeta ett förslag fill svenskthandlingsprogram för inrättandet av en nordisk kärnvapenfri zon och utredafrågor i anslutning därtill. Imotion 1981/82:1718 av m. fl. (c) hemställs att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i mofionenframhålls om klarläggande av gällande internationella konventioners motbiologisk krigföring fillämplighet i fråga om genteknik, så att användning avgenteknik för framställning av biologiska stridsmedel förbjuds. I motion 1981/82:1719 av (c)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionenanförs om nedmstningsarbetet. Utskottet har senast behandlat internationellanedmstningsfrägor, och däribland flera yrkanden liknande de nu aktuella, ibetänkandena UU 1979/80:4 och 22 samt i UU 1980/81 ;26. Fråganom samnordiska överläggningar i syfte att proklamera som kärnvapenfrizon har även behandlats i utskottets yttrande 1976/ 77:3 y tillförsvarsutskottet (FöU 1976/77:13) angående inriktningen av säkerhetspolifikenm. m. samt i betänkande UU 1977/78:12. I betänkande UU 1979/80:4 lämnades inledningsvis enredovisning av den internationella utvecklingen på nedmstningsområdet sedan är1978. Där erinrades om det handlingsprogram som blev resultatet av det extramötet med FN;s generalförsamling för nedmstningsfrägor ,om det nya maskineriet för nedmstningsarbetet med bl. a. ett delvis nyttförhandlingsorgan, nedmstningskommittén (, CD) med 40medlemmar, däribland samt om strävandena att särskilt inriktanedmstningsarbetet pä slutförande av förhandlingarna om fullständigt provstopp(Compre-hensive Test , CTB) UU 1981/82:23 3 slutförande av SALT II (StrategicArms Limitation Talks) och uppföljning av detta genom ett SALT III framsteg i frågan om truppreduktioner i försök att nå enighet om ytterligareförtroendeskapande åtgärder (Confidence Measures, CBM) inför denEuropeiska säkerhetskonferensens (ESK) uppföljning i förbud mot produktion och lagring av kemiska vapen. Utskottetkonstaterade i betänkande 1979/80:4 att framstegen pä det internafionellanedrustningsområdet varit blygsamma och att införutskottet karakteriserats som ett förlorat år för nedmstningsarbetet. Medanledning av motioner om inriktningen och en långsiktig planering av de svenskainsatserna i det internationella nedmstningsarbetet gav utskottet som sinmening regeringen till känna vad utskottet anfört, bl. a. i följande avsnitt; Det är emellertid inte i brist på inifiativ,tekniska förslag och utredningar som det internafionella nedmstningsarbetetstått praktiskt taget sfilla under den närmast förflutna perioden. a. att göra med brist på förtroende mellan länderna och avsaknad avpolifisk vilja att bryta rustningsutvecklingen. Kärnvapenstaterna och isynnerhet de två supermakterna har ett grundläggande ansvar för den i längdenohållbara situationen. Utan deras medverkan och goda vilja kan knappast någraresultat av betydelse uppnås. möjligheter att på något avgörande sättpåverka den internationella utvecklingen på nedrustningens område ärbegränsade. Denna begränsning hindrar emellertid inte att behov finns av enlångsiktig planering vad gäller egen medverkan i det internationellanedmstningsarbetet. Flexibilitet och beredskap inför nya förslag ochsituationer, ofta inifierade av stormakterna, är nödvändiga, särskilt i de fallinitiativ på nedmstningsområdet kan tänkas få återverkningar på vår egensäkerhetspolitiska situation. Detär angeläget att våra insatser i det internationella nedmstningsarbetetfullföljs och om möjligt intensifieras. Även om de internationella framstegenunder varit blygsamma, motiverar mstningsspiralen förstärkta svenskainsatser i arbetet för internationell nedmstning. Utskottet utgår från attregeringen vidmakthåller en handlings- och utrednings-beredskap inför denframtida utvecklingen som den kan bedömas. Detökade sambandet mellan den svenska säkerhetspolitiska planeringen och skeendetpå nedrustningsområdet speciellt i talar för långsiktighet i agerandetvid de internationella förhandlingarna. Det framgår såväl av 1978 årsförsvarskommittés betänkande (SOU 1979:42) som av föredragningar som gjortsinför utskottet. En vidare samordning av forsknings- och utredningsresursernaliksom målmedvetna flerårssatsningar på projekt som kan föra dessaförhandlingar framåt synes önskvärda inför 1980-talet. Utskottet fömtsätter attregeringen vidtar de åtgärder som krävs för att på lämpligt sätt förstärka denlångsiktiga planeringen av de svenska nedrustningsinsatserna. I betänkande UU 1979/80:22 behandlade utskottetmotionsyrkanden, bl. a. om en kartläggning och analys av rustningssituationenoch ett samlat I* 1981/82. UU 1981/82:23 4 förslagför nedmstning och andra rustningsbegränsande åtgärder, en europeisknedrustningskonferens i , NATO-beslutet att inrätta ettkärnvapenbärande raket- och robotsystem i , ensidig svensk nedrustningsamt om spridning av kärnkraftsteknologin. Utskottet uttalade därvid bl. Utskottet utgår ifrån att regeringen i linje medvår traditionella aktiva medverkan i det internationella fredsarbetet och ienlighet med utskottets uttalade och av godkända önskemål fortsattvidmakthåller hög aktivitet, såväl beträffande kartläggningar och analyser avmstningssitua-tionen som i fråga om initiativ och förslag i syfte att sökabryta den fortgående rustningsspiralen. Utskottet anser att ett framtidakärnvapenfritt därvid bör vara en målsättning. Utskottet delar uppfattningen att det framstår somen angelägen uppgift att få till stånd en europeisk nedmstningskonferens underfömtsättning att enighet kan uppnås om syftet med en sådan konferens och attförberedelsearbetet ger anledning förmoda att den skall kunna utmynna ikonstruktiva framsteg. Utskottet konstaterar att det svenska initiativet intestår i något motsatsförhållande till andra regeringars liknande förslag undersenare år, däribland det av framförda förslaget om ett nedrustningsprogramför , ett av framlagt förslag om en konferens som dock inteinbegriper kärnvapen, samt ett polskt konferensförslag. Samtliga dessa utgörvärdefulla bidrag till förestående diskussioner och förhandlingar, särskiltinom. ramen för ESK. Utskottet fann, med hänvisning till det anförda,yrkandena som behandlas i citerade avsnitt tillgodosedda. Ibetänkande UU 1980/81:26 behandlade utskottet motionsyrkanden, bl. a. ominriktningen av de svenska insatserna vid de internationellanedrustningsförhandlingarna, om den svenska nedrustningspolitiken avseendeEuropa samt om förtroendeskapande åtgärder. Utskottet uttalade därvid bl. Som resultat inte minst av tidigareredovisade tillkännagivande (UU 1979/80:4) har, enligt vad utskottet erfarit,en omfattande forsknings- och studieverksamhet inletts kring den europeiskarustningssituationen. a. pågår projekt för att på medellång och längresikt granska den tekniska vapenutvecklingen och dess implikationer förinriktningen av det svenska nedrustningsarbetet. Uppmärksamhet ägnas också åtdestabiliserande och oroväckande internationella utvecklingstendenser, åtoffensiva vapen samt olika aspekter även i kortsiktigt perspektiv på deteuropeiska rustningsläget, som kan ha direkt betydelse för det svenskaagerandet. Resultaten av dessa studier skall föreligga före eneuropeisk nedrustningskonferens. Beträffande förutsättningarna och förberedelsearbetetinför en sådan konferens får utskottet hänvisa till sin i betänkande UU1979/80:22 tidigare refererade uppfattning. Utskottetanser det rimligt att utrednings- och planeringsresurserna inriktas på ettvidsträckt område. De bör ta sin utgångspunkt i ramen för en europeisknedmstningskonferens men bör också relateras fill TNF-dis-kussionerna ommedeldistansrobotar i , liksom till förhandlingar- UU 1981/82:23 5 namellan NATO- och Warszawapaktstaterna om ömsesidiga styrkereduk-tioner iCentraleuropa (MBFR-förhandlingarna). Det är därför enligt utskottets meningnödvändigt att de överväganden som görs under utredningsverksamhetentillgodoser behovet av beredskap och handlingsflex-ibilitet inför nya förslagoch situationer, ofta initierade av stormakterna, särskilt i de fall initiativpå nedrustningsområdet kan tänkas få återverkningar på vår egensäkerhetspolitiska situation. Utrikespolitiska och militära aspekter måstedärvid, som framhålls i motionerna 1202 och 1866, sammanvägas till en enhet. Ettåterupptagande av SALT-förhandlingarna mellan ochSovjetunionen som framstår som en utomordentligt angelägen åtgärd liksom resultatet av den debatt som försiggår inom NATO kring de eurostrategiskakärnvapnen, kan möjligen bli utgångspunkt för svenska nedrustningsförslag ochinitiativ i internationella förhandlingar. Desynpunkter som framfördes i utskottets betänkande 1979/80:4 kan fortfarandetjäna som riktmärke för den fortsatta verksamheten. Utskottet förutsätter attregeringen även fortsättningsvis vidtar de åtgärder som krävs för att pålämpligt sätt förstärka den långsiktiga planeringen av de svenskanedmstningsinsatserna. Utskottet fann, med hänvisning till det anförda,yrkandena som behandlas i citerade avsnitt tillgodosedda. I betänkande 1980/81:26 lämnade utskottet, medanledning av motionsyrkanden om inititativ till överläggningar kring frågan omen kärnvapenfri zon i , en fyllig bakgmndsredovisning av en rad genomåren presenterade planer och uttalanden som gjorts i denna fråga. I en situation som när en kraftig upprustningmed kärnvapen i pågår är det därför angeläget att samtal på nytt kommeri gång för att minska den europeiska kärnvapenarsenalen. Enkärnvapenfri zon i skulle enligt utskottets mening kunna utgöra en länktill sådana diskussioner mellan de stater som har kärnvapen, framför allt debåda supermakterna, om att åstadkomma en faktisk kärnvapennedrustning inom ettstörre geografiskt område. Utskottethar erfarit att denna fråga fortlöpande diskuteras mellan de nordiskaregeringarna, senast vid det nordiska utrikesministermötet i den 31mars . Utskottet utgår ifrån att den deklarerade svenskaberedvilligheten att diskutera ett kärnvapenfritt arrangemang i , underförutsättning att andra berörda stater är villiga att delta i en sådandiskussion, kvarstår oförändrad. Enligt utskottets mening bör den svenskaregeringen hålla fortsatt nära kontakt med övriga nordiska regeringar i frågan,för att undersöka om en gemensam gmnd finns mellan de nordiska länderna i syfteatt skapa en kärnvapenfri zon i som ett led i arbetet för ettkärnvapenfritt . Om förutsättningar finns härför bör arbetet gå vidare.Utskottet förutsätter att en svensk förhandlingsberedskap på områdetupprätthålls, bl. a. genom fortsatt utredningsarbete. Medhänvisning till det ovan anförda anser utskottet syftena med de under dettaavsnitt aktuella motionsyrkandena tillgodosedda. UU 1981/82:23 6 När utskottet senast behandladenedmstningsfrägor konstaterade det att den internationella situationen underett ä undergått en fortlöpande försämring. Sovjetunionensinstallerande av nya medeldistansrobotar (SS-20) och NATO-beslutet i december1979 om att anskaffa och senare förbandslägga Pershing II ochkryssningsrobotar, den sovjetiska inmarschen i och deinternationella reaktionerna på denna, händelserna i , spänningen kringutvecklingen i , det uteblivna godkännandet av SALT samt denbeslutade amerikanska uppmstningen hade ökat misstron mellan supermakterna.Det internationella klimatet hade därmed blivit kärvare, och fömtsättningarnaför verkliga framsteg på nedmstningsområdet tedde sig sämre än på mycketlänge. Utskottetmåste nu konstatera att inte heller det internafionellaläget har undergått någon förbättring. Misstro och felbedömningar kan ledasupermakterna in i kriser som de får svårt att kontrollera. Det är mot dennabakgmnd som den pågående kappmstningen ter sig särskilt farlig. Iregeringsdeklarationen vid utrikesdebatten i heterdet bl. Alla rustar, men supermakternas roll är avgörande.Deras andel av mstningarna är den utan jämförelse största. De bär huvudansvaretför att en kursändring kommer till stånd, men de har ännu inte varit bereddaatt ta ansvaret. Entillbakablick på deras försök till nedmstning eller kontrollerade upprustningger oss en bild av halvhjärtade ansträngningar, misslyckanden och felslagnaförhoppningar. Den förlamande misstänksamheten har hindrat dem frän framsteg. Svårigheternaatt nå ett avtal om fullständigt stopp för prov med kärnvapen är ett exempel.Det har varit omöjligt att ens få till stånd multilateralaförhandlingar om ett sådant avtal. Utvecklingen i fråga om kemiska vapen är enannan anledning till oro. Trots ett snart 60-årigt förbud mot användningen avkemiska stridsmedel i krig fortsätter enligt tillförlitiiga rapportersupermakterna nu i ökad utsträckning att tillverka sådana vapen. Andrarapporter talar om pågående forskning i syfte att använda den yttre rymden tillkrigföring. Båda supermakterna borde ha samma intresse av attdödläget pä nedmstningsområdet kan brytas. Att invänta ett nyttavspänningsskede kan inte vara tillräckligt. Därför måste nedrustningsarbetethällas utanför supermakternas motsättningar på andra områden. Detta har varitbl. a. den åsikt. Den förs också fram med allt större kraftav en växande fredsrörelse på olika håll i världen. Dessbättre har arbetet på nedmstningsområdet emellertid inte avstannat.Diskussionerna i nedmstningskommittén i (CD) och dess arbetsgrupperfortsätter. Det andra uppföljningsmötet för den europeiska UU1981/82:23 7 säkerhetskonferensen(ESK), som inleddes i , har under trycket av händelsernai och den gradvisa försämringen i öst-västrelationerna ajournerats till inovember men inte avbrutits. Supermakterna har inlett samtal i omatt stoppa upprustningen med kärnvapenladdade medeldistansrobotar i (Theatre Nuclear Forces, TNF) och har utlovat ett åtempptagande avförhandlingarna om de strategiska interkontinentala vapnen (SALT III/START,Strategic Arms Reduction Talks) . 9 juli 1982äger det andra extra mötet med FN ;s generalförsamling för nedrustningsfrågormm. Inför detta kommer den oberoende kommissionen för nedrustnings-ochsäkerhetsfrågor (ICDSI, den s. k. ) att framlägga sinrapport. Utskottetfinner det tyvärr svårt att mot nuvarande internationella bakgmnd se alltföroptimistiskt på möjligheterna att uppnå några snabbaframsteg på nedmstningsområdet. Det väsentliga är emellertid att arbetet oförtmtetfortsätter och trycket på framsteg oförminskat upprätthålls på ett brettregister av nedmstningsåtgärder. Några ljusglimtar kan också noteras från CD:sjust avslutade vårsession. I den fråga som stått överst pånedmstningskommitténs dagordning, nämligen ett fullständigt förbud motkärnvapenprov (CTB), har supermakterna efter långa och kompliceradeförhandlingar i kommittén i vilka spelat en aktiv roll accepteratatt CD inrättar en särskild arbetsgrupp för att inleda sådana förhandlingar. Kommitténhar även enats om ett vidgat mandat för pågående förhandlingar om förbud motutveckling, produktion och lagring av kemiska vapen. Detta skall kompletteradet förbud mot användning av sädana vapen som redan finns Genéve-protokoll.Vidare har CD tagit upp frågan om att förhindra kapprustningi yttre rymden. Frän svensk sida har man fortsatt att driva kravet på att enkonvention om förbud mot radiologiska vapen, som är under förhandling i CD,bl. a. skall innehålla ett förbud mot angrepp på civila kärnenergianläggningar,som innehåller stora mängder radioaktiva ämnen. CDhar också sökt slutföra sitt uppdrag från FN;s första extra möteför nedrustningsfrågor att till det andra mötet framlägga en text tillett fullständigt nedrustningsprogram. En sådan kommer att presenteras, om änmed många förbehåll och alternativa formuleringar. InförFN:s andra extra möte har fört fram en rad åsikteroch önskemål i sitt svar på den begäran om synpunkter som generalsekreterarentillställt medlemsstaterna. Som första punkter tas i svaret upp frågan omkärnvapennedrustning, inkl. behovet av ett fullständigt provstoppsavtal, samtåtgärder för att förhindra ett kärnvapenkrig. Vidare förs ett resonemang omden militära forskningens och utvecklingsarbetets inverkan påkappmstningsprocessen och framförs önskvärdheten av en studie på detta område.Bland ytterligare frågor som UU 1981/82:23 8 tasupp i det svenska svaret märks verifikationsproblemet i förhällande såväl tillett fullständigt provstopp och till de kemiska vapnen som i fråga om reduktionav militärbudgeterna; behovet av en skärpning av klagomålsprocedurenbeträffande de bakteriologiska (biologiska) vapnen (B-vapenkonventionen);behovet av en effektiv uppföljning av den , under ledning av en svenskordförande, färdigställda rapporten rörande samarbetet mellan nedrustning ochutveckling; frågan om det militära utnyttjandet av havsbottnen; kapprustningenpå det området; förhindrande av kärnvapenkrig och kappmstning i yttrerymden; den ingångna konventionen om begränsning av särskilt inhumanavapen; samt slutligen frågor rörande institutionella arrangemang för nedrustningsfrågorinom FN;s ram. I detta avsnitt behandlas s-motion 527, motion 1250och motion 1719.1 s-motion 527 hemställs i yrkande 1 att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av enaktiv svensk politik för avspänning och samarbete i och i yrkande som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående inriktningen av de svenska insatserna vid de internationella nedmstningsförhandlingarna. Imotionen understryks att det inte finns något alternativ till avspänningspolitikeni . Förhandlingarna vid konferenserna om säkerhet och samarbete i (ESK) har under det senaste årtiondet dels stabiliserat det europeiskaefterkrigssystemet, dels etablerat en ny multilateral europeisk verklighet därsamlingsbegreppet är avspänning, heter det i motionen. Enutveckling mot mer demokrati och ökad social rättvisa i alla delar av ärur alla synpunkter önskvärd. Våldsamma omvälvningar är inte en utväg attförändra . Det är viktigt att slå fast tron pä möjligheten avstegvisa reformer i riktning mot mer demokrati och social rättvisa i dessaländer, anser motionärerna. Endast genom en politik inriktad på avspänning ochsamarbete mellan öst och väst kan skapas ett ökat informationsflöde samtbättre ekonomiska, kulturella och politiska kontakter. Därmed främjasmångfalden av informationskällor och åsikter i . Det är ett sätt attverka för en demokratisering av dessa stater. Förtryck mot oliktänkande är barakortsiktiga lösningar. Det enda sättet att absorbera breda folkliga krav pådemokratiskt inflytande är att legalisera dem. Ett icke paktanslutet land somSverige har speciellt goda förutsättningar att ge positiva bidrag till en ökadavspänning och samarbete i . Sverigebör, heter det vidare i motionen, under det närmaste året utnyttja allatillfällen för att initiera och påskynda förhandlingar om begränsningar avkärnvapenmstningarna. position som alliansfri euro- UU1981/82:23 9 peiskstat med hög teknisk kompetens och god inblick i det internationellaförhandlingsmaskineriet gör oss särskilt lämpade att söka representera denstarka europeiska opinion som kräver kärnvapennedrustning. Sverigebör, heter det vidare, intensifiera försöken att på nytt få i gångmultilaterala förhandlingar om ett totalt provstopp, CTB. Vi bör kräva attförhandlingarna mellan och inte skall begränsas till enbart de s. k.eurostrategiska vapnen utan även bör omfatta de taktiska kärnvapen som sedanlänge står uppställda i vår världsdel. Ett kärnvapenfritt är i dettasammanhang den självklara målsättningen , sägs det i motionen. Ansträngningarnaatt begränsa spridningen av kärnvapen till ytterligare stater börintensifieras. Den beklagliga nord-sydpolarisering som uppstått inom FN vidbehandlingen av dessa frågor bör bli föremål för särskilda svenska initiativ.Riskerna för en erodering av NPT-fördragets återhållande verkan är uppenbara.Supermakternas direkta ansvar för denna utveckling bör ytterligare framhävas.De politiska hindren i vägen för stater som överväger anskaffa kärnvapen måstegöras högre eftersom de tekniska och ekonomiska hindren med tiden blir alltlägre. Deav framlagda förslagen om förbud mot militära angrepp på kärnkraftverkoch vissa kärnindustrianläggningar bör fullföljas med kraft. Sverigebör ta upp frågan om marin mstningsbegränsning, t. ex. genom att föreslå enFN-studie i frågan. Särskilt bör vikten av kärnvapenrestriktioner till havspoängteras. Förtroendeskapande åtgärder i områden bör övervägas. Ettaktuellt och näraliggande svenskt krav bör vara att göra Östersjönkärnvapenfritt, sägs det avslutningsvis i denna del av motionen. Imotion 1250 hemställs i yrkande som sin mening ger till kännavad som i motionen anförts om de svenska insatserna för förtroendeskapandeåtgärder. 1 yrkande 3 hemställs att hos regeringen hemställer om attkontakter tas med icke alliansbundna stater om eventuella insatser iMBFR-förhandlingarna i . I yrkande 4 hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett vidgat samarbetemellan Folk och försvar och fredsrörelsens organisationer. Imotionen anförs att en faktor som påverkar kapprustningen är denhemlighetsfullhet som omger militärutgifterna i många stater. Detta gällerspeciellt stater med slutna samhällssystem och långtgående sekretesskrav.Sekretessen skapar i sin tur osäkerhet om både resurser och avsikter hos andraländer och bidrar därmed till att beredskapen ökar hos de länder som inte harinsyn i andra länders satsningar på den militära sektorn, heter det i motionen.Det finns naturligtvis uppgifter rörande staters militära beredskap som intekan och inte bör offentliggöras. Med en öppnare redovisning av staternasmilitära budgetar skulle dessa dock kunna undvika en av anledningarna till enhelt onödig vapenutveckling och UU 1981/82:23 10 åstadkommaett ökat förtroende.