bet · G501UbU37 · 1981-12-31 00:00:00 — Som framgår av det föregåendehar utskottet behandlat det UbU 1981/82:37 62 anslagpå riksstaten som bl. a. avser konstnärligt utvecklingsarbete. Frågan omförändring av medelsanvisningen till nu avsedd verksamhet för budgetåret1982/83 har inte aktualiserats i nu föreliggande proposition. Då utskottet intehar underlag för beslut om medel till konstnärligt utvecklingsarbete utövervad har anvisat för / 83, avstyrker utskottetmotion /82; 2223 yrkande 8. 13 Studiefinansieringen inom forskarutbildningen I propositionen erinras om att rekryteringen tillforskarutbildningen f. n. utgör ett allvarligt problem. Isyfte att främja denna rekrytering har förslag om studiefinansiering inomforskamtbildningen framförts av både lärartjänstutredningen (U 1977:04) ochutredningen om forskningens och forskarutbildningens situation i den nyahögskolan (U 1979:10, ). Studiestödetinom forskarutbildningen är f. n. utformat dels som utbildningsbidrag, dels iform av tjänster som assistent och amanuens. Kostnaderna härför kan medutgångspunkt i det antal assistent- och amanuenstjänster som fanns /81 enligt proposifionen uppskattas till 195 milj. kr., varav84,5 milj. kr. avser utbildningsbidrag för doktorander (inkl. delönekostnadspälägg som är knutna till utbildningsbidragen) och 110 milj. kr.avser de kostnader för studiestöd som finns inom ramen för amanuens- ochässistenttjänster. Lärartjänstutredningensförslag innebär att nuvarande system med utbildningsbidrag för doktoranderkompletteras med doktorandtjänster och att utbildningsbidragen räknas uppbeloppsmässigt. anser dessa förslag otillräckliga ochförordar i stället ett system med tvä olika doktorandtjänster med resp. 100 och80% av arbetstiden till förfogande för egen utbildning och en ny typ avassistenttjänst med högst institutionstjänstgöring. framhåller att en kvalitativt och kvantitativt tillfredsställanderekrytering till forskarutbildningen är av strategisk betydelse förforskningen. En förbättring av studiestödet inom forskamtbildningen är enviktig del av en fortsatt satsning inom forsknings- och utvecklingsområdet. Ipropositionen påpekas att utbildningsbidragen inte är konkurtenskraf-tiga iförhållande till de löner som blir aktuella för studerande, som efter dengrundläggande utbildningen väljer yrkesverksamhet utanför högskolan. Vidareerinras om att amanuens- och assistenttjänsterna har påtagliga svagheter sominstmment för studiefinansiering. Tjänstgöringsskyldigheten är alltför hög iförhållande till "stipendiedelen" för att möjliggöra effektivastudier. Systemet medför vidare att dimensioneringen av studiestödet inomforskarutbildningen knyts till resursbehovet inom den grundläggandeutbildningen. Slutligen innehar ett inte obetydligt antal studeran- UbU 1981/82:37 63 de,som inte bedriver forskamtbildning, tjänst som amanuens eller assistent.Mycket talar därför enligt föredragande statsrådets mening för att man sökerfinna en ordning som gör det möjligt att utnyttja de resurser för studiestödsom nu är bundna i amanuens- och assistenttjänster på ett bättre sätt. Ipropositionen framläggs nu följande förslag till studiefinansieringssystemavseende forskamtbildningen. Huvuddelenav resurserna och flertalet studiestödsrum bör fortsättningsvis utgå i form avutbildningsbidrag för doktorander. För att främja rekryteringen och för att låtautbildningsbidrag för den enskilde framstå som ett realistiskt alternativ bl.a. till yrkesverksamhet utanför högskolan förordar föredragande statsrådet attutbildningsbidragen till doktorander fr.o.m. skall utgå med ettbelopp som ansluter till övre beloppsgränsen inom arbetsmarknadsutbildningensamt dämtöver ett särskilt rekryteringsfrämjande tillägg motsvarande ca 10 kr.per dag, f. n. sammanlagt . Föredragande statsrådet beräknarca 12,3 milj. kr. för detta ändamål. En ytterligare uppräkning avutbildningsbidragen beräknas ske fr.o.m. utan särskilt beslutav som en följd av att utbildningsbidragen inomarbetsmarknadsutbildningen beräknas bli högre än f. n. (enligt uppgift kommerdet nya beloppet att bli /mån.). Eftersom de nuvarande amanuens- ochassistenttjänsterna föreslås bli avvecklade, avses de medel som f. n. är bundnatill studiestödsdelen av amanuens- och assistenttjänsterna användas till nyautbildningsbidrag. Föredragande statsrådet föreslår att utbildningsbidrag fördoktorander skall kunna utgå längst t. o. m. det år den studerande fyller 45år. Hämtöver bör nu gällande bestämmelser för utbildningsbidrag för doktoranderinte ändras. Föratt det nu föreslagna studiefinansieringssystemet skall utgöra ett attraktivtalternativ till yrkesverksamhet utanför högskolan och därjämte ge doktorandernaviss valfrihet mellan heltids- och deltidsstudier samt för att i det nyasystemet bevara något av den funktion amanuens- och assistenttjänster f. n.fyller föreslås i propositionen att //// systemet med utbildningsbidrag knytsen ny typ av arvodestjänst benämnd assistenttjänst. Arvodestjänsten skallutformas sä att den förutsätter att innehavaren uppbär utbildningsbidrag.Tjänstgöringsskyldigheten - i form av undervisning och allmäntinstitutionsarbete - skall uppgå till av full tid. Utanhinder av vad som f. n. gäller i fråga om att förena utbildningsbidrag medannat arbete bör enligt förslaget i propositionen studerande, som uppbärutbildningsbidrag, kunna inneha den nya arvodestjänsten med entjänstgöringsskyldighet motsvarande av full tid utan att utbildningsbidragetreduceras. Uppgår tjänstgöringsskyldigheten till bör utbildningsbidragetminskas proportionellt . Den sammanlagda tiden den studerandefår uppbära utbildningsbidrag förlängs därvid i motsvarande mån. Den nyaarvodestjänsten avses bli finansierad UbU 1981/82:37 64 medmedel motsvarande dem som f.n. används för "tjänstedelen" i amanuens-ochassistenttjänsterna. /81 disponerades uppskattningsvis 132milj. för detta ändamål. I vissa fall kan det med hänsyn till de kravverksamheten ställer vara nödvändigt att studiestödet alltid förenas med eninsats inom den grundläggande utbildningen. Föredragande statsrådet förordardärför att högskolestyrelsen för avgränsade delar av högskoleenheten skallkunna föreskriva att utbildningsbidrag får utgå endast under förutsättning avatt den forskarstuderande accepterar att förordnas som assistent med vissangiven tjänstgöringsskyldighet. Inomdelar av högskolan, bl. a. läkarutbildningen och civilingenjörsutbildningen,förekommer traditionellt att studerande inom den grundläggande utbildningenfullgör enklare undervisningsuppgifter eller annat institutionsarbete inomramen för assistent- och amanuenstjänster. Denna möjlighet att tidigt knytastuderande närmare till institutionernas verksamhet anses viktig såväl förverksamheten som sådan som för rekryteringen till forskamtbildningen. Ipropositionen föresläs att det för detta ändamål från den börfinnas en ny tjänstekategori kallad amanuens. Med tjänsten bör vara förenad entjänstgöringsskyldighet motsvarande högst och lägst av full arbetstid.För behörighet till tjänsten bör krävas att vederbörande skall vara antagentill grundläggande högskoleutbildning. Inomavgränsade områden bör doktorandtjänster kunna användas för att säkerställa en kvalitativtoch kvantitativt tillfredsställande rekrytering. Enligt föredragandestatsrådets mening bör doktorandtjänsterna kunna användas dels för urforskningens synpunkt strategiska satsningar, dels när konkurtensen frånarbetsmarknaden utanför högskolan hindrar en kvalitativt tillfredsställanderekrytering. Detta syfte med doktorandtjänsterna talar för att dessa ställstill förfogande för organ med nationell överblick och bred vetenskapligkompetens. Föredragande statsrådet avser därför föreslå regeringen attbemyndiga forskningsråden att fr.o.m. inrättadoktorandtjänster. De bör finansieras av resp. forskningsråd men placeras vidlämplig högskoleenhet enligt samma ordning som gäller för de s. k. särskildaforskartjänsterna. Då behovet av särskilda rekryteringsfrämjande åtgärder medhänsyn till konkurrensen från arbetsmarknaden utanför högskolan i första handkan bedömas på lokal nivå, bör doktorandtjänst försöksvis kunna inrättas ocksåav högskolestyrelse, om detta av konkurrensskäl bedöms nödvändigt för att säkrarekryteringen till forskarutbildningen inom ett visst område. Doktorandtjänstenbör då bekostas med medel som har anvisats till utbildningsbidrag fördoktorander. Högskolestyrelsen bör frän för detta ändamål kunnaanvända högst en tiondel av dessa resurser. Doktorandtjänst bör tillsättas medförordnande för högst två är i sänder. Den sammanlagda förordnandetiden börnormalt inte överstiga fyra är. Innehavareav doktorandtjänst, sägs det vidare i propositionen, bör normalt helt ägna sigåt forskamtbildningen. Som en parallell till vad som UbU 1981/82:37 65 harförordats i fråga om utbildningsbidrag för doktorander bör innehavare avdoktorandtjänst dock kunna förena denna med viss undervisning eller annatarbete omfattande högst av full arbetstid utan att detta påverkar tjänsteneller förlänger studietiden. Även när det gäller doktorandtjänst, som harinrättats av högskolestyrelsen, bör styrelsen kunna föreskriva att innehavarenskall vara skyldig att äta sig undervisning eller annat arbete i motsvarandeomfattning. har vid medelsberäkningen för / 83 utgått från attdoktorandtjänsten lönemässigt kommer att ligga i paritet med nuvarandeassistenttjänster samt beräknat medel för 48 doktorandtjänster vidforskningsråd. Utskottet behandlar först vissa frågor som gällerutbildningsbidrag för doktorander. Vissafrågor om sociala förmåner och den sociala tryggheten för forskarstuderandemed utbildningsbidrag tas upp i ett par motionsyrkanden. Regeringen bör enligtyrkande 13 i motion 1981/82:2220 föranstalta om regeländringar i syfte att ivad avser sjukersättning, ATP-poäng etc. jämställa innehavare avutbildningsbidrag med innehavare av statligt reglerad tjänst. I motion1981/82:2234 (yrkande 13) begärs en översyn av de sociala trygghetsfrågorna,vilka motionärerna anser vara otillfredsställande lösta med det föreslagnasystemet som i huvudsak, anförs det i motionen, innebär en kombination avutbildningsbidrag och begränsad deltidstjänst. Vid översynen bör möjlighetenprövas att ta bort kopplingen med AMU-bidragen och i stället behandlautbildningsbidragen som inkomst av tjänst. Utbildningsutskottethar inhämtat yttrande över de båda motionsyrkandena frånsocialförsäkringsutskottet. Yttrandet fogas som bilaga 1 till detta betänkande. yttrande framgår bl. a. att studerande som i daguppbär utbildningsbidrag för doktorander har i princip likvärdigaföräldraförsäkringsförmåner som förvärvsarbetande genom att de får behållautbildningsbidraget under hela föräldraledigheten och vidare har möjlighet attfä bidrag ytterligare ett bidragsär. Utbildningsbidrag för doktorander ärvidare pensionsgrundande inkomst och ger rätt till ATP-förmå-ner. Förslaget ipropositionen innebär ingen ändring i dessa avseenden. Studiestödsutredningenhar i sitt betänkande (Ds U 1981:11) Studiestöd föreslagit vissa förbättringarför studerande, och däri innefattas även forskarstuderande, i vad avser bl. a.skyddet vid sjukdom. Utredningen föreslår vidare en utvidgning av lagen omarbetsskadeförsäkring i syfte att ge de studerande samma skydd somförvärvsarbetande har vid arbetsskada. finner att de nubehandlade motionsyrkandena i huvudsak tillgodoses i utredningens förslag iden mån de inte redan är fillgodosedda genom gällande bestämmelser.Utredningens förslag är nu föremål för behandling inom regeringskansliet.Utskottet förutsätter att regeringen skyndsamt förelägger förslag iärendet. 5 1981/82. UbU 1981/82:37 66 Med hänvisning till det anförda och till yttrandetfrån socialförsäkringsutskottet föreslår utbildningsutskottet att riksdagenavslår motionerna 1981/82:2220 yrkande 13 och 1981/82:2234 yrkande 13. Utskottet tar nu upp frågan om åldersgräns förinnehav av utbildningsbidrag för doktorander. Somframgår av det föregående föreslår regeringen att ifrågavarandeutbildningsbidrag skall kunna utgå längst t.o.m. det år den studerande fyller45 år, om inte särskilda skäl föreligger. Utskottetfinner att den bestämda åldersgräns för innehav av utbildningsbidrag somföreslås i propositionen kan få negativa effekter för inte minst rekrytering avkvinnor till forskning. Även med en regel om dispensmöjlighet för att behällautbildningsbidraget man fyllt , vilket föreslås ipropositionen, kvarstår enligt utskottets uppfattning en avhällande effekt förmånga individer - både män och kvinnor - som av familjesociala och även avandra skäl inte kunnat påbörja sin forskarutbildning i så god tid att de medall säkerhet hinner slutföra sina studier intill . Utskottet finnersålunda anledning att mjuka upp de föreslagna bestämmelserna. Som regel börgälla att studerande som erhållit utbildningsbidrag för doktorander senaståret före fyllda skall kunna behålla bidraget efter omförutsättningarna i övrigt för utbildningsbidrag är uppfyllda. Om särskilda'skäl föreligger bör, såsom anges i propositionen, utbildningsbidrag även kunnamedges i sådant fall där den studerande har uppnått . Vad utskottethär har anfört om utbildningsbidrag bör som sin mening ge regeringentill känna. Enligtmotion 1981/82:2220 bör det finnas möjlighet att på arvodestjänst som assistentförordna även antagna forskarstuderande ulan utbildningsbidrag (yrkande 14 idenna del). Utskottet,som utgår från att regeringens syfte med den föreslagna kopplingen mellaninnehav av utbildningsbidrag och arvodestjänst som assistent är atl åstadkommaså stor rörlighet som möjligt i systemet för studiefinansiering inomforskarutbildningen, har inget att invända mot regeringsförslaget i dettahänseende, varför motion 1981/82:2220 yrkande 14 i denna del avstyrks. Utskottethar i övrigt inget att erinra mot förslaget i proposition 1981/ 82:106 omutbildningsbidrag för doktorander. Ibudgetproposifionen 1982 föreslog regeringen att, i avvaktan på nuföreliggande proposition, fill utbildningsbidrag för doktorander beräkna ettförslagsanslag av . Med hänvisning till den förordade höjningen avutbildningsbidragen beräknar nu departementschefen sammanlagt 90432000 kr.under anslaget Utbildningsbidrag för doktorander. Imotion 1981/82:2234 yrkande 14 föresläs en höjning av anslaget med 6,6 milj.kr. i förhållande till förslaget i propositionen. Utskottetanser i likhet med föredragande statsrådet och motionärerna att det är önskvärtmed en stegvis utbyggnad av resurserna för förskämt- UbU 1981/82:37 67 bildning.I rådande statsfinansiella läge anser sig utskottet emellertid inte kunnaförorda att anvisar mera medel än vad regeringen har föreslagit.Riksdagen bör därför avslå motion 1981/82:2234 yrkande 14. Utskottet övergår så till förslaget omdoktorandtjänst och om att ersätta nuvarande amanuens- och assistenttjänstermed andra tjänster. Imotion 1981/82:2234 instämmer motionärerna i föredragande statsrådetsbedömning att en reform av studiefinansieringssystemet inom forskarutbildningeninte får innebära att de funktioner raseras som dagens amanuens- ochassistenttjänster fyller. Inom teknisk fakultet bör, menar motionärerna,möjlighet ges att behålla det nuvarande systemet med ässistenttjänster. UHÄbör få i uppdrag att redovisa ett system med en särlösning i sådan tid attbeslut härom kan fattas, innan omvandlingen av systemet med assistenttjänsterinleds (yrkande 12). Enligt motion 1981/82:2220 bör det v'ara möjligtatt på arvodestjänst som assistent förordna även forskarstuderande meddoktorandtjänst (yrkande 14 i denna del). Utskottetdelar den uppfattning som kommer til| uttryck i motion 1981/ 82; 2234 att detfinns skäl att vid en reformering av studiefinansieringssystemet särskiltbeakta konsekvenserna för viss del av högskolan. När det gäller vissainstitutioners större behov av personer som på arvodestjänster som assistenthandhar undervisning och fullgör andra göromål pä institu-fionen, utgårutskottet från att dessa behov skall täckas inom ramen för de i det föregåendenämnda 132 milj. kr., vilka motsvarar den nuvarande "tjänstedelen" iamanuens- och assistenttjänsternä. I syfte att tillmötesgå vissa institutionersstörre behov av "assistenttimmar" bör i enlighet med förslaget ipropositionen dels den nya tjänstetypen amanuens kunna komma i fråga, delshögskolestyrelsen för avgränsade delar av högskoleenheten kunna föreskriva attutbildningsbidrag får utgå under förutsättning att den forskarstuderandeaccepterar att förordnas som assistent med viss angiventjänstgöringsskyldighet. Konkurtensenfrån arbetsmarknaden utanför högskolan om de mest kvalificerade personerna,vilka just har avslutat den grundläggande utbildningen och har att väljamellan att antingen gå ut på arbetsmarknaden eller att fortsätta sina studier,är som utskottet ser det mest kännbar inom vissa sektorer av högskolan, t. ex.teknisk fakultet. För att behålla forskarbegåv-ningarna är det angeläget atthögskolan kan erbjuda konkurrenskraftiga löner. Utskottethar inhämtat att innehav av utbildningsbidrag tillsammans med ett förordnandepå halvtid på en arvodestjänst som assistent i nuvarande löneläge ger enmånadslön på ca . (utbildningsbidrag, assistenttjänst). Dettamotsvarar ungefärligen lönen för en nuvarande assistent i lönegrad L 10 (7024kr./mån.). Den senares tjänst innefattar normalt bidrag för egna studieroch tjänstgöring på institutionen. Doktorandtjänst skall enligt förslageti propositionen lönemässigt ligga i paritet med nuvarande assistenttjänst, dvs.7024 kr./mån. UbU1981/82:37 68 enligt förslaget i propositionen att kombinera förordnandepå doktorandtjänst arvodestjänst som assistent ger en månadslön på ca8430 kr. Den nuvarande assistentlönen (/mån.) motsvararungefär vad t. ex. industrin erbjuder en nybliven civilingenjör. Med denkonstmkfion av studiefinansieringssystemet som regeringen har föreslagit skullehögskolan i princip kunna erbjuda konkurtcnskraftiga löner för dem som ägnarsig åt forskarutbildning. Enligt utskottets uppfattning kan emellertid denbegränsning som regeringen föreslagit i högskoleenheternas möjlighet att inrättadoktorandtjänster innebära problem, när det gäller forskartekryte-ringen videxempelvis teknisk fakultet. 1 vissa lägen framstår alternativet meddoktorandtjänst, antingen den är kombinerad arvodestjänst som assistenteller ej, såsom mer konkurtenskraftigt än utbildningsbidrag med upp till 50%arvodestjänst. Utskottet har därför funnit skäl att förorda att någonbegränsning i högskoleenheternas möjlighet att inrätta doktorandtjänst intebör föreskrivas. Utskottet vill erinra om att doktorandtjänsterskall bekostas med de medel som har anvisats till utbildningsbidrag fördoktorander. Detta medför atl inrättandet av doktorand-tjänster reducerar dettotala antalet studiestödsrum. Utskottet förutsätter därför atthögskoleenheterna inrättar doktorandtjänster endast i angelägna fall och att dei praktiken kommer atl finnas på områden inom högskolan, t. ex. tekniskfakultet, där konkurrensen om de presumtiva forskarstuderandena utifrån ärstörst. Med hänvisning till vad utskottet har anfört i detföregående bör beträffande inrättande av nya amanuenstjänster ochavveckling av nuvarande amanuens- och ässistenttjänster med avslag på motion1981/ 82: 2234 yrkande 12 i denna del godkänna vad som har förordats i proposifion1981/82: 106. Utskottet föreslår vidare atl med anledning avproposition 1981/82:106 och motion 1981/82:2234 yrkande 12 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om inrättande avdoktorandtjänster. När del gäller den i motion 1981/82:2220 förordademöjligheten att på arvodestjänst förordna forskarstuderande med doklorandtjänst(yrkande 14 i denna del) finner utskottet att yrkandet är tillgodosett genomregeringens förslag, varför det avstyrks. Som framgår av det föregående beräknar regeringen medelför 48 doktorandtjänster vid forskningsråd. 1 propositionen föreslås all5605000 kr. för ändamålet tas upp för /83 under ett nytt anslagunder nionde huvudtiteln benämnt Vissa kostnader i samband med forsknings-ochforskamtbildningsreform. I motion 1981/82: 2234 yrkande 15 föreslås att medelmotsvarande ytterligare ca 25 doktorandtjänster, dvs. kr., läggslill det av regeringen beräknade beloppet. UbU 1981/82:37 69 Utskottet instämmer med motionärernas uppfattningatt det är önskvärt med en utbyggnad av resurserna för forskamtbildningen. Ävenföredragande statsrådet har enligt utskottets uppfattning gjort sig lill tolkför samma uppfattning genom att ange att för /84 bör målet varaatt bereda utrymme för sammanlagt 100 tjänster. Mot bakgrund av detstatsfinansiella läget är utskottet inte nu berett atl tillstyrka förslag ommedel utöver vad regeringen har beräknat. Utskottet avstyrker därför motion1981/82; 2234 yrkande 15 i denna del. Utskottetbehandlar i detta sammanhang yrkande 11 i motion 1981/ 82:2223. Motionärernabegär förslag om åtgärder i syfte att ge forskare inom högskolan, finansierademed externa medel, anställningstrygghet och samma rätt till sjuk- ochföräldraledighet som andra stafiigt anställda. Forskareoch andra som har anställning inom högskolan äger samma förmåner som övrigstafiigt anställd forskarpersonal, oavsett med vilka medel anställningenfinansieras. Dä motionsyrkandet måste anses vara fillgodosett, avstyrks motion1981/82:2223 yrkande 11. 14 Organisation och finansiering av vissforskning inom primärvården och Försöksverksamhet med forskning och utbildning inomprimärvård (öppen hälso- och sjukvård) och angränsande områden av socialvården() har bedrivits vid värdcentralen i och vidde socialmedicinska fältstafionerna i och resp.är 1973. Eninterdepartemental arbetsgmpp har avgivit betänkandet (Ds S 1981:26) Primärvårdoch socialtjänst i förändring - Översyn av forskning, utvecklingsarbete m. m. iDalby, och . Pågrundval av förslag av den interdepartementala arbetsgruppen föreslås iproposition 1981/82; 106 att verksamheterna i , och skallinordnas i högskoleorganisafionen i form av särskilda enheter för forskninginom primärvården och angränsande områden inom vilka inrättasvid i (verksamheten i ), i (verksamheten iTierp) och i (verksamheten i ). Desärskilda enheterna föreslås lyda direkt under resp. högskolestyrelse men ledasav särskilda styrelser sammansatta av representanter för berörda fakulteter,landsfingskommuner och kommuner. Vidareföreslås att en central samverkansgrupp skall inrättas för de tre aktuellahögskoleregionernas fortsatta forsknings- och utvecklingsverksamhet inomprimärvård och socialtjänst. Representanter för , , de bådakommunförbunden samt personalorganisationerna skall beredas möjlighet attmedverka i samverkansgmppens arbete. Det ankommer på regeringenatt meddela särskilda föreskrifter för de UbU 1981/82:37 70 särskildaenheterna, att besluta om styrelser m. m. för dessa enheter samt att besluta ominrättande av den centrala samverkansgruppen. Tjänsteorganisationeninom den nuvarande försöksverksamheten föreslås förändrad fill tjänster inomhögskolan. Medel,sammanlagt , till kostnaderna för basresurser för de särskildaenheterna /83 beräknas under det nya anslaget Vissa kostnader isamband med forsknings- och forskarutbildningsreform, varav . avseruniversitetet i , . i och 150000 kr.universitetet i . Ur anslaget under niondehuvudtiteln skall . gå till i samt ur anslagetForsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet under femtehuvudtiteln . 1 budgetpropositionen /84 avses medel för ändamålet beräknas under anslagetMedicinska fakulteterna såvitt avser universiteten i och ochunder anslaget Samhällsvetenskapliga fakulteterna såvitt avser iUmeå. Detförordas vidare i proposifionen att tidpunkten för inrättande av en ibudgetpropositionen förordad tjänst som professor i socialt arbete viduniversitetet i fastställs till . Föredragande statsrådetavser återkomma till denna fråga i samband med budgetpropositionen /84.