bet · G501SkU50 · 1981-12-31 00:00:00 — Den expertgrupp som på regeringens uppdrag gjort enutvärdering av försöket med lördagssfängda systembutiker och som i februari1982 lämnat en preliminär redovisning av sitt arbete anser att detalkoholpolitiska värdet av lördagsstängning är diskutabelt. a. sägs atttillgängliga data inte ger belägg för att den har haft någon effekt när det gälleralkoholkonsumtion, skadegörelser, besök vid sjukhusens akutmottagningar ochvägtrafikolyckor med personskada. Vidare framhålls att langningen avalkoholdrycker är svårmätbar. Mot denna bakgrund förefaller de positivaeffekterna av permanent lördagsstängning å systembutikerna utskottet alltförosäkra för att uppväga de uppenbara olägenheterna av en sådan åtgärd. Utskottetavstyrker därför bifall till propositionen i denna del och tillstyrker bifalltill motion 1981/82:2207 yrkande 1 och 2208 yrkande 1. Eftersom utskottet anseratt lördagsstängning av systembutikerna inte bör införas saknas anledning attgå närmare in på de yrkanden i motionerna 2240 och 2244 som gäller åtgärder isamband med en sådan stängning. dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa 3. beträffande lördagsstä/ig/iing av systembutiker attriksdagen med avslag på proposition 1981/82:143 såvitt avser lördagsstängningav systembutikerna och motionerna 1981/ 82:870,1981/82:1190, 1981/82:2240 och1981/82:2244 samt med bifall till motionerna 1981/82:2207 yrkande 1 och1981/82:2208 yrkande 1 godkänner vad utskottet anfört om lördagsstängning avsystembutikerna. SkU1981/82:50 23 Lördagsstängning av systembutiker (mom. 3) av (), förste vice talmannen () och () som anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande pä s. 11 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"denna del" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening ger regeringens expertgruppsutvärdering av den lördagsstängning av systembutikerna som genomfördes undersommaren 1981, vilken redovisas i propositionen, anledning att förmoda attåtgärden gett upphov till vissa alkoholpolitiska vinster under de månaderförsöket pågick. Det finns sålunda enligt utskottets uppfattning en möjlighetatt minskningen och av antalet berusade personer,antalet ingripanden på grund av lägenhetsbråk, antalet misshandelsfall ochantalet ordningsstörande handlingar har ett visst samband med lördagsstängningen,ehuru även andra faktorer kan ha spelat in. Det är inte heller klarlagt om lördagsstängning skulle gemotsvarande positiva effekter också under en längre sammanhängande period.Utskottet finner det också anmärkningsvärt att någon entydig total effekt påförsäljningen av alkoholdrycker inte kunnat iakttas. Man kan enligt utskottefs mening inte heller bortse frånde uppenbara risker för ökad langning som är förbundna med en sådan inskränkningav Systembolagets service som lördagsstängningen innebär. Enkäter synes visa att en majoritet av befolkningen anseratt lördagsstängningen kan accepteras om den ger positiva alkoholpolitiskaresultat. Mot denna bakgrund anser utskottet att, för att få ettbättre underlag för en bedömning från alkoholpolitiska och andra synpunkter avlämpligheten av att hålla stängt på systembutikerna , en ny ochlängre försöksperiod bör genomföras, förslagsvis under.ett år. Försöksperiodenbör underkastas en noggrann utvärdering i syfte att allsidigt belysa effekternaav åtgärden. dels att utskottet i mom. 3 bort hemställa att med anledning avproposition 1981/82:143 och motionerna 1981/82:870, 1981/82:1190, 1981/82:2207yrkande 1,1981/82:2208 yrkande 1 och 2,1981/82:2240 och 1981/82:2244 godkännervad utskottet anfört om lördagsstängning av systembutikerna. Serveringstillstånd (mom. 5 och 10) av , förste vice talmannen och (alla m) som anser SkU1981/82:50 24 dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 12 med "Motionärernas invändningar" ochslutar på s. 13 med "motion 2208" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening innebär förslaget i propositionenett åsidosättande av principen att fillståndshavarens sätt att skötaverksamheten med avseende på ordning, nykterhet och trevnad skall varautslagsgivande vid en prövning av ett tillstånds fortsatta giltighet. Utskottetfinner det principiellt betänkligt att utsätta en isolerad grupp avnäringsidkare för hotet att vid en försämring av det ekonomiska resultatet -även om detta tar sig uttryck i försumligheter i fråga om skatteinbetalningarna- återkalla ett tillstånd, som kan utgöra en förutsättning för vederbörandesutkomstmöjligheter. Det kan dessutom förhålla sig så att möjligheterna attbetala eventuella skatteskulder är beroende av tillståndets fortbestånd. Tillgrips sådana åtgärder i skatteindrivande syfte och föratt motverka ekonomisk misskötsamhet kan det enligt utskottets mening befarasatt fillämpningen utvidgas till att omfatta även andra kategorierav näringsidkare. Nästa steg på vägen kan exempelvis vara att överväga åferkallelseav trafikfillsfåndet för en åkare som ligger efter med skaften. En sådanutveckling vore enligt utskottets mening olycklig. Enligt utskottetsuppfattning bör kampen mot den ekonomiska brottsligheten föras med andra medel. Utskottet finner även att det särskilda yttrandet avbudgetdepartementefs representant i expertgruppen bör beaktas i dettasammanhang. Denne har bl. a. påpekat att skattemyndigheterna är hårtarbefsbelasfade och att de infe kan åläggas nya arbetsuppgifter utan enmotsvarande resursförstärkning. Det är enligt denne bl. a. därför heltolämpligt att lägga på dem en arbetsuppgift som har ett alkoholpolitiskt syfte. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet attpropositionen i denna del bör avslås och att avslagsyrkandet i mofion 2208 yrkande3 bör bifallas. dels att utskottet i mom. 5 a) och mom. 10 bort hemställa a) attriksdagen med avslag på proposifionen i denna del och mofion 1981/82:2191 ochmed bifall till mofion 1981/82:2208 yrkande 3 beslutar godkänna vad utskottetanfört angående principerna för återkallande av serveringstillstånd vid ekonomiskmisskötsamhet, 10. att avslår det vid propositionen fogade förslagettill lag om ändring i lagen (1977:293) om handel med drycker. Serveringstillstånd (mom. 5) av , , iHofors, , , och (alla s) SkU1981/82:50 25 dels anför följande: Till grund för det yrkande som m. fl. (s) framställeri motion 2013 angående handläggningen av serveringstillstånd för restaurangeranförs bl. a. att utvecklingen inom restaurangbranschen - framför allt istorstäderna - har gett anledning till oro. I den märkbart hårdnandekonkurrensen har de seriöst drivna restaurangerna fått det allt svårare attklara sig. Mindre nogräknade företag har i åtskilliga fall brustit i fråga ominbetalning av källskatfemedel, moms, arbetsgivaravgifter etc. I vissa fall ärägarförhållandena oklara med bulvanförhållanden av olika slag, och anknytningtill ekonomisk brottslighet är inte ovanlig. Dessa tendenser bör mötas medskärpt kontroll och resoluta ingripanden från samhällets sida för att sanerabranschen. Att vara innehavare av serveringsfillstånd är i hög graden fråga om förtroende från samhällets sida. Enligt vår uppfattning bör detgöras helt klart att den som inte uppfyller kravet på ekonomisk skötsamhet intekan anses vara lämplig att inneha serveringstillstånd. Det förslag som läggs fram i propositionen innebär ihuvudsak endast att länsstyrelsernas möjligheter att vid ekonomiskmisskötsamhet ompröva resfauratörens tillstånd förbättras i vissa hänseenden.De brister i nuvarande lagsfiftning som uppmärksammas i motionen kvarstårdäremot fortfarande. Att kommunerna har vetorätt när det gäller ansökningar omnya serveringsfillstånd medför.i allmänhet att kommunerna gör en allsidigutredning och att ärendet prövas noga. Kommunerna har däremot inte möjlighetatt genom veto förhindra att den som missköter sig fortsätter sin verksamheteller att verksamheten övergår på annan person. Kommunen är inte ensobligatorisk remissinstans vid ägarskiften. Enligt vår uppfattning skullekampen mot den ekonomiska brottsligheten och övriga missförhållanden inomrestaurangbranschen underlättas om kommunerna får möjlighet att på ett bättresätt än hitfills fullfölja sitt arbete på detta område. Vi instämmer därför imofionärernas krav på förslag från regeringen om ändrad lagstiftning i dessahänseenden. I mofion 2191 yrkar m. fl. (s) att riksdagenhos regeringen begär att utredningen i tillståndsärendena skall förbättrasgenom utnyttjande av kunskaperna på detta område hos de fackliga organisationersom är verksamma inom branschen. Vi instämmer i uppfattningen att dessaorganisafioner - om de får tillfälle därtill - i allmänhet torde kunna bidratill en korrekt helhetssyn vid fillsfåndsprövningen. Att bereda dessa organisafionertillfälle att yttra sig i frågan torde inte innebära några olägenheter ochfordrar inte heller särskilt stöd i lagen. Vi tillstyrker således även dennamotion. SkU1981/82:50 26 dels ansett att utskottet i mom. 5 b och c) bort hemställa b) att riksdagenmed bifall fill motion 1981/82:2013 yrkande 4 hos regeringen begär förslag tilländrade regler för serveringstillstånd i enlighet med vad som anförts imotionen, c) att riksdagenmed bifall till motion 1981/82:2191 hos regeringen begär att berörda fackligaorganisationer får fillfälle att yttra sig i ärenden om serveringstillstånd. Vissa frågor om öl m. m. (mom. 6 a)) av , förste vice talmannen och (alla m) som anser dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 15 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"till mofionen" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar inledningsvis att mellanölet varitförbjudet . Motivet fill förbudet var den ökadeölkonsumfionen bland speciellt ungdomen. Något är efter förbudet visade en av utfördundersökning att ca två tredjedelar av de ungdomar som fidigare drack mellanölövergått till starkare drycker. enkätundersökningar visar sjunkandealkoholkonsumtion bland ungdomar. Då resultaten av verkställdaundersökningar är osäkra och delvis motsägande bör en mera allsidig utvärderingske, varför utskottet tillstyrker bifall fill mofionen. dels att utskottet i mom. 6 a) bort hemsfälla a) att med bifall fillmofion 1981/82:712 som sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionenanförts om en utvärdering av mellanölsförbudet. Vissa frågor om öl m.m. (mom. 6 b)) av , förste vice falmannen IngegerdTroedsson och (alla m) som dels anför följande: Vi kan i viss utsträckning ansluta oss fill utskottetsbedömning av tillståndskravet för detaljhandeln samt vissa andra yrkanden imotion 713, men vi kan alltjämt inte finna att det skulle föreligga någrahinder från alkoholpolifiska utgångspunkter för att, som motionärerna föreslåri yrkande 3, befria personalmatsalar från skyldigheten att söka tillstånd förölservering. Sådan servering utan tillstånd har utan olägenheter ägt rum före1978 så länge som ölförsälj ningen varit författningsreglerad och att manskulle skärpa SkU1981/82:50 27 dessa regler i samband med mellanölets slopande förefaller oss helt omotiverat. dels anser att utskottet i mom. 6 b) bort hemställa b) att med bifall tillmotion 1981/82:713 yrkande 3 och med avslag på övriga yrkanden i motionen antarföljande som reservanternas förslag betecknade lydelse av 34 § lagen (1977:293)om handel med drycker: Nuvarande lydelse Reservanter/tas förslag Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1977:293) om handel med drycker att 34 § skall ha nedan angivna lydelse. Serveringav----------------- på örlogsfartyg. Öl fårutan lillstånd serveras 1. i personalmatsal. 2. i kollektivhus/natsal. 3. vid heminackordering. Denna lag träder i kraft . narkofikabekämpning (mom. 11) av , , iHofors, , , och (alla s)som dels anför följande: Enligt vår mening är den i propositionen föreslagnaanslagshöjningen till inte tillräcklig för att verket skall kunnagöra en effektiv insats mot narkotikasmugglingen. Särskilt i Öresundsregionenbehövs betydande förstärkningar av såväl personal som hundekipage. Vi anserdärför att utskottet med bifall till motion 2246 av m. fl. (s) bortfillstyrka den där föreslagna anslagsökningen. Vi anser det vidare angeläget att i enlighet medvad som anförs i motionen uttalar ett klart önskemål om att fårbegärd tillgång till spaningsregister via terminaler. Desekretessynpunkter som åberopats mot en sådan åtgärd bör enligt vår meningtillgodoses på annat sätt eller stå tillbaka för kravet på en effektivarenarkotikabekämpning. Regeringen bör därför komma med förslag i 1983 årsbudgetproposition om sådan terminalutbyggnad som verket begärt. SkU1981/82:50 28 dels anser att utskottet i mom. 11 a), b) och c) borthemställa a) att medanledning av motionerna 1981/82:1210 och 1981/82:1682 och med bifall tillmotion 1981/82:2246 yrkande 1 och med. ändring av vad tidigarebeslutat till : Förvalt/iingskostnader för /83 underelfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , b) att riksdagenmed anledning av motion 1981/82: 2217 och med bifall till motion 1981/82:2246yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad reservanterna anfört omdataterminaler vid , c) att riksdagenavslår-motion 1981/82:2245 i den mån den inte är tillgodosedd genom vad somutskottet hemställt i mom. 11 a). Inköpsregisfrering m. m. (mom. 7) och (båda fp): För att kunna skärpa insatserna mot langning och för attkunna åstadkomma effektivare vårdformer är det angeläget att söka utveckla etteffektivt fungerande avstängningsinstitut. Trots de nackdelar som redovisats för prövadesystem menar vi att det ändå kan bli nödvändigt att införa någon form avinköpsbegränsning genom exempelvis legifimationskontroll. Inte minst bör denfortsatta utvecklingen inom datatekniken möjliggöra att ett effektivtavstängningsinstitut kan skapas med någon form av spärrlistor och legitimationskontroll.I nuvarande skede är det dock rimligt att först pröva andra vägar för att nå deav samhället uppsatta alkoholpolitiska målen. Representation (mom. 8) , förste vicetalmannen och (alla m): beslöt att förbjuda avdrag vidinkomsttaxeringen för kostnader för spritdrycker och vin i samband medföretagens representation. Moderata samlingspartiet motsatte sig detta beslut.Alltjämt föreligger emellertid, tydligen genom förbiseende, avdragsrätt förmervärdeskatt på dessa drycker. När utskottet nu föreslår att denna avdragsräftför momsen skall slopas finner vi att detta är logiskt även om vi alltjämtanser att beslutet var olämpligt. SkU1981/82:50 29 har berettsocialutskottet tillfälle att yttra sig över motion 1981/82:2243 av ElverJonsson (fp) och (), såvitt avser yrkande I. I motionen yrkas, såvitt nu är i fråga, att riksdagenskall ge regeringen till känna vad i motionen anförs om målet föralkoholpolitiken. Motionärerna anför i denna del bl. a. att en preciseradmålsättning för hur snabbt alkoholkonsumtionen skall sjunka är nödvändig föratt alkoholpolitiken skall kunna fungera i ett mer långsiktigt perspektiv. Ensådan målsättning kan inte bara gälla den registrerade försäljningen av alkoholutan måste avse den verkliga totalkonsumtionen. Dä denna inte kan beräknasexakt fär det accepteras att målformuleringen innehåller en ungefärligkonsum-fionssiffra. Mofionärerna har stannat för att som målsättning föreslåatt den verkliga totalkonsumtionen av alkohol skall minskas med en tredjedel påett årtionde, vilket innebär en ärlig minskning med under perioden1982-1992. behandlade i sittav godkända betänkande SkU 1975/76:64 frågan om alkoholpolitikensfortsatta inriktning. Utskottet uttalade därvid bl. (s. 4) att det enligtutskottets uppfattning var av stort värde att alkoholfrågorna i fortsättningeninfogades i sitt sammanhang och att ett klart mål uppställdes för en fleråriginsats syftande till att begränsa den totala, alltför höga alkoholkonsumtionenoch till att komma till rätta med alkoholmissbruket. I proposition 1976/77:108 om alkoholpolitiken gavemellertid dåvarande socialministern uttryck åt tveksamhet vad gällde depraktiska möjligheterna att uppställa ett preciserat mål för sänkningen avalkoholkonsumtionen. Han anförde följande (s. 16). Jag lägger här fram förslag tillåtgärder som syftar fill en sådan begränsning av den totalaalkoholkonsumtionen som kan bidra till att alkoholmissbruket trängs tillbakaoch alkoholskadorna därmed motverkas. Insatser av detta slag kan dock fågenomslagskraff först pä något . Det bör vidare understrykas att enutveckling i den riktning som Jag förordar tillfälligt kan avbrytas, varvid nyaåtgärder får prövas. Mot denna bakgrund har Jag funnit att någon i fråga ommängd och tid bestämd plan för en sänkning av alkoholkonsumtionen inte ärmöjlig. 1 flera m.otioner föreslogs dockatt man skulle upprätta tidsplaner med begränsningsmål för den totalaalkoholförbrukningen. SkU1981/82:50 30 som avgav yttrande till skatteutskottet över bl. a. nämndamotioner, erinrade om uttalandet i propositionen om att någon i mängd och tidbestämd plan för en sänkning av alkoholkonsumtionen inte var möjlig. Socialutskottetförklarade sig dela denna uppfattning. Vidare uttalade utskottet att det är enmycket komplicerad process att ändra ett invant dryckesmönster och att manendast genom en långsam och kanske ojämn utveckling torde kunna få tillstånd en mera påtaglig sänkning av konsumtionen (SoU 1976/77:4y s. 4). När frågan härefter behandlades i skatteutskottetkonstaterade detta att socialministern i propositionen anslutit sig till den avskatteutskottet tidigare uttalade målsättningen men inte ansett det möjligtatt genomföra en i fråga om tid och mängd bestämd plan för en sänkning avalkoholkonsumtionen. Beträffande motionsyrkandena anförde skatteutskottetföljande (SkU 1976/77:40 s. 74). Enligt utskottets bedömning föreliggerdet inte någon motsättning mellan den av utskottet formulerade och av såvälsocialministern som vissa motionärer godtagna målsättningen föralkoholpolitiken och de övriga yrkandena i frågan, mer än vad gäller kraven påpreciserade delmål för sänkning av alkoholkonsumtionen. För att kunna sänka dentotala alkoholkonsumtionen torde fordras samordning av flera olika insatser.Utskottet vill här peka på behovet av information, på utnyttjandet av prissättningsinstrumentetoch på en övervakning av hur konsumtionen av drycker med olika alkoholhaltinbördes kan styras. Det är inte utskottets uppgift att närmare preciserabehövliga insatser för att under en följd av år begränsa den totalaalkoholkonsumtionen, utan utskottet utgår ifrån att detta blir en uppgift försocialstyrelsen. Utskottet finner alltså inte skäl ändra sin tidigare uttalademålsättning och avstyrker de här behandlade motionsyrkandena i den mån de inteär tillgodosedda genom vad utskottet anfört. anslöt sig till skatteutskottets förslag. Beslutet innebar, såvitt nu är i fråga, ett klartställningstagande för en långsiktig alkoholpolitik som syftar till att begränsaden totala, alltför höga alkoholkonsumtionen och till att komma till rätta medalkoholmissbruket (jfr prop. 1981/82:143 s. 7). Med hänsyn tillskatteutskottets ovan återgivna uttalande måste beslutet emellertid även sessom en bekräftelse på det principiella önskemålet om ett klart mål för enflerårig insats i syfte att begränsa alkoholkonsumtionen. kan för sin del se vissa fördelar med atti likhet med vad som föreslås i den nu aktuella motionen uppställa en tämligenpreciserad målsättning för en minskning av alkoholkonsumtionen. Det skulle t.ex. innebära en klar markering av att konsumtionsminskningen inte endast skallses som ett allmänt önskemål från statsmakternas sida utan som en bestämdviljeinriktning. Den psykologiska betydelsen härav bör inte underskattas. Enmålsättning av detta slag skulle dock ställa ökade krav på en sammanhållenplanering och uppföljning av alkoholpolitiken. Att manmed vissa tidsintervall tvingas stanna upp och undersöka effek- SkU1981/82:50 31 ten av vidtagna alkoholpolitiska åtgärder kan också varapositivt. En sådan regelbunden omprövning är ägnad att leda till en merakritisk granskning av den politik som förts och en mera förutsättningslösdiskussion av de fortsatta åtgärderna. I motionen framhålls vidare att den åsyftade minskningenmåste gälla den verkliga totalkonsumtionen och inte endast den registreradeförsäljningen. Utskottet vill understryka det nu sagda. Härav följer att enuppföljning av den beslutade målsättningen också måste spegla förändringarna iden verkliga totalkonsumtionen. Som framgår redan av motionen är emellertid möjligheternaatt mäta den verkliga totalkonsumtionen minst sagt bristfälliga. Det räckerhärvidlag att peka pä svårigheterna att få en uppfattning om hembränningensomfattning. Att bestämma totalkonsumtionens storlek måste således i storutsträckning bli fråga om uppskattningar där olika uppfattningar kan göra siggällande. Än större blir osäkerheten om det gäller att avgöra om det skettmindre förändringar i totalkonsumtionen. Utskottet vill i det sammanhanget framhålla vikten av attdet utvecklas bättre metoder för studier av totalkonsumtionen och förändringardäri. måste få ett bättre underlag för sina allmänna alkoholpolitiskaställningstaganden. I avvaktan på utveckling av bättre metoder för att studeraoch följa totalkonsumtionen vill socialutskottet ifrågasätta om det ärmeningsfullt att redan nu uppställa en så preciserad målsättning lör enkonsumtionsminskning som motionärerna föreslår. Detta hindrar inte att man börsträva mot en avsevärd konsumtionsminskning under den närmaste tioårsperioden.Det innebär främst att behovet av alkoholpolitiska åtgärder får bedömas medhänsyn härtill och att man vid periodens slut bör försöka genomföra någon formav analys av de förändringar som skett. Man bör däremot enligt socialutskottetsuppfattning inte redan nu binda sig för en preciserad siffra. En förstaförutsättning för att bestämma en till tid och mängd preciserad målsättning förminskning av alkoholkonsumtionen bör således vara att man kan fastställa ochlöpande följa även mindre förändringar i konsumtionsnivå ochkonsumtionsmönster. Med hänsyn härtill bör motionsyrkandet inte föranleda någonriksdagens åtgärd. Närvarande: (), (), KarlLeuchovius (m), (), (), (),(), (), (), (). (), (), (), () och ().