bet · G501JoU21 · 1981-12-31 00:00:00 — Förevarande anslag används förupplysning, rådgivning och kontaktåtgärder på rennäringens område samt förbidrag till konsulentverksamhet vid . Vidareanvänds anslaget för att främja avsättningen av renkött, för mindre undersökningarav betydelse för renskötseln, för underhåll av vissa anläggningar irenskötselområdet samt till bidrag avseende rennäringens katastrofskadeskydd.Anslaget används också fill åtgärder till följd av svensk-norskarenbeteskonvention. Den skatt på bensin som förbrukas vid användning avsnöskoter inom rennäringen erhåller näringen f. n. i form av kollektivåterbäring från anslaget Kompensation för bensinskatt till rennäringen.Anslaget, som för innevarande budgetår uppgår till , står tilllantbruksstyrelsens förfogande och medlen betalas ut efter rekvisition fillSvenska samernas riksförbund (SSR), som disponerar anslaget enligt landsmötetsbeslut för ändamål som gagnar renskötande samer. Som anförs i propositionen börde former av restitution av bensinskatt som berör olika näringsgrenar inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde upphöra fr. o. m. /83.Anslaget Kompensation för bensinskatt till rennäringen upphör därmed fr. o. m.samma budgetår. För motsvarande ändamål bör under anslaget fill Främjande avrennäringen beräknas ett belopp av 0,7 milj. kr. vilket innebär ennettobesparing på statsbudgeten. I övrigt bör detta anslag enligt propositionenräknas upp med . Förslaget att avskaffa den kollektivabensinskatterestitution och i stället anvisa vissa medel under nu ifrågavarandeanslag innebär som framgår av det föregående en anslagsminskning för berördaändamål med . I de medanledning av förslaget väckta motionerna 1030, 1446 och 1895 JoU1981/82:21 12 uttrycks oro för att regeringens förslag skall medförasvårigheter att skapa ett tillfredsställande socialt trygghetssystem för derenskötande samerna. I motionerna påpekas att samernas landsmöte åt 1977beslutade att utgående belopp för bensinskatterestitution skulle användas föratt bekosta en liv- och olycksfallsförsäkring för de renskötande samerna jämtemedförsäkrade. SSR planerar att bygga ut detta försäkringsskydd med sikte påatt uppnå jämförbart försäkringsskydd med det som gäller för flertaletlöneanställda medborgare i och som stått som mönster för det s. k.trygghetspaketet för lantbrukare. Kostnaden för den årliga premien skullehärvid bli i storleksordningen 1,3 milj. kr. För att realisera detta harförbundet räknat med att nu utgående bensinskatterestitution skulle stå tillförfogande med lägst tidigare utgående belopp dvs. och attmellanskillnaden skulle finansieras i särskild ordning. Genom den sänkning av anslaget som föreslås kommer detenligt motionärerna att bli svårt för SSR att förverkliga sina planer på ettförbättrat försäkringsskydd för de renskötande samerna. I ett par av motionernapåpekas att utredningen om rennäringens ekonomiska förhållanden-rennäringskommittén - enligt sina direktiv skall utarbeta förslag tilj ettinkomstmål för rennäringen. Det genom budgetpropositionens förslag uppkomnaläget understryker enligt motionärernas mening nödvändigheten av att kommitténockså beaktar de sociala trygghetsfrågorna för de renskötande samerna. Enligtmotionerna 1446 och 1895 bör regeringen försäkra sig om att rennäringskommitténkommer att ta fram förslag till finansiering, lagändringar m. m. för att lösade sociala trygghetsfrågorna för de renskötande samerna efter mönster för vadsom gäller för jordbrukare. I motion 1030 yrkas på en direkt uppräkning avanslaget med . Företrädare för har i anslutning till förevarandeärende uppvaktat utskottet och därvid anfört synpunkter på bl. a. rennäringensaktuella ekonomiska situation. Enligt vad utskottet erfarit är det i propositionenberäknade beloppet av 0,7 milj. kr. tillräckligt för att täcka kostnaderna förnu utgående försäkringsskydd. Detta skydd är dock betydligt blygsammare än detpå arbetsmarknaden allmänt förekommande, som bl. a. stått som förebild för dets. k. trygghetspaketet för jordbrukare. Utskottet vill för sin del understryka angelägenheten avatt rennäringsutövarna tillförsäkras ett socialt försäkringsskydd sommotsvarar det som gäller för andra jämförbara grupper. Som anförs i motionernafinns starka skäl för att de sociala trygghetsfrågorna för de renskötandesamerna löses efter samma mönster som gäller för jordbrukare. I direktiven 1979 tillsatta utredningen (Jo1979:08) om rennäringens ekonomiska förhållanden anförs bl. (Dir. 1979:116)att det är av stor betydelse att förutsättningar finns för att uppfylla de målstatsmakterna har ställt upp för rennäringens fortbestånd. JoU1981/82:21 13 förutsättning härför är att ekonomisk trygghet skapas förrennäringens utövare. Inkomst- och lönsamhetsförhållandena inom rennäringen börutredas och en översyn göras av näringens ekonomiska förhållanden. Utredarenbör pröva olika förslag i syfte att skapa förutsättningar för dem som ärsysselsatta inom rennäringen för att få en tillfredsställande ekonomisk ochsocial standard och trygghet i arbetet. De förslag utredaren lägger fram börvara ägnade att inom samebyns ram sfimulera till bärkraftiga renskötselföretag. Enligt utskottets uppfattning får förutsättas att fråganom utbyggnad av försäkringsskyddet för de renskötande samerna i angivenriktning kommer att tillmätas stor betydelse vid utredningens överväganden. i detta sammanhang anfört bör som sin mening ge regeringentill känna. Medelsberäkningen under anslaget föranleder ingen erinranfrån utskottets sida. Förslaget om en uppräkning av anslaget i enlighet medyrkandet i motion 1030 är utskottet således ej berett biträda. 1. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1981/82:1030 iförevarande del till Främjande av rennäringen för /83 anvisarett reservationsanslag av , 2. beträffandetrygghetsfrågor för de renskötande samerna attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1981/82:1030 i återstående del samt motionerna 1981/82:1446och 1981/ 82:1895. och Lantbruksekonomiskasamarbetsnämn- den. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna C 1-C 2 (s. 37-39) och hemställer 1. att riksdagenfill för /83 anvisar ett förslagsanslagav , 2. att riksdagenfill för /83 anvisar ettförslagsanslag av . Prisstöd till jordbruket i norra . Regeringenhar under punkt C 6 (s. 40-41) föreslagit att till Prisstöd till jordbruket i norraSverige för /83 anvisa ett förslagsanslag av . JoU1981/82:21 14 I motion 1981/82:1449 av PerPetersson m. fl. (m) yrkas att beslutar hos regeringen anhålla attmotionen skall överlämnas till utredningen för översyn av stödet tilljordbruket i norra m. m. för beaktande. Förevarande anslag disponeras avstatens enligt förordningen (1978:472) omprisstöd till vissa jordbruk (omtryckt 1980:490, ändrad 1981:640) och enligtkungörelsen (1973:508) om prisstöd fill rennäringen (ändrad senast 1981:64). Medelsbehovet på anslaget beräknas i propositionen till235 milj. kr. för nästa budgetår. Beräkningen föranleder ingen erinran frånutskottets sida. I motion 1449 anförs att avräkningspriserna påjordbruksprodukter f. n. bestäms av den effektivitet som jordbrukarna och derasorganisationer kan uppnå. Till detta pris kommer så det prisstöd tilljordbruket i norra som beslutats av statsmakterna och där medlen tas urbudgeten. Prisstödet är ett fast belopp och har till uppgift att utjämna degeografiska och klimatiska skillnaderna. Om priset relativt sett sänks ijordbruksbygderna så sänks det alltså lika mycket i stödområdena. För att intespoliera de satsningar som gjorts av huvudsakligen befolkningspolitiska skälskulle enligt motionärernas mening utöver Norrlandstillägget ettregionalpolitiskt fillägg behövas. Hur detta skulle kunna genomföras rentpraktiskt är svårare att precisera, men bör pä regional nivå kunna ske ungefärpå samma sätt som sker på riksnivå. I motionen diskuteras ett exempel på enmöjlig normkalkylmetod. Enligt motionärernas mening skulle det vara av värde omförslagen i motionen snabbt kunde prövas 1981 tillsatta utredningenom det statliga stödet fill jordbruket i norra . Mofionen utmynnar i ettyrkande att densamma överlämnas till nyssnämnda utredning för beaktande. Utskottet har tidigare framhållit att det är angeläget attjordbruket i norra ges fortsatta möjligheter att nå en med detmellansvenska jordbruket jämförbar lönsamhet. Detta betonas också i direktiven(Dir. 1981:17) för kommittén om det statliga stödet till jordbruket i norraSverige. Enligt direktiven skall kommittén bl. a. beakta den regionalpolitiskautvecklingen inom berörda regioner och vilka krav denna ställer i fråga omproduktionsvolym samt utformning och inriktning av de jordbrukspolitiskastödåtgärderna. Översynen är inte begränsad till prisstödet utan omfattar heladet statliga stödet till jordbruket i norra . Kommittén är därvidoförhindrad att pröva nya former av stöd. Till grund för kommitténs förslag börligga en analys av produktionsutvecklingen i norra liksom JoU1981/82:21 15 inkomstutvecklingen för jordbrukarna i de berörda områdenaoch de faktorer som påverkar denna. Därvid bör jämförelser göras med motsvarandeförhållanden i . Så långt möjligt bör utvecklingen förjordbruk med olika driftsinriktningar belysas. Vidare bör belysas deförändringar som har ägt rum inom jordbruksnäringen i norra sedanfrågan senast prövades av jordbruksutredning. Särskild uppmärksamhetbör ägnas situationen för de företag som under senare är gjort storainvesteringar. Kommittén skall också pröva det nuvarande prisstödets inriktningoch fördelning på olika produkter och föreslå de ändringar som kan motiveras. Enligt utskottets mening kan mot bakgrund av det anfördaförutsättas att den i motion 1449 berörda problematiken beaktas av kommitténutan något särskilt påpekande härom från sida. Utskottet finnerdärför inte nödvändigt att påyrka någon ytterligare åtgärd medanledning av motionen. 1. att riksdagentill Prisstöd tUl jordbruket i norra för /83 anvisar ettförslagsanslag av , 2. beträffandevisst regionalpolitiskt pristillägg attriksdagen lämnar mofion 1981/82:1449 utan ytteriigare åtgärd. Bidrag till permanent skördeskadeskydd. Regeringen harunder punkt C 7 (s, 412) föreslagit att till Bidrag till permanentskördeskadeskydd för /83 anvisa ett anslag av . I motion 1981/82:1422 av ArneAndersson i m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), attriksdagen beslutar att under anslaget C 7. Bidrag till permanentskördeskadeskydd för /83 anvisa . I motion 1981/82:2108 av m. fl. (s)yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att till Bidrag tillpermanent skördeskadeskydd för /83 anvisar ett i förhållandetill regeringens förslag med 15 milj. kr. Nuvarande tillskott tillskördeskadefonden utgör ca 30 milj. kr., varav 20 milj. kr. av budgetmedel ochca 10 milj. kr. av skördeskadeavgifter, jämte ränta på innestående medel.Räntan uppgick förär 1980 till 53,2 milj. kr. och beräknas för uppgåtill ca 60 milj. kr. Totalt har fonden tillförts 303 JoU1981/82:21 16 i räntemedel , skyddets första år.Under de fem senaste åren har fonden tillförts sammanlagt ca 415 milj. kr.Under samma tid har ca 242 milj. kr. utbetalats ur fonden. Fondens behållningär f. n. 425 milj. kr. Regeringens förslag innebär att anslaget för nästabudgetår förs upp med 15 milj. kr. vilket innebär en besparing med 5 milj. kr.i förhållande till innevarande budgetår. I motion 1422 framhålls att det medhänsyn till fondens behållning och fondens ränteinkomster bör kunna sparasytterligare 12 milj. kr. på detta anslag och att jordbrukets bidrag fill fondenkan minskas i motsvarande mån. Enligt motion 2108 finns det mot bakgrund avfondens storiek inte anledning att för nästa budgetår tillföra ytterligaremedel till fonden. Utskottet har vid tidigare tillfällen, när förevarandeanslag behandlats, ifrågasatt om det är förenligt med skördeskadeskyddetsförsäkringsmässiga karaktär att låta finansieringen av detsamma fluktuera itakt med tillfälliga förändringar i skadeutfallet olika år emellan. Medbeaktande av det ansträngda statsfinansiella läget och med hänsyn tillskördeskadefondens betydande storlek har det dock enhgt utskottets meningkunnat godtas att medelstillförseln till fonden minskats temporärt. I det ansträngda budgetläge ;iom alltjämt råder finnerutskottet att det är ytterst angeläget att budgeten inte belastas med utgiftersom inte är absolut nödvändiga. Som i det föregående anförts uppgårbehållningen på skördeskadefonden f. n. till 425 milj. kr. Regeringens förslagtill anslagsminskning framgår mot bl. a. denna bakgrund som alltför begränsat.I motion 2108 upprepas ett framlagt förslag om att -beroende på fondens storlek - densamma inte tillförs ytterligarestatsbidragsmedel. Utskottet anser att denna bedömning är riktig. I likhet medmotionärerna finner således utskottet att skördeskadefonden för nästa budgetårinte behöver tillföras ytterligare budgetmedel. I enlighet med gällandefördelningsprincip bör detta också kunna gälla i fråga om de medel som tillförsfonden från jordbruket. Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med ett formelltbelopp av . att med bifall fillmotion 1981/82:2108 yrkande 1 och med anledning av regeringens förslag ochmotion 1981/82:1422 yrkande 1 till Bidrag till permanent skördeskadeskydd /83 anvisar ett anslag av . JoU 1981/82:21 17 17.Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt C 8 (s. 42-43) och hemställer att tillAdministration av permanent skördeskadeskydd m. m. för budgetåret1982/83 anvisar ett förslagsanslag av Utskottet tillstyrker regering ens förslag under punkterna D 1-D 2 (s. 44-47) och hemställer 1. att till för budgetåret1982/83 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att till Skogsvårdsstyrelserna för budgetåret1982/83 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkt D 3 (s. 47-48) föreslagit att till Skogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter för /83 anvisa ett förslagsanslag av . I mofion 1981/82:612 av m.fl. (vpk)yrkas att under bil. 13, D 3, Skogsvårdsstyrelserna:Myndighetsuppgifter, beslutar anvisa ett med . fill 131 868 000kr. Imotion 1981/82:1917 av m. fl. (s) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna, med anledning av kraftigt utökade statsanslagtill skogsvård, att mer omfattande introduktion och utbildning av ungdom ochkvinnor i skogsvård startas omgående, främst i inland. Imofion 1981/82:2075 av m. fl. (s) yrkandena 6 och 7, yrkas attriksdagen beslutar 6. att som sin mening ge regeringen fill känna vad somi motionen anförs angående ökade insatser för att stimulera avverkningar ochskogsvård i inland, 7. att till Skogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifterför /83 anvisa ett jämfört med regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . Över anslaget anvisas medel förskogsvårdsstyrelsernas myndighetsuppgifter. Anslaget har enligt regeringensförslag beräknats med utgångspunkt i JoU1981/82:21 18 Det innebär att medel inteföreslagits för förstärkningar i fråga om tjänstgöringsdagar m. m. Däremotberäknas anslaget medge en ökning med 5 milj. kr. för informafion, rådgivningoch utbildning i skogsvårdsorganisafionernas regi i anslutning fill desärskilda insatser som görs för avveckling av glesa skogar. Enligt motion 612 är det i proposifionen föreslagnaanslaget oacceptabelt lågt. I mofion 2075 framhålls att antaletförrättningsdagar borde ökas med för /83 med hänsyntill att skogsvårdsstyrelsernas resurser för myndighetsuppgifter i högre gradän förut måste inriktas på insatser av skilda slag för att åstadkomma en ökadvirkesproduktion. Utskottet finner för sin del inte anledning motsätta sigregeringens bedömning och fillstyrker att under denna anslagsrubrik förs uppett förslagsanslag av . Utskottets ställningstagande innebär att förslagen imofion 612 och i motion 2075 yrkande 7 avstyrks. har fattat beslut om vissa åtgärder föratt stimulera till ökad skogsprodukfion (prop. 1981/82:30 bilaga 5, JoU1981/82:8, rskr 1981/82:29). För att öka utbudet av virke både på kort och långsikt och för att stärka underlaget för sysselsättning och service iskogsbygderna godkände ett förslag från regeringen att planera vissaåtgärder för en . a. uppsattes som mål att under periodenavverka huvuddelen av de glesa och lågproducerande skogarna i landet, dvs.sådana skogar där tillväxten är lägre än den tillväxt som är möjlig, och attersätta dem med nya, produktivare bestånd. I motion 1917 framhålls att de sålunda beslutadeskogsvårdsåtgärderna kan bilda grundval för många nya arbeten. Enligtmotionärerna bör yrkesintroduktion och utbildning av ungdom och kvinnor iskogsvård sättas i relation och proportion till utökade statsbidrag. Särskiltangelägna är dessa insatser enligt motionen i inland. Enligt motion2075 bör särskilda resurser riktas till inland inom ramen förskogsvårdsorganisationens myndighetsuppgifter. Härigenom kan även värdefullaarbetstillfällen skapas. Utskottet får erinra om att fördelningen av anslagna medelfill de olika regionerna i landet åvilar . Det ankommer sedan påvederbörande skogsvårdsstyrelse att anvisa medel fill åtgärder inom det egnalänet. Därvid utgår man frän verksamhetsplaneringen som har sin grund i detaktuella åtgärdsbehovet inom varje konsulentdistrikt. Det är enligt utskottetsmening å andra sidan självklart att medel för skogsvård bör användas på ettsådant sätt att även sysiselsättningspolitiska mål uppnås. Att av arbetslöshetsärskilt drabbade grupper såsom ungdomar och kvinnor därvid bör komma i frågaför utbildningsinsatser synes även motiverat. Utskottet utgår från attskogsvårdsstyrelserna vid planeringen av skogsvårdsinsatserna även beaktarsysselsättningsaspekter och att de i förekommande fall samråder medlänsarbetsnämnderna och kommunernas arbetsförmedlingar. JoU1981/82:21 19 Något särskilt uttalande härom från sida synesinte erforderligt. Motionerna avstyrks därför. 1. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på mofion 1981/82:612 ochmotion 1981/82:2075 yrkande 7 fill Skogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifterför /83 anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffandeviss inriktning av resurserna attriksdagen avslår mofion 1981/82:1917 och motion 1981/ 82:2075 yrkande 6. Skogsvårdsstyrelserna: Frö- och plantverksamhet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt D 4 (s. 48-49) och hemställer att tillSkogsvårdsstyrelserna: Frö- och plantverksamhet för /83 anvisarett förslagsanslag av . Skogsvårdsstyrelserna: Investeringar. Regeringen harunder punkt D 5 (s. 49-50) föreslagit att till Skogsvårdsstyrelserna; Investeringar för /83 anvisa ett reservationsanslag av . I mofion 1981/82:1456 av ArneSvensson (m) yrkas att som sin mening ger regeringen fill känna vad imotionen anförts rörande bibehållandet av vissa plantskolor. Över anslaget anvisas medel främstför nyinvesteringar i skogsvårdsstyrelsernas uppdragsverksamhet och i frö- ochplantverksamheten. Enligt planering kommer investeringarnaför rationalisering av plantskoleverksamheten att omfatta bl. a. en ökning avtäckrotspro-duktionen, strukturrafionalisering av barrotsprodukfionen samtvissa metodförbättringar. Planerna innefattar nedläggning av vissa plantskolor.I propositionen säger sig jordbruksministern i huvudsak kunna godta skogsstyrelsensplan för investeringar i frö- och plantverksamheten. Därvid måste hänsyn tasfill att ökade insatser krävs för att främja återväxten. Det kan sålunda ocksåbli nödvändigt att bedriva plantproduktion i vissa äldre plantskolor underlängre fid än vad har planerat. När det gäller anlitande avarbetskraft för genomförande av arbeten i anslutning fill aktuella investeringsobjektär det enligt regeringsförslaget angeläget att rekrytering sker i samråd medarbetsförrnedlingen. JoU1981/82:21 20 I motion 1456 riktasuppmärksamheten på att jordbmksministern i budgetpropositionen räknar med enökad efterfrågan på skogsplantor som i sinstrukturplan för den framtida frö- och plantverksamheten förutsatt en minskningav antalet plantskolor. Om strukturplanen verkställs kommer investeringar somgjorts i nu nedlägg-ningshotade plantskolor att gå förlorade medan nya och dyrainvesteringar både i mark och byggnader måste ske på andra håll, anförmofionären. Som exempel nämns att betydande investeringar under de senaste årengjorts vid plantskolan i , . Starka skäl talar för attbibehålla plantskolor i södra delen av , framhåller motionären. Utskottet kan för sin del tillstyrka regeringens förslagoch förordar således att anslaget förs upp med 46 milj. kr. När det gäller frågan om strukturrationaliseringen avskogsvårdsstyrelsernas plantskolor finner utskottet i likhet med regeringenatt planering i stort sett kan godtas. Emellertid kommer frö-och plantverksam-hetens omfattning att starkt påverkas framöver av denbeslutade stora satsningen på återväxtåtgärder efter avverkning av glesaskogar. Enligt regeringens uppskattning kan det sammanlagda årliga plantbehovetberäknas öka med upp emot varav ungefär hälften kommer att behövaproduceras i skogsvårdsstyrelsernas plantskolor. Utskottet finner liksomregeringen att det kan bli nödvändigt att driva vissa plantskolor under längrefid än vad som förutsattes i strukturplan. Enligt utskottetsmening får förutsättas att vikten att undvika kapitalförstöring beaktas vidstrukturplanens genomförande. Ansvaret härför ligger emellertid på skogsstyrelsen.Motionen bör med hänsyn fill vad utskottet sålunda anfört icke föranleda någonriksdagens ytterligare åtgärd. 1. att riksdagentill Skogsvårdsstyrelserna: Investeringar för /83 anvisar ettreservationsanslag av , 2. beträffandebibehållande av vissa plantskolor attriksdagen lämnar motion 1981/82:1456 utan ytterligare åtgärd. Bidrag till skogsvård m. m. Regeringen har under punktD 6 (s. 50-55) föreslagit dels att antaga förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1946:324) omskogsvårdsavgift, dels att 2. medge att under /83 statsbidrag beviljasmed samman lagt högst . till skogsvård m. m., 3. till Bidrag till skogsvård m. m. för budgetåret1982/83 anvisa ett förslagsanslag av . Förslaget under punkt 1 bereds av skatteutskottet (SkU1981/82:31). JoU1981/82:21 21 I motion 1981/82:1043 av LarsWerner m. fl. (vpk) yrkas att under bil. 13, D 6. Bidrag tillskogsvård m. m. beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med25 . I motion 1981/82:2075 av m. fl. (s) yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkande 8), att beslutar att till Bidrag tillskogsvård m. m. för /83 anvisa ett jämfört med regeringensförslag med . förhöjt förslagsanslag av . beslut omåtgärder för en förbättrad virkesförsörjning innebar bl. a. att ramarna förbidrag till skogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd, fill skogsbruksplaneroch till översiktliga skogsinventeringar ökades. Beslutet innebar också attinsatserna skulle planeras för en (prop. 1981/82:30 bil. 5, JoU1981/82:8, rskr 1981/82:29). Utskottet biträder regeringens förslag att en sammanlagdram av 384,5 milj. kr. för bidrag till skogsvård m. m. tas upp för budgetåret1982/83. Regeringen bör kunna jämka fördelningen mellan de olika ändamålen. Förutbetalning under anslaget bör beräknas 295 milj. kr. Vad utskottet anfört innebär att yrkandena i motionerna1043 och 2075 yrkande 8 avstyrks. 1. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på mofion 1981/82:1043 ochmotion 1981/82:2075 yrkande 8, båda motionerna såvitt nu är i fråga, medger attunder /83 statsbidrag beviljas med sammanlagt högst 384 500 000kr. till skogsvård m. m., 2. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på mofion 1981/82:1043 ochmofion 1981/82:2075 yrkande 8, båda motionerna såvitt nu är i fråga, tillBidrag till skogsvård m. m. för /83 anvisar ett förslagsanslagav . Stöd till byggande av skogsvägar. Regeringen har underpunkt D 7 (s. 55-57) föreslagit att 1. medge att under /83statsbidrag beviljas med sammanlagt högst . fill byggande avskogsvägar, 2. medge att under /83statlig garanti lämnas för lån fill byggande av skogsvägar med sammanlagt högst11 , 3. fill Stöd fill byggande avskogsvägar för /83 anvisa ett förslagsanslag av . JoU 1981/82:21 22 I motion 1981/82:2075 av m. fl.