bet · G501JoU21 · 1981-12-31 00:00:00 — a. påpekas att det kostnadskrävande provningsförfarandettill stor del utformats med avseende på s. k. linmaskiner, vilka var vanligaunder men numera så gott som helt ersatts av hydraulmaskiner. Redanmot den här angivna bakgrunden synes en allmän översyn av verksamheten vidstatens maskinprovningar vara befogad. Utskottet anser sig dock för egen delinte ha anledning att i detalj ta ställning fill de uppfattningar som framförtsi motion 431 angående inriktningen av översynsarbetet. Detta bör varaförutsättningslöst. dels utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande översyn att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motion1981/82:431 yrkande 2. 8.Motion om bidrag till kommunala miljövårdsinvesteringar (punkt 43) , , ,, , och (alla s)anser att utskottets yttrande fr. o. m. det stycke som på s. 34 börjar med"Utskottet vill" och utskottets hemställan bort ha följande lydelse: Utskottetanser för sin del att byggande och andra investeringar har en avgörandebetydelse för den långsiktiga ekonomiska utvecklingen. De är dessutom ett viktigtinstmment för att påverka den omedelbara ekonomiska aktiviteten. Av dessa skälmåste byggande och andra investeringar inta en central plats i en polifik föratt föra ur krisen. I den socialdemokratiska partimotionen 2133föreslås ett omfattande investerings- och åtgärdsprogram förenergiförsörjning, transportsystem och byggande samt en ökad JoU1981/82:21 56 satsning på teknisk forskning och utveckling. I den delnämnda motion berör utskottets ämnesområde återfinns yrkandet i den härbehandlade följdmo-tionen 2137. Med hänvisning fill vad utskottet anförtom det angelägna i en aktiv investeringspolifik ansluter sig utskottet tillmotionärernas förslag om statsbidrag till kommunala miljövårdsinvesteringar.För ändamålet bör inrättas ett fillfälligt anslag för /83, medbenämningen Bidrag fill kommunala miljövårdsanläggningar. Bidrag bör utgå medlägst 20 och högst av kostnaden för de anläggningar som anges i mofion2133. Beslut om bidrag bör fattas av . Det fåi- ankommapå regeringen att meddela närmare föreskrifter för bidragsgivningen. Därvid kanreglerna om statsbidrag till liknande anläggningar tjäna som vägledning, t. ex.kungörelsen (1968:308) om statsbidrag fill avloppsreningsverk. Medelsbehovetkan som mofionärerna anfört beräknas till 90 milj. kr. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet att med bifall fillmofion 1981/82:2137 fill Bidrag till kommunala miljövårdsanläggningar /83 anvisar ett reservafionsanslag av . (punkt 44) i , och (alla m) anser att utskottets yttrande fr.o. m. det stycke som på s. 35 börjar med "Yrkandet i" och utskottetshemställan bort ha följande lydelse: Utskottetanser, i likhet med vad som anförts i mofion 1422, att ytterligare besparingarbör kunna göras under myndighetsanslag. F. n. pågår inomverket översyner som kan ge underlag för rationaliseringar vilka i sin tur börleda till en minskning av verkets omkostnader. Utskottet utgår från att detredan för kommande budgetår är möjligt att spara ytterhgare 5 milj. kr. utanatt verksamheten menligt påverkas. Utskottet fillstyrker således motion 1422 inu berörd del. Med hänvisning fill det anförda hemställer utskottet att med anledning avregeringens förslag och med bifall till motion 1981/82:1422 yrkande 2 tillStatens naturvårdsverk för /83 anvisar ett förslagsanslag av . för naturvård (punkt 47 mom. 1) , ,, , , och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 37 börjar med "ansluter" och på s. 38slutar med "och naturvårdsfonden" bort ha följande lydelse; Densocialdemokrafiska minoriteten i näringsutskottet har i en avvikande JoU 1981/82:21 57 mening ansett att inte bör godkänna vad som iproposifionen anförts om överföring av mark mellan domänfonden ochnaturvårdsfonden. , som ansluter sig fill denna mening ochtill de skäl som anförts till stöd härför, får för sin del anföra följande. Utskottet vill inledningsvis understryka vikten av attvärdefulla naturområden i erforderlig utsträckning skyddas mot exploatering. mån sådana områden tillhört domänverket har skyddssynpunkterna hittillstillgodosetts bl. a. genom att domänverket har avskilt mark fill s. k.domänreservat, vilka sedan i viss utsträckning har överförts från domänfondentill naturvårdsfonden utan ersättning. Denna ordning synes ha fungerat väl.Regeringens förslag innebär en risk för att överföringar från domänfonden tillnaturvårdsfonden kommer att ske i större utsträckning än . Detta kankomma att innebära att domänverket går miste om produktiv skogsmark utan atterhålla ersättning härför. I än högre grad blir detta fallet när det gäller denmöjlighet fill markbyte mellan staten och enskilda som föreslås införd.Utskottet kan inte gå med på en sådan ordning. Enligt utskottets mening bördomänverket när det gäller möjligheten att förvärva och avhända sig mark intehamna i ett sämre läge än andra markägare. Detta innebär bl. a. att domänverketom detavhänder sig produkfiv skogsmark fill annan myndighet eller till enskildmarkägare bör erhålla ersättning härför, varvid ersättningen bör bestämmasenligt marknadsmässiga principer efter sedvanliga förhandlingar. Som en allmänförutsättning för markbyten bör gälla att bytet befordrar en rationell skötselav markområdena och inte påverkar arronde-ringen av skogsegendomen i negafivriktning. Utskottet vill även framhålla att det kan få negativa konsekvenserför de anställda hos domänverket om mark ensidigt överförs från verket tillenskilda näringsidkare. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse; 1. beträffande överföring av mark mellan domänfonden och naturvårdsfonden attriksdagen med avslag på regeringens förslag som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, för naturvård (punkt 47 mom. 2) i , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 38 som börjar med "I anslutning" och slutar med "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse: Utskottet delar mofionärernas bedömning att belastningenpå förevarande anslag bör kunna minska kraftigt vid ett ökat utnyttjande avmöjligheterna till dels periodiserad ersättning till markägare, delssamarbetsavtal mellan markägaren och det allmänna angående skötseln avskyddsvärda arealer. I sammanhanget bör påpekas att tidigare, påförslag av utskottet, JoU1981/82:21 58 uttalat sig fill förmån för sådana skötselavtal som ettkomplement till de säkerställande åtgärder som naturvårdslagen erbjuder (JoU1979/80:19, rskr 1979/80:112). I rådande ekonomiska läge är det enligtutskottets mening angeläget att bevarandearbetet inriktas på åtgärder sommedför minsta möjliga kostnader för det allmänna. Med den inriktning avverksamheten som utskottet förordat bör en nedskärning av anslaget med 10 milj.kr., som motionärerna föreslagit, inte få några menliga följder i fråga ommöjligheterna att skydda de värdefullaste naturområdena. dels utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse; 2. att med anledning avregeringens förslag och med bifall till motion 1981/82:1422 yrkande 4 till Markför naturvård för /83 anvisar ett reservationsanslag av . Miljövårdsforskning (punkt: 49 mom. 1) , ,, , , och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 40 som börjar med "Som utskottet" och slutar med"hithörande motionsyrkanden" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i de uUalanden som gjorts i bl. a.mofion 1921 om miljöforskningens betydelse från ohka synpunkter.Naturvårdsverkets krav i anslutning till denna anslagsrubrik är väl underbyggdaoch omfattar projekt som är nödvändiga om vi skall få de kunskaper som behövsför en aktiv politik, syftande till en bättre livsmiljö. Utskottet biträdersåledes i motionerna 1044 och 1921 framförda krav på en ytterligare uppräkningav anslaget med 6 milj. kr. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. att med anledning avregeringens förslag och med bifall fill motion 1981/82:1044 yrkande 2 b ochmofion 1981/ 82:1921 yrkande 17 till Miljövårdsforskning för /83anvisar ett reservafionsanslag av . Miljövårdsforskning (punlct 49 mom. 2) i , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 40 som börjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "ochhögskolor" bort ha följande lydelse: Utskottet vill framhålla att en till den berörda statligamyndigheten hårt knuten forskningsorganisation innebär vissa nackdelar. JoU1981/82:21 59 organisation ökar risken för relativt sett kortsiktigaforskningsbedömningar. Den angelägna objektiviteten och mångfalden iforskningsinsatserna kan därmed motverkas. Alternativet till den förhärskandeforskningsorganisationen är en motsvarande satsning direkt på universitet ochhögskolor. Den främsta fördelen med en sådan alternafiv forskningsorganisationär, som anförts i motion 2018, att forskningsinriktningen mera kommer attavgöras av de i forskningsläget bäst insatta. Utskottet kan i allt väsentligt ansluta sig fill desynpunkter som motionärerna framlagt. Enligt utskottets uppfattning bör ensuccessiv omfördelning av de anslag för miljöforskningsändamål som f. n. gårtill inledas. bör huvuddelen av ifrågavarandeanslag övergå fill naturvetenskapliga forskningsrådet och till högskolor och universitetmed på området aktuell kompetens. Inom egen ram böremellertid en viss grundläggande forskningskompetens finnas, i första hand föratt rätt kunna bedöma erhållna forskningsresultat från vårt eget land och frånutlandet. Vad utskottet anfört med anledning av förevarandemofionsyrkande bör som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 2bort ha följande lydelse: 2. beträffande ansvaret för miljövårdsforskning attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet med anledningav motion 1981/82:2050 yrkande 2 anfört om viss överflyttning av anslag förmiljöforskningsändamål m. m. Undersökningar av hälso- och miljöfarliga varor (punkt52) , ,, , , och (alla s) anser att utskottets yttrande fr. o. m. det stycke som på s.42 börjar med "Utskottet vill" och utskottets hemställan bort haföljande lydelse; Utskottet vill för sin del understryka det angelägna i attproduktkontrollnämnden erhåller tillräckliga resurser för sitt viktiga arbetemed att klarlägga olika kemiska ämnens skadeverkningar. a. i fråga om bly, kadmium och bekämpningsmedel. Enligt utskottets meningär krav i anslutning till denna anslagspunkt väl underbyggda.Utskottet fillstyrker därför i motionerna 1044 och 1921 framförda yrkanden omen uppräkning av anslaget med . JoU1981/82:21 60 att med anledning avregeringens förslag och med bifall fill motion 1981/82:1044 yrkande 2 c ochmotion 1981/82:1921 yrkande 18 till Undersökningar av hälso- och miljöfarligavaror för /83 anvisar ett reservafionsanslag av . Särskilda undersökningar inom miljövårdsområdet (punkt53) , ,, , , och (alla s) anser att utskottets yttrande fr. o. m. det stycke som på s.43 börjar med "Med hänsyn" och utskottets hemställan bort ha följandelydelse: Utskottetvill understryka att en betydande del av anslaget används för att bekostastörre, långsiktiga utredningar såsom fjällutredningen, våtmarksinventeringenoch verksamheten vid bilavgaslaboratoriet. Utrymmet för andra angelägna projektblir därmed mycket begränsat, om inte verkets anslagsyrkande tillgodoses. motion 1921 påpekas innebär verkets förslag en hård prioritering för att irådande statsfinansiella läge minska kostnaderna så långt som möjligt.Utskottet anser för sin del verkets krav väl underbyggda och tillstyrker imotionerna 1044 och 1921 framförda yrkanden om en ytterligare uppräkning avanslaget med . att med anledning avregeringens förslag och med bifall fill motion 1981/82:1044 yrkande 2 d ochmotion 1981/82:1921 yrkande 19 fill Särskilda undersökningar inom miljövårdsområdet,m. m. för /83 anvisar ett reservationsanslag av . Program för övervakning av miljökvalitet (punkt54) , ,, , , och (alla s) anser att utskottets yttrande fr. o. m. det stycke på s. 43 som börjarmed "Utskottet anser" och utskottets hemställan bort ha följandelydelse: Utskottet delar motionärernas och naturvårdsverketsbedömning att fortsatta resurstillskott är nödvändiga för att trygga denfortsatta utbyggnaden av programmet för övervakning av miljökvalitet. I likhetmed motionärerna vill utskottet särskilt understryka det angelägna i atttekniska förutsättningar finns för att följa upp om gränsöverskridandeluftföroreningar. Utskottet finner anslagsyrkande välunderbyggt och tillstyrker förslaget i motion 1921 om en ytterligare uppräkningav anslaget med . JoU1981/82:21 61 att med anledning avregeringens förslag och med bifall fill mofion 1981/82:1921 yrkande 20 fillProgram för övervakning av miljökvalitet för /83 anvisar ettreservafionsanslag av . Toxikologisk informationsservice, m. m. (punkt 59 mom.2) , ,, , , och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 48 börjar med "Som utskottet" och på s. 49 slutar med"(yrkande 3)" bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till motionärernas synpunkter påden fortsatta utvecklingen av den toxikologiska informationsservicen. a. att utskottet förordar att en försöksverksamhet kommer fillstånd med utvidgade informationstjänster genom ett samarbete mellan bibliotek och informationscentral och utomstående vetenskapligaexperter. En sådan verksamhet bör givetvis vara kostnadsfri för den som frågar.Ett prioriterat område i detta sammanhang bör bli de kemiska hälsoriskerna iarbetsmiljön, med särskild inriktning på informationsbehovet hos skyddsombudoch fackliga företrädare i övrigt. Andra tänkbara finansieringsmöjligheter ändirekt via statsbudgeten bör prövas. Som i motionen anförts kan t. ex.regeringen uppdra åt arbetarskyddsfonden att medverka och därvid bevaka attverksamheten får en tillräcklig omfattning och ändamålsenlig uppläggning medhänsyn till informationsbehoven i arbetsmiljön. Vad utskottet anfört medanledning av motion 1921 i denna del bör som sin mening ge regeringentill känna. Som mofionärerna anfört är ett av de vikfigaste inslagen ien övervakning av människans totala miljö epidemiologiska undersökningar, dvs.undersökningar där medicinsk och stafisfisk kunskap förenas för att karfläggaoch följa upp hälsotillståndet hos grupper som är utsatta för särskildmiljöpåverkan. En av de viktigaste uppgifterna för den medicinska delenav företagshälsovården är att upptäcka och utreda sjukdomar som kan misstänkasha samband med kemiska ämnen och andra arbetsmiljöfaktorer på arbetsplatsen.Erfarenheten visar också att de anställda själva, och särskilt skyddsombuden,kan lämna viktiga bidrag till strävandena att upptäcka nya samband mellan yrkeoch sjukdom. Det finns emellerfid också många typer av arbetssjukdomarsom lätt kan förbli oupptäckta trots en skärpt uppmärksamhet frånföretagshälsovårdens och skyddsombudens sida. Exempel på detta är genetiskaskador, cancer och andra sjukdomar som har så lång fördröjningstid att en stordel av dem som JoU1981/82:21 62 drabbats hinner lämna arbetsplatsen innan sjukdomen visarsig. För att upptäcka sådana skador krävs epidemiologiska undersökningar.Sådana undersökningar behövs också ofta för att närmare kartlägga orsakssambandetdå misstanke om yrkessjukdom framkommit genom t. ex. företagsläkares ellerskyddsombuds iakttagelser. Det är vikfigt att resultaten av sådant undersökningsarbeteblir tillgängliga också för skyddsombuden. Resurser för yrkesepidemiologiska undersökningar finns vidbl. a. arbetarskyddsstyrelsen, högskolorna och de yrkesmedicinska klinikerna.Det är angeläget att de yrkesmedicinska klinikerna byggs ut. De bör också gesmöjhghet att utföra epidemiologiska undersökningar. Detta kräver främst attyrkesepidemiologin ges en framträdande roll i den yrkesmedicinskaspecialistutbildningen. Möjligheterna fill nordiskt och internationellt samarbeteom denna högt specialiserade utbildning bör utnyttjas så långt möjligt. En yrkesepidemiologisk utvärdering av socialstyrelsenscancerregister har påbörjats. Detta arbete bör intensifieras, och böräven andra sjukdomsregister användas för samma ändamål. Så bör t. ex.socialstyrelsens missbildningsregister kunna utnyttjas för undersökningar avsamband mellan skador på barn och de kemiska ämnen som modern eller fadernutsatts för på sin arbetsplats eller i andra sammanhang. Det är också angelägetatt arbetsskadestatistiken ges en sådan utformning och tilldelas sådanaresurser att den ger ett så gott underlag som möjligt för epidemiologiskaundersökningar. Mot angivna bakgrund instämmer utskottet i mofionärernasförslag om en snabb utredning av hithörande frågor. Även detta bör av riksdagenges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande ett epidemiologisktprogram och inriktningen av den toxikologiska informafionsservicen attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av mofion 1981/82:1921 yrkandena 3 och 4. Främjande av husdjursaveln m. m. (punkt 11) , och (allac) anför: Fr. o. m. föreslås att Svenska fåravelsförbundetskall överta ansvaret för fårkontrollen från lantbruksstyrelsen. Detta kommeratt innebära ökade arbetsuppgifter och ökade ekonomiska åtaganden för . Kontrollen skall liksom nu finansieras med regleringsmedeloch djuravgifter. kommer dock att få problem medekonomin i inledningsskedet, innan avgifter flyter in. JoU 1981/82:21 63 Samtidigtavlastas lantbruksnämnderna, som hitfills skött fältverksamheten. Vi anser attdessa två fakta mofiverar att lantbruksstyrelsen inledningsvis fillskjutermedel för att göra övergången så smidig som möjligt. 2.Skogsvårdsstyrelserna: Investeringar (punkt 21 mom. 2) i () anför: Utskottetsom för sin del tillstyrker regeringens förslag rörande strukturplan förlandets plantskolor framhåller att vissa plantskolor bör kunna drivas underlängre tid än vad som förutsattes i stmkturplan. Jag delardenna uppfattning men anser att utskottet än starkare bort understryka viktenav att i plantskolor nedlagt kapital bör utnyttjas . De imotion 1456 åberopade skälen för att bibehålla iSvenljunga är enligt min mening så starka att ett ställningstagandeför fortsatt verksamhet vid denna plantskola är motiverat. Jag förutsätteremellertid nu att utskottsbetänkandet föranleder ytterligare och noggrannaöverväganden från sida. JoU1981/82:21 64 1981/82:4 y över proposition 1981/82:100 i vad avser överföring avmark från domänfonden har berettnäringsutskottét fillfälle att yttra sig över proposition 1981/82:100 bilaga 13() punkt H 5, för naturvård, moment 1.Näringsutskottet behandlar i detta yttrande vad som under nämnda punkt anförsom överföring av mark från domänfonden dels fill naturvårdsionden, dels tillenskilda som ersättning för mark som har blivit föremål för beslut enligtnaturvårdslagen. I propositionen (bil. 13 s. 127 f.)tar jordbruksministern först upp frågan om hur urskog och urskogsliknandeområden som tillhör staten, i första hand domänverket, på lämpligaste sätt kanges erforderligt skydd i naturvårdshänseende. Jordbruksministern erinrar omatt överföring i förvaltningshänseende av fast egendom mellan statliga fondersom regel sker genom upp- och nedskrivning av fondvärden. När det gälleröverföring från domänfonden till naturvårdsfonden har bokföringen skett påvarierande sätt allt efter egendomens beskaffenhet och de utgifter domänverkethaft för egendomen. Enligt propositionen bör dock som huvudprincip gälla attersättning inte skall utgå till domänfonden vid överföring av mark som avsesingå i naturreservat eller i naturvårdsområde. Överfö.Ting av s. k.domänreservat till naturvårdsfonden föreslås komma till stånd endast om detskulle underlätta en rationell förvaltning av området. I propositionen anförs vidare att det har förekommit attnäringsidkare inom jord- och skogsbruk vars mark blivit föremål för beslutenligt naturvårdslagen har anhållit alt få byta till sig statlig mark. Enligtjordbruksministern kan det allmänna intresset av att naturskyddet kommer fillstånd i sådana fall motivera elt markbyte med utnyttjande av mark fråndomänfonden, varvid dock som förutsättning bör gälla att lantbruksnämndenbedömer det vara från rationaliseringssynpunkt godtagbart att näringsidkarenerhåller den statliga marken. Den mark som överförs till naturvårdsfonden resp. enskildabör enligt regeringens förslag i princip värderas till marknadsvärde. Där såbedöms lämpligt bör lantbruksnämnd eller skogsvårdsstyrelse kunna anlitas för JoU 1981/82:21 65 värderingen.Överföring av mark föreslås tills vidare kunna ske inom en ram av 10 milj. kr.per år. Som framhålls i propositionen är behovet av attskydda värdefulla naturområden stort. Detta gäller inte minst i fråga omurskogarna och de urskogsliknande områdena. De förslag som regeringen nu harlagt fram om överföring av skogsmark från domänfonden fill naturvårdsfondenresp. enskilda ägare kan antas medföra att möjligheterna att ge sådana områdenett varaktigt skydd ökar. har ingen invändning mot att, somhuvudprincip, skogsmark som tillhör domänverket skall kunna överföras tillnaturvårdsfonden utan ersättning. I den mån domänverket har haft betydandeutgifter för skogsskötseln på egendomen är det dock enligt utskottets meningrimligt att verket erhåller viss ersättning härför. Näringsutskottetkan även fillstyrka förslaget om att en möjlighet införs för näringsidkare inomskogsbruket att erhålla statlig mark som ersättning för mark som har avsattsför naturvårdsändamål. Ett sådant markbyte torde i allmänhet innebära attskogsfasfigheten får en bättre arrondering och större bärkraft än omersättningen hade utgått i form av pengar. Som framhålls i propositionen börlantbruksnämndens tillstånd erfordras för att markbyte skall komma till stånd.Utskottet delar regeringens uppfattning att marken bör värderas tillmarknadsvärdet. vill utskottet understryka att frågan om vilkendornänmark som skall överföras måste lösas genom förhandlingar i varje enskiltfall mellan den enskilde skogsägaren och domänverket. Det är därvid enligtutskottets mening av betydelse att även domänverkets intressen av att ha en godarrondering på sin skogsmark beaktas. Näringsutskottettillstyrker sålunda här aktuella förslag i propositionen. Närvarande:Ingvar (), (), (), (),(), (), (), (). (fp), (), (), ChristerEirefelt (fp), (), () och (). JoU 1981/82:21 66 , , ,, , och (alla s)anser att yttrandet under rubriken bort ha följande lydelse: Näringsutskottetvill inledningsvis understryka vikten av att värdefulla naturområden ierforderlig utsträckning skyddas mot exploatering. I den mån sådana områdentillhört domänverket har skyddssynpunkterna hitfills tillgodosetts bl. a. genomatt domänverket har avskilt mark till s. k. domänreservat, vilka sedan i vissutsträckning har överförts från domänfonden till naturvårdsfonden utanersättning. Denna ordning synes ha fungerat väl. Regeringens förslag innebär enrisk för att överföringar från domänfonden till naturvårdsfonden kommer attske i större utsträckning än . Detta kan komma att innebära attdomänverket går miste om produktiv skogsmark utan att erhålla ersättninghärför. I än högre grad blir detta fallet när det gäller den möjlighet tillmarkbyte mellan staten och enskilda som föreslås införd. Utskottet kan integå med på en sådan ordning. Enligt utskottets mening bör domänverket när detgäller möjligheten att förvärva och avhända sig mark inte hamna i ett sämreläge än andra markägare. Detta innebär bl. a. att domänverket om det avhändersig produkfiv skogsmark till annan myndighet eller till enskild markägare börerhålla ersättning härför, varvid ersättningen bör bestämmas enligtmarknadsmässiga principer efter sedvanliga förhandlingar. Som en allmänförutsättning för markbyten bör gälla att bytet befordrar en rationell skötselav markområdena och inte påverkar arronderingen av skogsegendomen i negativriktning. Utskottet vill även framhålla att det kan få negativa konsekvenserför de anställda hos domänverket om mark ensidigt överförs från verket tillenskilda näringsidkare.