bet · G501NU50 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:50 över proposition 1981/82:148 om åtgärder för tekoindustrinm. m., del av proposition 1981/82:100 samt motioner I detta betänkande behandlas dels proposition 1981/82:148 om åtgärder för tekoindustrinm. m. med undantag av bilaga 2 (), vilken harhänvisats till arbetsmarknadsutskottet och behandlas i dess betänkande AU 1981/82:25, dels proposition 1981/82:100 bilaga 17(industridepartementet) punkt B 7. dels sex motioner som har väckts med anledning avproposition 1981/ 82:148, dels sex motioner från allmänna motionstiden, av vilkafyra rör tekoindustrin och två rör branschfrämjande åtgärder och lån förrationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin. Propositionerna i berörda delar ochmotionerna redovisas i det följande (s. 2,f). Representanter för Textilrådet ochKonfektionsindustriföreningenochför har införutskottet lämnat upplysningar om tekoindustrin. Företrädare förtextilimporthandeln har lämnat upplysningar vid ett .särskilt möte medutskottets ledamöter. 1 anslutning till behandlingen av frågan ombranschfrämjande åtgärder har upplysningar lämnats av representanter förSvenska gjuteriföreningen och . Skrivelser har inkommit från textil- ochkonfektionsindustriförbund. och (gemensamt), från de båda sistnämnda organisationerna (gemensamt), frånSveriges textilhandla-reförbund och (gemensamt), frånDamella AB och från . har avgivityttrande (FöU 1981/82:3 y) i ärendet (bilaga, s. 34). 1 1981/82. NU 1981/82:50 2 Proposition 1981/82:148 Förslag 1 bilaga 1 till proposition 1981/82:148 föreslås attriksdagen 1. dels antar förslag till lag omursprungsmärkning av kläder, 2. dels godkänner vad föredragandestatsrådet har förordat om inriktningen av de fortsatta statliga åtgärderna påteko-, lädersko- och gummistövelområdena, 3. dels till elfte huvudtitelnstilläggsanslag C 1. för /83 anvisar etttilläggsanslag av . I bilaga 3 till proposition1981/82:148 föreslås att godkänner den ändring i riktlinjerna förbranschfrämjande åtgärder som föredragande statsrådet har förordat. Vidareföreslås här under angivna punkter: Branschfrämjande åtgärder (s. 102) att till B 7.Branschfrämjande åtgärder på tilläggsbudget III till statsbudgeten /82 anvisar ett reservationsanslag av . Lån till rationaliseringsinvesteringar inom kon-f e kt i o n si n d u s t r i n (s. 102) att till B 19. Lån tillrationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin på tilläggsbudget IIItill statsbudgeten för /82 anvisar ett reservationsanslag av . I de avsnitt av proposition1981/82:148 som behandlas här lämnas förslag om inriktning av de fortsattastatliga åtgärderna på tekoområdet. En ökad satsning pä effektivitetshöjandeåtgärder förordas. I detta syfte föreslås ytterligare 15 milj. kr. förbranschfrämjande åtgärder och rationaliseringslån. Förslag lämnas till lag om ursprungsmärkning av kläder.Enligt denna lag får regeringen bemyndigande att meddela föreskrifter omobligatorisk ursprungsmärkning av kläder som tillhandahålls yrkesmässigt.Åtgärder föreslås för att åstadkomma en förbättrad kontroll av befintligaimportbegränsningar från lågprisländer. Vidare behandlas vissa frågor rörandeskinnkonfektions-, lädersko- och gummistövelindustrierna. En viss effektivisering av den statliga samordnings- ochsamrådsorganisationen inom tekoområdet föreslås. Lagförslagetfinns på s. 92 i propositionen. NU1981/82:50 3 Proposition 1981/82:100 I proposition 1981/82:100 bilaga 17(industridepartementet) föreslås att till Branschfrämjande åtgärderfor /83 anvisar ett reservationsanslag av . De motioner som har väckts tnedanledning av proposition 1981/82:148 är 1981/82:2324 av m.fl. (m), vari hemställs att [som sin mening] ger regeringen till kännavad som i motionen anförts i anledning av regeringens proposition angåendetekopolitiken för /83, 1981/82:2325 av m.fl. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd till skinnkonfektions- och garveriindustrin, 1981/82:2326 av Hans Nyhage (m) ochArne (), vari, såvitt här är i fråga, hemställs att riksdagenbeslutar 4. att ursprungsmärkning av kläderskall ske enligt den s. k. gränsmodellen, 5. att ursprungsmärkningen skallomfatta alla kläder likformigt i enlighet med vad som anges i motionen, 6. att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om behovet av en övergång till ett systemmed globalkontingenter för importen av tekovaror från lågprisländerna, 7. att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om skärpta bestämmelser förhemtagningssystemet, 1981/82:2327 av (), vari hemställs attriksdagen 1. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder så attförsörjningsberedskapen inom teko säkerställs i ett avspärrningsläge, 2. begär attregeringen skyndsamt bedriver i propositionen aviserade studier om övergängtill ett globalarrangemang, 1981/82:2328 av m. fl. (s), vari hemställs attriksdagen 1. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs beträffande målet förtekopolitiken, 2. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs beträffande omfattningen av systemetför ursprungsmärkning av kläder, 3. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs beträffande utförandet avursprungsmärkning av kläder, 1* 1981/82. NU1981/82:50 4 6. som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförs beträffande Eisers situation, 1981/82:2329 av m.fl. (vpk), vari hemställsatt 1. hos regeringen hemställer om att organisera ettstatligt tekokombinat på sätt som anförs i motionen, 2. hos regeringen begär förslag tillkvalitetskrav för tekoimport i enlighet med riktlinjerna i motionen, 3. beslutar att som mål förtekoimporten ange att den bör reduceras av varumängden på den svenskamarknaden, 4. hos regeringen begär förslag tills. k. socialklausul, så att import från frizoner och fascistländer kanförhindras, 5. hos regeringen begär förslag tillstöd åt arbetarkooperativi enlighet med vad som anförs i motionen, 6. hos regeringen begär en offentligundersökning av förhållandena inom och överstyrelsen förekonomiskt försvar, 7. uttalar att ledningarna för Eiseroch ÖEF bör avgå, 8. i övrigt uttalar sig för en svensktextilpolitik i enlighet med vad som anges i motionen. De motioner från allmännamotionstiden som behandlas här är följande: 1981/82:806 av m. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen sagts om statens och Statsföretags ansvar för fortsatt drift vidHettemarks fabriker i , 1981/82:1131 av m.fl. (s), såvitt gäller hemställan (13) att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om behovet av att förhindra ytterligarenedläggningar inom den skånska tekoindustrin, 1981/82:1488 av m. (s), såvitt gäller hemställan (4) att till Statens industriverk:Branschfrämjande åtgärder (industridepartementet) för /83anvisar ett jämfört med regeringens förslag med . 1981/82:1494 av m. (vpk), såvitt gäller hemställan att 1. uttalar att minimimålet förtekopolitiken skall vara bevarandet av nuvarande antal arbeten, 2. hos regeringen begär förslag tillåtgärder för att nedbringa tekoimportens andel till på sätt som imotionen anges, 3. hos regeringen begär förslag tillnationalisering av alla större tekoenheter i landet och deras sammanförandetill ett statligt tekokombinat, 4. uttalar att de arbetandes representanterbör ha majoritet i lednings- och styrorgan inom den statligt ägdatekoindustrin. NU1981/82:50 5 5. uttalar att producentkooperativverksamhet inom tekosektorn bör aktivt främjas, 6. hos regeringen begär förslag ombildandet av ett statligt importbolag, genom vilket all tekoimport skall gå, 7. hos regeringen begär förslag tilllagstiftning om obligatoriska, allmänna kvalitetsnormer för tekovaror, 8. hos regeringen begär förslag till lag med reglering avhandelns prissättning i enlighet med vad som i motionen anförs, 9. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om produktionens inriktning, 1981/82:1607 av m. fl. (s) vari hemställs attriksdagen 1. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om regeringens ansvar för att förslag tillåtgärder presenteras till , 2. till Lån tillrationaliserihgsinvesteringar inom konfektionsindustrin (industridepartementet)för /83 anvisar ett reservationsanslag av , 3. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förslag som bör tas upp i det fortsattautrednings- och planeringsarbetet på tekoomrädet, 4. hos regeringen begär att kommerskollegiumfår i uppdrag att under innevarande år utarbeta ett konkret förslag till ettrent globalarrangemang exkl. EG- och EFTA-området, 5. hos regeringen begär att förslagtill regler för ursprungsmärkning av kläder presenteras för underinnevarande , 6. begär att regeringen snarastframlägger förslag till effektivisering av begränsningssystemet för tekoimporti enlighet med vad i motionen anförts, 7. från regeringen begär förslag tilllagstiftning i fråga om prissättningsmetoder inom beklädnadshandeln, 8. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett system för importreglering med långtgåendekrav på importörerna, 1981/82:2138 av m. (s), såvitt gäller hemställan (5) att till Statens industriverk:Branschfrämjande åtgärder (industridepartementet) för /83anvisar ett jämfört med regeringens förslag med . riksdagsbehandling av frågor om åtgärder förtekoindustrin I det följande redovisas uttalandensom gjordes av näringsutskottet (NU 1980/81:47) i frågor som nubehandlas i propositionl981/ 82:148. NU1981/82:50 6 Rörande mål för tekopolitikenanförde utskottet följande. Det kunde konstateras att produktionsvolymen inomtekoindustrin i stort motsvarade produktionsvolym.Det mål för produktionsvolymen som tidigare hade uppställts av hadesålunda i allt väsentligt kunnat uppfyllas. Det fanns enligt utskottets meningvid denna tidpunkt inte anledning att revidera tidigareställningstagande i fråga om produktionsnivån. Utskottet - som utgick ifrån attregeringen fortsatte att noga följa utvecklingen inom tekobranschen - hadeemellertid inget att erinra mot att den angivna nivån betecknades som ettriktmärke i stället för ett mål. Det kunde, såsom framhållits i den dåföreliggande propositionen, inte bli fråga om att upprätthälla en vissproduktionsvolym utan hänsyn till kostnaderna. Till detta förelåg ensocialdemokratisk motion om tekoindustrin med förslag om särskild lånegarantiför säsongkrediter, statligt ägt saneringsbolag och särskilda strukturlån avsamma typ som finns inom skoindustrin. I detta sammanhang erinrade utskottet omatt företagens likviditetsproblem i samband med säsongsvackorna i vissutsträckning torde kunna lösas med hjälp av rörelselån från de regionalautvecklingsfonderna, särskilda strukturgarantier samt industrigarantilån.Syftet med de särskilda tekostmkturlån som förordades i motionen torde i vissutsträckning kunna tillgodoses med de nuvarande särskilda strukturgarantierna,framhöll utskottet. Vidare anförde utskottet att det saknades anledning attinrätta någon form av saneringsbolag som uteslutande skulle vara avsett förtekoindustrin. Utskottet ville i sammanhanget erinra om att regeringen iproposition 1980/81:130 om industripolitikens inriktning m. m. hade lämnatvissa förslag rörande rekonstruktion av krisdrabbade företag, rådrumsstöd m. m.Vidare hade företagsobeståndskommittén (Fi 1976:03) genom tilläggsdirektiv iapril 1980 fått i uppdrag att utreda behovet av ett rekonstruktionsbolag.Uppdraget hade dock begränsats till att gälla rekonstruktion av större företag. Inom det handelspolitiska området anförde utskottet bl. Enligt utskottets mening saknades det anledning vid dettatillfälle att låta utarbeta ett konkret förslag till ett globalkontingentsystem(se s. 15). Utskottet förutsatte att tog aktiv del i de förhandlingarom ett nytt multifiberavtal som förestod. Skulle dessa förhandlingar inte ledatill önskvärt resultat för svenskt vidkommande fick självfallet andra utvägaratt begränsa importen prövas. Utskottet ville för sin del inte uteslutamöjligheten att i en sådan situation en övergång till ettglobalkontingentsystem skulle kunna bli aktuell. Ett slopande av hemtagningssystemet (se s. 15) skulleenligt utskottets mening kunna ge vissa ökade kontrollmöjligheter. Samtidigtmåste dock beaktas, framhöll utskottet, att ett alternativt system kan medföraökad byråkrati, fördröjningar för importörerna och ökade kostnader för såvälsamhället som importörerna och då i sista hand också för konsumenterna. NU1981/82:50 7 Utskottet ansåg att övervägande skäl talade för atthemtagningssystemet inte borde slopas. Vad gäller importlicensiering gjorde utskottet ettuttalande av följande innebörd. Vid behandlingen av tekoproposition(NU 1978/79:48) avslogs ett motionsyrkande om införande av ettimportlieenssystem. I betänkandet (reservation nr 3, som bifölls av )anfördes bl. a. att verkningarna av ett licenssystem var svåra att överblicka.Det kunde med säkerhet antas att systemet skulle bli byråkratiskt och tungrottsamt drabba skilda företag mycket olika. Ett licenssystem antogs varaangripbart ur EG:s och EFTA:s synvinkel på formella grunder. Åven år 1980avslogs ett liknande förslag. Utskottet hänvisade då (NU 1979/80:39 s. 18) tilldet refererade beslutet. Inte heller fanns det enligtutskottets uppfattning anledning att ompröva det tidigare beslutet. Åven frågor rörande prissättningeni detaljhandeln behandlades i betänkandet. Motionsyrkanden angåendelagstiftning om prissättningsmetod hade, påpekade utskottet, behandlats avriksdagen (NU 1977/78:41, NU 1978/79:48, NU 1979/80:39).Riksdagen ställde sig alla gångerna avvisande till begäran om lagstiftning.Näringsutskottet sade sig (NU 1978/79:48 s. 25) vara medvetet om attdet skulle stöta på stora svårigheter av både principiell och praktisk naturatt tvångslagstifta om en viss prissättningsmetod. Utskottet pekade på att enlagstiftning skulle innebära att avsteg gjordes från den annars allmäntomfattade principen om marknadsanpassad prissättning. Året därpå (NU 1979/80:39 s. 19) anförde utskottet att bakomtanken att man borde slopa procentpåläggen låg föreställningen attsvensktillverkade varor får ett högre pålägg i kronor än importvarorna. Svenskavaror skulle härigenom få "subventionera" importvarorna. Utskottetframhöll att man bör hålla i minnet att inte alla importerade tekovaror är avlågpriskaraktär -så kommer t. ex. större delen av importen av konfektionsvarorfrån EG- och EFTA-stater och från andra industriländer. Det bör också noteras,uttalade utskottet, att en stor del av de billiga tekovaror som säljs är avsvenskt ursprung. Vidare tillämpar handeln inte samma procentuella påläggpå alla varor. Det torde därför vara svårt att komma till slutsatsen att enviss prissättningsmetod framstår som särskilt gynnsam eller ogynnsam just försvensk tekoindustri. Utskottet vidhöll sin inställning i frågan och avstyrktede aktuella motionerna. har på senare tidårligenfått ta ställning till förslag om åtgärder för tekoindustrin. De åtgärder somdet gäller är delvis av industripolitisk och arbetsmarknadspolitisk art, menhandelspolitiska åtgärder spelar också stor NU1981/82:50 8 roll i debatten. Så är fallet även . En nyhet i åretsproposition rörande tekoindustrin är förslaget till en lag som gör det möjligtför regeringen att föreskriva om obligatorisk ursprungsmärkning av kläder.Utskottet tar först upp detta förslag och går därefter in på tekopolitikensinriktning i stort. Därefter behandlas i tur och ordning stödåtgärder förtekoindustrin, övriga handelspolitiska frågor och vissa övriga frågor rörandetekoindustrin. Anslaget till branschfrämjande åtgärder i statens industriverksregi kommer bl. a. tekoindustrin till godo. Detta anslag behandlas här även ivad avser andra branscher än tekoindustrin. anförde (NU 1977/78:41) att det måste betraktas som rimligt att importvaror är märktamed uppgift om ursprungsland liksom med fiberdeklaration och skötselråd. Detborde enligt utskottet ankomma på att i samråd med branschensorganisationer utarbeta riktlinjer för en sådan märkning. anslöt sigtill denna uppfattning. Regeringen uppdrog åt att i samråd medkommerskollegium och efter hörande av branschens organisationer sökatillgodose uttalande om ursprungsmärkning av textilier. meddelade i skrivelse till regeringen iapril 1979 att flertalet företrädare för näringslivet motsatte sigursprungsmärkning av textilier. Åven kommerskollegium och () ställde sig negativa. För en märkning uttalade sig endast samt . I en riksdagsmotion som väcktes med anledning avproposition 1978/ 79:145 om åtgärder för tekoindustrin togs frågan omursprungsmärkning av kläder ånyo upp. anförde (NU 1978/79:48)att borde vidhålla den inställning i fråga om ursprungsmärkning somutskottet hade givit uttryck åt i betänkandet NU 1977/78:41. Utskottethemställde därför att hos regeringen skulle begära förslag tillbestämmelser rörande ursprungsmärkning av kläder. Mot denna bakgrund tillkallade handelsministern ensärskild utredare med uppdrag att utarbeta förslag till ursprungsmärkning avkläder. Utredaren framlade ett betänkande i ämnet är 1981. I propositionen föreslås ett system för ursprungsmärkningav kläder. Regeringen följer utredningens förslag och förordar enbemyndigandelag som ger regeringen möjlighet att utfärda föreskrifter omobligatorisk ursprungsmärkning. Lagen föreslås träda i kraft den 1 juli 1983.Handelsministern uttalar i propositionen att det är önskvärt attmärkningssystemet träder i kraft . Kläder skall enligtförslaget vara märkta när de saluhålls. Märkningssystemet skall gälla de klädersom av konsumenter köps för enskilt bruk. Märkningen bör, sägs det ipropositionen, få ske på NU1981/82:50 9 ett valfritt sätt. Ansvaret för märkningen läggs, såvittgäller kläder som har tillverkats inom landet, på den som har tillverkatkläderna. I fråga om kläder som har tillverkats utom landet läggs detta .ansvarpå den som först yrkesmässigt saluhåller kläderna inom landet. Tillsynen över efterlevnaden av systemet föreslås ankommapå kommerskollegium. Föredragande statsrådet konstaterar dock att detta intekan ske inom ramen för kollegiets nuvarande resurser. Därför föreslås attkommerskollegium för /82 får ett tilläggsanslag av . Fyra motioner, varav en från allmänna motionstiden,behandlar systemet med ursprungsmärkning. Den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:2328 geruttryck för tillfredsställelse över att ett märkningssystem föreslås infört. Påtvå punkter menar emellertid motionärerna att det nu redovisade förslaget inteär tillräckligt långtgående. Detta skulle, menar de, kunna leda till attlagstiftningen inte får önskvärda effekter. Den ena punkten gäller märkningens omfattning. Därvidlaghar utredningen föreslagit att upplysning genom märkning skall ges allakonsumenter, oavsett om de är enskilda konsumenter, företag, offentligainstitutioner eller andra. I propositionen däremot föreslås att märkningenskall ta sikte endast på de enskilda konsumenterna. Den andra punkten gäller märkningens utförande.Utredningen föreslår att uppgiften om ursprung skall vara fast anbringad påkläderna. Därigenom uppnås bl. a. att överträdelser av systemet försvåras.Regeringsförslaget däremot innebär att märkningen får ske på valfritt sätt. 1 motionen föreslås att uttalar att reglerna pådessa angivna punkter bör utformas i enlighet med utredningens förslag. I den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:1607 fränallmänna motionstiden krävs att regeringen presenterar ettförslag till ursprungsmärkning av kläder. I motion 1981/82:2326 (m) ansluter sig motionärerna tillförslaget om införande av en lagstiftning om ursprungsmärkning av kläder. Dehävdar emellertid att märkningen, om åtgärden skall bli meningsfull, måstegöras redan innan varorna har passerat gränsen. Genom kontroll av att klädernaär riktigt märkta vid införseltillfället skapas reella möjligheter attförhindra att ursprungsmärkningen kringgås. Vid den s. k. internmodellen, somföreslås i propositionen, är kontrollen avsevärt svårare att genomföra.Kontrollaspekten talar således starkt för att märkningen av importvaror skallvara utförd vid införseltillfället, dvs. att ursprungsmärkningen sker enligtden s. k. gränsmodellen. Enligt motionärerna bör också alla kläder likformigtomfattas av märkningskravet. I motion 1981/82:2324 (m) motsätter sig motionärerna enlagstiftning om ursprungsmärkning. Det värde från konsumentsynpunkt som kanantas ligga i en sådan märkning måste, anför de, vägas mot de nackdelar som ettsystem med lagstiftning om i princip obligatorisk ursprungsmärkning skulle föramed NU1981/82:50 10 I motionen pekas på svårigheterna när det gäller attdefiniera ursprungsland, på riskerna för att tekniska handelshinder kanuppkomma, på den kostnadshöjande effekten hos ett sådant system och pä desnedvridande effekter i konkurrensförhållandena mellan svenska tekoföretag somdessa regler kan komma att få. Motionärerna menar att en ökad satsning påursprungskontroll bör ha samma effekt som en ursprungsmärkning. En märkningkan sedan ske om branschen så önskar. Utskottet har, såsom framgår av det föregående, vid fleratillfällen uttalat sig för att en obligatorisk ursprungsmärkning av kläderskulle införas. har instämt i detta. Med tillfredsställelsekonstaterar utskottet nu att tidigare framställningar i ämnet hargett resultat, i det att regeringen har lagt fram förslag till en lag omursprungsmärkning av kläder. Utskottet utgår från att regeringen, såsomförutskickas i propositionen, kommer att sörja för att de möjligheter lagen gerutnyttjas . Detta innebär att obligatoriskursprungsmärkning införs . Utskottet utesluter inte att den s. k. gränsmodellen kanha vissa fördelar. Regeringen förordar emellertid internmodellen. Denbakomliggande utredningen om ursprungsmärkning har inte utrett gränsmodellenskonsekvenser. Då det f. n. inte föreligger ett tillräckligt underlag för attett system för ursprungsmärkning enhgt gränsmodellen skulle införas så snartsom tillstyrker utskottet regeringens förslag. Detta begränsarsig till att kläderna skall vara märkta när de saluhålls. Det finns dock skälsom talar för att systemet senare borde kompletteras med krav påursprungsmärkning vid införseln till landet. Särskilt kan nämnas att våragrannländer nu tillämpar detta system. Regeringen bör därför undersökaförutsättningarna för en sådan komplettering. Utskottet föreslår att riksdagengör ett uttalande till regeringen av denna innebörd. Mot här angiven bakgrundavstyrks motion 1981/82:2324 (m) och motion 1981/82:2326 (m) i här aktuell del. Motion 1981/82:1607 (s) har i här aktuell del blivittillgodosedd genom regeringens förslag. I utredningen om ursprungsmärkningav kläder föreslogs att upplysning genom märkning skall ges till allakonsumenter, oavsett om de är enskilda konsumenter, företag eller offentligainstitutioner. Vidare föreslog utredningen att uppgiften om ursprung skallvara fast anbringad på kläderna. Regeringens förslag när det gäller märkningensomfattning och utförande innebär enligt utskottets mening en onödig försvagningav systemet. Utskottet förordar att ursprungsmärkningén vad gäller dessapunkter följer utredningens förslag. Utskottet avstyrker sålunda propositionensförslag när det gäller omfattning och utförande av märkningen och tillstyrkermotionerna 1981/82:2326 (m) och 1981/82:2328 (s) i berörda delar. NU1981/82:50 11 I propositionen understryks att detpå kort sikt inte finns någon möjlighet att nå det uppställda riktmärket att1978 års produktionsvolym skall upprätthållas och målet att svensk tekoindustriskall svara för eller mer av den totala tillförseln av tekovaror. För skall nå därhän skulle enligt en grov bedömning ytterligare medel avmiljardstorlek behövas . Regeringens långsiktiga tekopolitik bör dock, sägsdet i propositionen, inriktas på att riktmärket resp. målet skall uppnås. Två partimotioner, varav en från allmänna motionstiden,behandlar målen för tekopolitiken.