bet · G501SkU60 · 1981-12-31 00:00:00 — Vid dennafördelning beaktas normalt inte eventuella räntekostnader, eftersom sådanakostnader f. n. alltid är avdragsgilla. Genom de nya reglerna om avdragsbegränsningkommer - om inte särskild hänsyn fas till ränteutgifterna - en näringsidkare iett bättre läge än en löntagare med bilförmån i tjänsten. I värdet av dennaförmån ingår ett särskilt finansieringstillägg motsvarande en schablonmässigtberäknad räntekostnad för bilförvärvet. Förste vice talmannen stöder sin uppfattning att något räntetillägg för bil inte bör ske päatt en skattskyldig, som inte har någon räntekostnad, genom förslaget får enomotiverad skattehöjning, som inte kan kvittas mot ett eventuellt överskott avkapital. Ränfetillägget för bil bygger, liksom löntagaresbilförmån, på en schablon. Det ligger enligt utskottets mening i sakens naturatt en sådan infe kan utformas med beaktande av förhållanden i enskilda fall.Utskottet tillstyrker förslaget om räntetillägg för bil och avstyrker såledesbifall till motion 1981/82:2527 i denna del. Utskottet biträder också förslaget om räntetillägg förjordbrukares bostäder. Den föreslagna begränsningen av underskoftsavdragenberör normalt inte jordbrukarens låneräntor för bostadsändamål, eftersom jordbrukarensbostadsbyggnad är att anse som en driftbyggnad i inkomstskattehänseende. Envillaägares räntor däremot leder regelmässigt till underskott och påverkasdärför direkt av avdragsbegränsningen. Med hänsyn härtill är det enligtutskottets mening motiverat att - på samma sätt som i fråga om bil inäringsverksamhet - göra ett räntetillägg för jordbrukarens bostadsbyggnad.Utskottet vill understryka att tillägget enligt förslaget uteslutande skallavse de räntekostnader som hänför sig till låneskulderna i förvärvskällan. Meddet anförda avstyrker utskottet bifall till motion 1981/82:2528. Utskottet är inte heller berett biträda yrkandet i motion1981/82:2527 att räntetillägg för lån utan eller till låg ränta skall kunnakvittas mot överskott av kapital eller mot underskott på villafastighef.Utskottet avstyrker följaktligen bifall till motion 1981/82:2527 även i dennadel. SkU1981/82:60 57 Makebeskattni/igen m. m. F. n. gäller att makars B-inkomster- hit hör främst inkomst av annan fasfighet och av kapital - vid beräkning avstatlig inkomstskaft läggs på toppen hos den make som har den högstaA-inkomsten. Sambeskattning blir alltså aktuell bara i de fall maken med denlägsta A-inkomsten också har B-inkomst. Om makarnas sammanlagda B-inkomsteruppgår till högst . räknas de som A-inkomst. Överstiger de detta beloppbeskattas de i sin helhet som B-inkomst. Vidare gäller att . avvardera makens beskattningsbara inkomst alltid behandlas som beskattningsbarA-inkomst. Förslaget i propositionen innebär att sambeskattning avB-inkomster fr. o. m. taxering endast skall ske vid beräkning avtilläggsbelopp. Redan fr. o. m. taxering () ändras detnuvarande gränsbeloppet . till ett grundavdrag om . I partimofion 1981/82:2300 (m) begär motionärernaskyndsamt förslag att sambeskattningen av B-inkomster helt skall upphävas. Ettannat yrkande avseende B-inkomst har ställts i motion 1981/82:1212 av HåkanWinberg m. fl. Motionärerna anser att gränsbeloppet bör beräknas med hänsyntill penningvärdeutvecklingen sedan det fastställdes. och (båda m) begär i motion1981/82:708 skyndsamma förslag till åtgärder som redan för kanmotverka sambeskattningens nackdelar. I motion 1981/82:508 av och (båda m) yrkas sådan ändring av gällande bestämmelser att inkomst av annanfastighet kan hänföras till A-inkomst, om den skattskyldige varit verksam iförvärvskällan i ej blott ringa omfattning. I en motion 1981/82:1204 av fyra m-ledamöter med förstevice talmannen som första namn begärs att de bestämmelser ombeskattning av B-inkomster som föreslås i propositionen skall gälla redan fr.o. Mofionärerna begär-i likhet med motionärerna i motion1981/82:508 - att den som arbetar i och med egen fastighet skall beskattassåsom för A-inkomst. De begär också att andra skatteregler som missgynnaräktenskapet som samlevnadsform eller, för samboende, tillkomsten av barn skallses över. Ett utredningsyrkande avseende familjebeskattningen haräven framställts i partimotion 1981/82:2025 (m). I denna begär motionärerna -med hänvisning till motivering i motion 1981/82:2018 - utredning och enallsidig utvärdering av familjebeskattningen i syfte bl. a. att minska effekternaav marginalskatter och inkomstrelaterade bidrag och att anpassa skatten efterbärkraft. Detta kan - menar motionärerna - exempelvis ske antingen genom enfrivillig tudelning av familjeinkomsten upp till ett belopp som varierar efterantalet barn eller genom att inrikta skatteskalan mot en mer proportionellbeskattning. Motionärerna anser också att rätt till avdrag bör föreligga förnödvändiga och styrkta kostnader för barntillsyn. SkU1981/82:60 58 () bör barnfamiljerna få större frihet attfördela sin tid mellan förvärvsarbete och vård av barnen. Han yrkar därför imotion 1981/82:1677 att som sin mening ger regeringen till känna attfamiljer där endast en av föräldrarna förvärvsarbetar skall bli berättigadetill skattereduktion med förslagsvis . Vidare yrkar han imotion 1981/82:1678 att föräldrar som ordnar sin barntillsyn på privat vägskall bli berättigade till avdrag för sina kostnader härför. I motion 1981/82:701 slutligen av och (båda fp) begär motionärerna en utredning kring det samladefamiljestödets marginaleffekter på jämställdheten. De förslag om makebeskattning som läggs fram ipropositionen innebär en väsentlig begränsning av sambeskattningen av makar.Sådan beskattning skall vid inkomsttaxeringen i fortsättningen endast ske vidberäkning av tilläggsbelopp. Vidare gäller ett fribelopp om . Utskottetanser sig inte kunna nu medverka fill att helt avveckla makars sambeskattning.Som departementschefen framhåller torde en sådan åtgärd kräva ytterligareöverväganden. Utskottet anser sig inte heller kunna biträda förslagen omandra begränsningar i sambeskatfningsreglerna. Yrkandet i motion 1981/82:1212om en uppräkning av beloppsgränsen får genom förslaget i propositionen ansestillgodosett. Med det anförda och då de föreslagna reglerna ommakebeskattning enligt utskottets mening bör träda i kraft somskatteomläggningen i övrigt eller vid taxering avstyrker utskottetbifall till mofionerna 1981/82:508 och 708, 1981/82:1204 yrkandena 1 och 3 samtmotion 1981/82:2300 yrkande 6. De övriga frågor rörande familjebeskattningen somaktualiseras i motionerna har enligt utskottets mening kommit i ett delvisannat läge genom de förslag till betydande marginalskattelättnader som läggs ipropositionen. Någon anledning att tillsätta nya utredningar påfamiljebeskattningens område föreligger enligt utskottets mening inte innannärmare erfarenheter vunnits av de nya reglernas tillämpning i praktiken.Utskottet avstyrker följaktligen bifall till motionerna 1981/82:1204 yrkande 2,1981/82:2025 yrkandena 1 och 3 samt 1981/82:701. 'Vad särskilt angår de i motionerna 1981/82:1678 och1981/82:2025 aktualiserade frågorna om barntillsyn har utskottet (SkU1981/82:8) avstyrkt liknande motionsyrkanden med hänvisning till att frågor omdet ekonomiska stödet till barnfamiljer f. n. utreds av familjepolitiska kommittén.Med hänsyn härtill och till att frågan om vårdnadsersätfning till barn enligtutskottets mening bör lösas på annat sätt än genom skaftereduktion avstyrkerutskottet bifall till mofionerna 1981/82:1677, 1981/82:1678 och 1981/82:2025 idenna del. SkU1981/82:60 59 Bidrag till barns underhållbeskattas inte vare sig det utgår som underhållsbidrag eller i form avbidragsförskott. Barnpension utgör däremot skattepliktig intäkt för barnet. () anser att barnpension ochbidragsförskott bör jämställas i skattehänseende och yrkar i mofion 1981/82:704att regeringen efter vederbörlig utredning lägger fram förslag härom förriksdagen. Ett liknande yrkande återfinns i mofion 1981/82:1690 avMartin och (båda c). Motionärerna vill ha etttillkännagivande av att barnpensionen skall vara helt eller delvisskattefri. har i sitt avlämnadeslutbetänkande behandlat frågan om barnpension. Kommittén konstaterar bl. a.att det rent principiellt är rimligt att underhållsbidrag inte utgörskattepliktig intäkt, medan motsatsen är fallet i fråga om barnpension. Skälethärtill är att underhållsbidrag- med undantag för det allmänna avdrag om 3 000kr. som medges i vissa fall - inte är avdragsgillt för denunderhållsskyldige och att det följaktligen skall betalas av beskaffad inkomst.Barnpension grundas däremot på arbetsgivaravgifter som inte harinkomstbeskatfafs hos den avlidne. Kommittén menar att man kan jämförabarnpension med en privat pensionsförsäkring, där premierna är avdragsgilla mendär den utfallande pensionen beskattas. Det kan därför- menar kommittén -knappast hävdas att samstämmighet skulle uppkomma om barnpension helt undantogsfrån beskattning. De överväganden som kommittén redovisar i fråga om nivåernaför pension har skett under hänsynstagande till att barnpension i princip utgörskatteplikfig inkomst för barnet och innebär en höjning av garantinivån förbarnpension från folkpensioneringen i de fall då barnets båda föräldrar haravlidit. En motsvarande höjning föreslås beträffande garantinivåerna isituafioner då barnet samfidigt har rätt till antingen bidragsförskott iförhållande till båda sina föräldrar eller också bidragsförskott i förhållandetill en förälder och barnpension efter den andra föräldern. Kommitténs förslagär föremål för överväganden inom . Med hänsyn härtillavstyrker utskottet bifall till motionerna. Som tidigare nämnts föreslås ipropositionen i förenklingssyfte vissa ändringar i nuvarande avdragsregler.Förslagen innebär att ett schablonavdrag om , dock högst avintäkten, införs i inkomstslaget tjänst och att rätten fill avdrag förkapitalförsäkringspremier och för frivilliga periodiska undersföd slopas. SkU1981/82:60 60 Utskottet delar departementschefensuppfattning att avdragsrätten för frivilliga periodiska understöd böravskaffas. Inte bara kontroll- och förenklingsskäl utan ocksårättvisesynpunkter talar för en sådan åtgärd. Behovet att genom skattelättnaderfrämja frivilliga understöd torde vara betydligt mindre nu än fidigare. Utskottet tillstyrker därför propositionen i denna del.Enligt utskottet bör avdragsförbudet gälla utan annat undantag än det somföreslås i propositionen. Det innebär att utskottet avstyrker bifall tillyrkandet i mofion 1981/82:1686 av () att periodiskt understöd tillanhörig eller annan som bedriver studier under vissa förutsättningar skall varaavdragsgillt för givaren. Utskottet avstyrker också yrkandena i mofion1981/82:2530 av i (m) att frivilligt periodiskt understödinom en familj skall vara avdragsgillt intill ett belopp av . och attgåva under samma förutsättning skall vara skattefri under förutsättning attvärdet av den infe överstiger . Även yrkandet i motion 1981/82:2531 avElisabeth () att avdragsrätten skall bibehållas för understöd somutgår fill i utlandet bosatta svenskar med minderåriga barn avstyrks avutskottet. Genom utskottets ställningstagande är yrkande 3 i motion1981/82:1699 av m. fl. (s) tillgodosett. Schablonavdrag i tjänst m. m. I sin partimotion 1981/82:2529framhåller att de anser det principiellt felaktigt att medge avdragför kostnader som en skattskyldig infe haft. De anser därför attschablonavdraget i inkomstslaget tjänst bör begränsas till , dock högst5 % av intäkten. Enligt utskottets mening bör schablonavdraget, omönskemålet om förenklingar skall kunna tillgodoses, inte sättas för lågt. En 1000-kronorsgräns får anses innebära en skälig avvägning. Utskottet har vidbesök på erfarit att schablonavdraget av förenklingsskälegentligen skulle behöva bestämmas till ett högre belopp än . Man hardärvid pekat på att den tjänsteinkomst som ligger till grund för beräkning avtaxerad inkomst inte överensstämmer med den som ligger till grund för beräkningav pensionsgrundande inkomst (pgi). Enligt utskottefs mening bör emellertiddetta problem lösas inom ramen för bestämmelserna om pgi. Med detanförda tillstyrker utskottet propositionen i denna del. Vad särskilt angår försäkringsavdraget vill utskotteterinra om de försäkringsförmåner som anställda i allmänhet åtnjuter och om attjordbrukare och rörelseidkare har rätt till avdrag i förvärvskällan förpremier för grupplivförsäkring, om förmånerna inte är större än förbefattningshavare i statlig tjänst. Enligt vad utskottet erfarit kan ettbetydande antal skattskyldiga inte utnyttja försäkringsavdraget fullt ut. Motden bakgrunden och då ett slopande av avdraget kan väntas medföra ickeobetydliga förenklingsvins- SkU1981/82:60 61 ter tillstyrker utskottet propositionen även i denna del.Utskottets ställningstagande innebär att utskottet avstyrker bifall tillyrkandet i motion 1981/82:1212 av m. fl. (m) om uppräkning avförsäkringsavdraget. I detta sammanhang behandlar utskottet det av BengtWittbom (m) i mofion 1213 framställda utredningsyrkandet om ett särskiltbankkonto för försäkringssjälvrisker. Insättning på ett sådant konto bör enligtmotionären vara avdragsgill vid inkomstbeskattningen och uttag beskattas menmed rätt till avdrag för styrkt kostnad för självriskinträde vidförsäkringsskada. Utskottet vill framhålla att de kostnader som avses imotionen är av privat natur och att kostnader av detta slag inte bör påverkabeskattningen. i (m) tar imotion 1981/82:2530 upp frågan om rätt till avdrag för reparation, ochunderhåll av schablontaxerad fastighet. Motionären menar att införandet av ensådan avdragsrätt skulle minska arbetslösheten inom byggnadsverksamheten ochbidra till att bostadsbeståndet hölls i gott skick. Samfidigt skullefrestelsen att anlita svartjobbare upphöra. Utskottet behandlade vid 1978/ettmotionsyrkande som gick ut på att villaschablonen skulle slopas och villaägarnasåledes ta upp ett bosfadsvärde och göra avdrag för omkostnader förfastigheten. Motionsyrkandet motiverades främst med att villaägarna därigenomskulle få ett direkt intresse av att redovisa kostnader för material ochutgivna arbetslöner. Utskottet begärde med anledning av mofionen en utredningom möjligheterna att genom ändrade regler för villabeskattningen uppnåförbättringar av inkomstredovisningen och underlaget härför. Med hänsyn härtill och då den av motionären aktualiseradefrågan enligt vad utskottet erfarit kommer att fas upp av en kommitté inombudgetdepartementet som skall behandla bostadsbeskattningen avstyrkerutskottet motionen. Utskottet förutsätter emellertid att den aviseradeutredningen kommer till stånd. Frågan om avdrag för fackföreningsavgiftertas upp i motion 1981/82:901 av m. fl. (vpk), där motionärernabegär förslag från regeringen om en sådan avdragsrätt. Utskottet har vid sin tidigare behandling av denna fråga(SkU 1981/82:2) kritiserat skillnaden i den skattemässiga behandlingen avavgifter till fackföreningar och till vissa arbetsgivarorganisationer ochförutsatt att kommer att föreläggas en proposition i ämnet. Samtidigthar utskottet framhållit att regeringen - innan tar slutlig ställningtill SkU1981/82:60 62 frågorna - bör lämna en fullständig redovisning ochkartläggning bl. a. av de konfliktbidrag som betalas ut av fackföreningar ocharbetsgivarorganisationer och att målet bör vara att åstadkomma ett system somär så neutralt som möjligt. Utskottet utgår från att regeringen så snart sommöjligt kommer att tillgodose detta önskemål utan ytterligare framställningarfrån sida. Någon åtgärd kan inte anses påkallad, varför utskottet avstyrkermotionen. m. fl. (c) vänder sigmot att kostnaderna för konsumtionskredifer är avdragsgilla vid beskattningenoch alltså delvis får betalas av samhället. De anser att det bör vara möjligtatt slopa denna avdragsräft utan att avvakta resultatet avunderskottsavdragskommitténs arbete. I mofion 1981/82:903 begär de sådantförslag från regeringen. Som motionärerna konstaterar i mofionen är ett av syftenamed propositionen att begränsa olägenheterna med den nuvarande obegränsadeavdragsrätten för underskottsavdrag. Utskottet är i avvaktan på resultatet avdet pågående utredningsarbetet inte berett att gå längre än som föreslås iproposifionen, eftersom ytterligare begränsningar, enligt vad utskottet nu kanbedöma, skulle fordra genomgripande ändringar i skaftelagstiftningen, ochkontrollfrågorna inte är tillräckligt belysta. Utskottet avstyrker såledesmofionen. m. fl. (m) begär imotion 1981/82:1212 en uppräkning av det s. k. sparavdraget i inkomstslagetkapital. Ett motsvarande yrkande har avvisats av i enlighetmed skatteutskottets hemställan (SkU 1981/82:58). Utskottet avstyrker därfördetta yrkande. () far i motion1981/82:1185 upp frågan om beskattningen av utländska experter ochifrågasätter om man inte genom särregler vid beskattningen bör underlättautländska forskares medverkan vid uppbyggnaden av nya forskningsinsfitutioner iSverige. Svårigheterna att rekrytera utländsk expertis till svenska företag harbelysts också av i en till utskottet ingivenskrivelse. Förbundet anvisar olika möjligheter att genom skatteförmånerunderlätta anställning av utländska experter för forsknings- ochutvecklingsprojekt i . Utskottet har i olika sammanhang understrukitangelägenheten av att näringslivets konkurrenskraft och produktionskapacitetförstärks. Insatser på FoU-området utgör naturligtvis ett viktigt inslag om manvill tillgodose kraven på teknisk utveckling i den svenska industrin. SkU1981/82:60 63 Utskottet har således vissförståelse för de synpunkter som framförts i motionen och av Industriförbundet.Samtidigt måste konstateras att det är förenat med betydande svårigheter attnärmare precisera vilken omfattning skattelättnader av det här slaget bör haoch vem som bör komma i åtnjutande av dem. Enligt vad utskottet erfarit är de frågor som tas upp imotionen och skrivelsen föremål för uppmärksamhet inom . Någonriksdagens åtgärd är därför inte påkallad. Utskottet avstyrker med det anfördamofion 1981/82:1185. Genom beslut av förravåren undantogs vissa inkomster av bär-och svampplockning från beskattning.Skattefriheten är knuten till det vederlag som en plockare uppbär vidförsäljning av vilt växande bär och svampar och gäller till den del intäkternaunder ett beskattningsår inte överstiger . () och () framhåller imotion 1981/82:1191 att mossa varit en viktiginkomstkälla för många innevånare i och i Särna-Idreområdet iDalarna. Mossan säljs till uppköpare på samma sätt som bär och svamp.Motionärerna anser att inkomster av plockning av mossa i skattehänseende börjämställas med plockning av vilda bär och svamp och vill att begärförslag härom från regeringen. Utskottet kan för sin del infe utan vidare delamofionärernas uppfattning att inkomst av mossplockning bör jämställas medinkomster av bär- och svampplockning. I fråga om bär och svamp kan görasgällande att en partiell skattefrihet kan vara ägnad att främjatillvaratagandet av för folkhushållet viktiga konsumtionsvaror. Något sådantskäl att befria inkomster av mossplockning från beskattning finns enligtutskottets mening inte. Vad som förevarit vid en uppvaktning inför utskottetföranleder inte annan bedömning. Frågan huruvida mossa i skattehänseende kan jämställas medsvamp kommer enligt vad utskottet erfarit att prövas av i ettförhandsbesked. Utskottet avstyrker bifall fill motionen. och (bådac) yrkar i mofion 1981/82:861 (motiveringen för yrkandet finns i motion1981/82:859) att hos regeringen skall begära en parlamentariskutredning om de skattefria förmånerna i inkomstslaget tjänst. a. på den snabbt ökande omfattningen av sådana förmåner och påsvårigheterna att rätt uppskatta deras värde. SkU1981/82:60 64 Det av motionärerna aktualiseradeproblemet har uppmärksammats av , som i skrivelse tillbudgetdepartementet framställt ett liknande krav. Utskottet finner de av motionärerna framförda synpunkternavärda beaktande och fillstyrker därför den begärda utredningen. Mot bakgrund av de höjningar avtaxeringsvärdena som väntades med anledning av allmännafastighetstaxering har bl. a. förmögenhetsbeskattningen justerats med verkanfr. taxering (prop. 1980/81:42, SkU 11). m.fl. (s)fullföljer i motion 1981/ 82:1699 sin tidigare kritik mot detta beslut ochyrkar (yrkande 2 i motionen) skatteskärpningar framför allt för störreförmögenheter i kombination med ett fribelopp på . förbanktillgodohavanden m.m. m. fl. (vpk) begär i motionerna1980/81:1504 yrkande 2 och 1981/82:1568 yrkande 8 också skärpningar avförmögenhetsskatten men i form av en engångsskatt på stora förmögenheter.Yrkandena om skärpningar av bl. a. förmögenhetsskatten framställs också imotionerna 1981/82:917 och 2532, som utskottet återkommer till . 'Vid sin senaste behandling av motionsyrkanden om skärptförmögenhetsskatt (SkU 1980/81:44) har utskottet avstyrkt motionerna ochframhållit att avsikten med det angivna beslutet inte varit att ändragrunderna för förmögenhetsskatten utan endast att anpassa skatteskalorna allmänna prisutvecklingen. Något nytt som bör leda till ändrad ståndpunkt idenna fråga har inte framkommit, varför utskottet avstyrker de nu aktuellamofionsyrkandena. I mofionerna 1981/82:917 och 2532yrkande 2 lägger m. fl. (vpk) fram sitt skaffepolitiska program ochbegär att godkänner riktlinjerna för en skattereform som bl. a.innefattar en skärpt progressivitet i inkomstbeskattningen, skärptkapitalbeskattning och bolagsbeskatfning, slopande av olika avdrag vidbeskattningen, avskaffande av mervärdeskatt på viktiga livsmedel, en progressivstatskommunal enhetsskatt, övergång till produktionsbeskaftningoch kamp motskatteflykt m.m. Krav på slopande av moms på mat och omsättningsskatt på aktierframställs också i vpk-motion 1568 yrkandena 4 och 6. m. fl. (m) yrkar i motion 1981/82:2028 attriksdagen ger regeringen till känna vad som anförts i motion 1981/82:2018 omden framtida\ skattepolifiken, nämligen aff en produktionsbeskattning börmotverkas, att kapitalbeskattningen bör överses för att underlättaföretagsamheten, att realisationsvinstbeskattningen bör förenklas, attrundgången i skatte- och SkU 1981/82:60 65 bidragssystemetbör minskas och att skattesystemet i ökad utsträckning bör fa hänsyn till denfakfiska försörjningsbördan. Utskottetvill framhålla att flertalet av de frågor som tas upp i motionerna behandlatsav vid upprepade tidigare tillfällen och fortlöpande uppmärksammas avregeringen och i pågående utredningsarbete. Utskottet finner för sin del inteanledning att härutöver nu ta ställning till de politiska program sompresenteras i de angivna mofionerna eller att på nytt föranstalta om engenomgripande översyn av beskattningen. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet dessa mofionsyrkanden. Utskottetavstyrker också bifall fill yrkandet i mofion 1981/82:1568 om en särskildavbetsgivaravgiff på arbetsskapande insatser. Kostnaden för den i propositionen föreslagnaskatteomläggningen skall för täckas genom införande av enallmän löneavgift om . Avgiften är av principiellt samma karaktär som dentidigare allmänna arbetsgivaravgiften. Moderaternayrkar i mofion 1981/82:2529 avslag på propositionen i denna del. Kostnadernaför skafteomläggningen och de ändringar i denna som föreslås i motionen börenligt moderatema täckas genom bl. a. utgiftsminskningar. Utskottetinstämmer i de synpunkter som finansutskottet framfört i fråga omfinansieringen och avstyrker därför bifall fill motionen i denna del. Mot de delar av proposifionen som utskottet infetagit upp fill särskild behandling har utskottet inte funnit anledning fillerinran. 1 proposifionen föreslås bl. a. en ändring i 1 kap.1 § lagen (1981:691) om socialavgifter. Denna ändring innefattar även ett iproposifion 1981/82:113 föreslaget fillägg fill samma lagrum. Förslaget i dendelen har godtagits av arbetsmarknadsutskottet (AU 1981/82:23), som förklaratatt lagstiftningsfrågan bör anstå fill behandlingen av proposition 197. Skatfeufskotfefhar infe funnit anledning fill erinran mot förslaget att lagen omsocialavgifter skall tillämpas även i fråga om löneavgift.