bet · G501JuU46 · 1981-12-31 00:00:00 — omanslag till rättshjälp m. m. 1981/82:100 bil. 5, F, jämte motioner) Regeringen har i proposition 1981/82:100 bilaga 5() under punkt F I (s. 90) föreslagit att tillRättshjälpskostnader för /83 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1981/82:664 av m. fl. (s)hemställs såvitt nu är i fråga att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts angående i proposition 1981/82:100 aviseradeförändringar i rättshjälpssystemet (yrkande 8). Imotion 1981/82:1228 av m.fl. (s) hemställs att hosregeringen anhåller att kommittén för översyn av rättshjälpssystemet lämnarförslag till lagändring av rättshjälpslagen i enlighet med vad som anförts imotionen. har avgett yttrande iärendet. Yttrandet (KU 1981/82:11 y) fogas som bilaga till detta betänkande. För innevarande budgetär är anslaget tillrättshjälpskostnader 210 milj. kr. Regeringen föreslår att anslaget /83 sänks till 170 milj. kr. Vid medelsberäkningen harregeringen beaktat de besparingar som blir följden av beslutadeändringar i rättshjälpslagen (prop. 1981/82:28, JuU 19, rskr 105). Vidare har regeringenbeaktat de besparingar som beräknas följa genoin ändringar i rättshjälpslagensom regeringen avser att föreslå att besluta om senare i är. Denproposition som regeringen sålunda planerar avses grunda sig pä förslag idepartementspromemorian (Ds Ju 1982:2) Rättshjälpskostnaderna. I promemorianläggs fram förslag som syftar till att minska belastningen på rättshjälpsanslagetmed ca 50 milj. kr. Ändringarna avses träda i kraft den 1 1 1981/82. JuU 1981/82:46 2 För /83 kan besparingseffekten således bli 25 milj. kr.Promemorian remissbehandlas . 1motion 664 riktas invändningar mot beslutsunderlaget såvitt gällermedelsberäkningen under denna punkt, och motionärerna anför bl. a. attförslaget visar på en "nonchalans mot remissinstanserna eftersom besparingseffekteninkasseras redan innan dessa fått uttala sig". Att på detta sätt"reducera remissförfarandet till en formalitet" leder enligtmotionärerna inte endast till att får ett otillfredsställandebeslutsunderlag utan det strider också mot gängse praxis när det gällerregeringsärendens handläggning. Utskottethar inhämtat yttrande från i frågan huruvida förslagettill medelsanvisning såvitt gäller det i propositionen redovisadebeslutsunderlaget är grundlagsenligt. Yttrandet är fogat som bilaga till dettabetänkande. har funnit att det påtaladeförfaringssättet inte kan anses stå i strid mot grundlagen. Konstitutionsutskottethar i övrigt inte funnit anledning att göra annat uttalande i frågan än attutskottet utgår från att regeringen vid den fortsatta handläggningen avrättshjälpsfrågorna på sedvanligt sätt kommer att pröva vad som framkommerunder remissbehandlingen av den aktuella departementspromemorian. avvikande mening (s) anförs bl. a. att det påtalade förfaringssättet fåranses klart olämpligt och att tillvägagångssättet i hög grad försvårarriksdagens arbete genom att beslutsunderlaget är bristfälligt. mening är förslaget till medelsanvisning under denna punktgrundlagsenligt såvitt gäller det redovisade beslutsunderlaget. Belastningenpå rättshjälpsanslaget styrs av innehållet i rättshjälpslagstiftningen. Ettbeslut om medelsanvisning innebär således inte ett ställningstagande tillrättshjälpslagstiftningens utformning. Mot bakgrund härav anser sig utskottetkunna godta regeringens förslag under denna punkt. Utskottetvill tillägga att utskottet utgår från att de fortsatta övervägandena rörandebesparingar inom rättshjälpen sker med utgångspunkt i ätt besparingarna intefår gå ut över de enskildas intresse att i tillbörlig utsträckning kunna hävdasin rätt och att regeringen begär den ytterligare medelsanvisning tillkostnaderna för rättshjälpen som kan påkallas. Krav på biträde enligt r ä 11 s h j ä I p s I a ge n I motion 1228 efterlyses en komplettering avrättshjälpslagens regel om vem som får förordnas till biträde enligt lagen.Enligt motionärerna bör redbarhet och god vandel vara ofrånkomliga krav närbiträde förordnas. 1motionen redogörs för ett beslut av . Beslutetgällde frågan om en biträdande jurist på en advokatbyrå skulle förordnas tillbiträde enligt rättshjälpslagen. Juristen hade tidigare varit advokat men hadeuteslutits ur på grund av brott. JuU1981/82:46 3 majoritet ansåg att han borde förordnastill biträde eftersom han var biträdande jurist på en advokatbyrå. Minoritetenansåg att förordnande inte borde meddelas. I 21 § rättshjälpslagen (1972:429) föreskrivs att tillbiträde förordnas advokat, biträdande jurist på advokatbyrå eller annan som ärlämplig för uppdraget. Enligt samma lagrum får biträde entledigas om skälföreligger därtill. 1 2 § rättshjälpslagen föreskrivs att regeringen meddelarnärmare bestämmelser om vem som enligt lagen är biträdande jurist på enskildadvokatbyrå. I 4 § rättshjälpsförordningen (1979:938) har regeringen föreskrivitatt vid tillämpningen av rättshjälpslagen och rättshjälpsförordningen skall sombiträdande jurist pä enskild advokatbyrå anses den som har avlagt dekunskapsprov som har föreskrivits för behörighet till domarämbetet och som harantecknats i ett register hos som anställd som biträdepå byrån. Bestämmelsen i 21 § rättshjälpslagen om förordnande avbiträde har varit oförändrad sedan rättshjälpslagen tillkom. I lagrädsremissenmed förslag till rättshjälpslag hade föreslagits att advokat eller annan somvar lämplig för uppdraget skulle förordnas (prop. 1972:4 s. 381). I sin motiveringtill lagrummet uttalade departementschefen att biträdet regelmässigt borde hajuridisk utbildning. I vissa fall borde det dock komma i fräga att utse annanän jurist. Vidare uttalade departementschefen att även om andra än jurister ivissa fall borde kunna utses till biträde torde den överväldigande delen avbiträdesuppdragen komma att lämnas till advokater och biträdande jurister vidallmänna advokatbyråer eller till enskilt verksamma advokater eller derasbiträdande jurister. Förslaget i lagrådsremissen att till biträde skulle utsesadvokat eller annan lämplig person hade utformats i enlighet härmed (prop. Förslaget i propositionen innebar att bestämmelsen även uttryckligen komatt omfatta biträdande jurister på advokatbyråer. Denna ändring i förhällandetill lagrådsremissen kommenterades inte i propositionen. I 21 § föreskrivs vidare att om sökanden själv harföreslagit nägon som är lämplig skall denne förordnas, om hans anlitande inteskulle medföra avsevärt ökade kostnader eller annars särskilda skäl föreligger.I denna del avsågs inte att göra någon ändring i förhållande till den ordningsom gällde före rättshjälpslagens tillkomst. I propositionen togdepartementschefen upp förarbetena till den tidigare lagstiftningen och uppgavatt enligt dessa kunde anledning att avvika från sökandens förslag vara att densom föreslagits var bosatt på avlägsen ort och hans anlitande kunde medföraavsevärt ökade kostnader eller att han med hänsyn till sitt förhållande tillsaken kan anses olämplig (prop. s. 258). Med anledning av en motion av innebörd att det avlagtexten borde framgå att huvudregeln skulle vara att biträde hade avlagtjuridisk examen uttalade justititeutskottet i lagstiftningsärendet bl. a. attden föreskrivna I * 81/82. JuU1981/82:46 4 lämplighetsprövningen fick förutsättas leda till att denrättssökande till biträde erhåller endast sådant biträde som har erforderligerfarenhet av rättsliga angelägenheter av den art rättshjälpen i det särskildafallet avser (JuU 1972:12 s. 41). När det gällde beviljande av rättshjälp utan beslut avrättshjälpsnämnd, vilket fram t. o. m. endast kunde ske då kostnadernaför rättshjälp understeg maximibeloppet, jämställs i rättshjälpslagenbiträdande jurister vid advokatbyråer med advokater (16§). Departementschefenuttalade i samband med lagens tillkomst att en sådan ordning utan vidare kundegodtas i fråga om ärenden som handläggs av allmän advokatbyrå och att den ocksåborde kunna tillämpas i fråga om ärenden som handläggs hos privatpraktiserandeadvokat eller biträdande jurist hos honom. Den auk-torisation som medlemskap iadvokatsamfundet innebär fick enligt departementschefen anses utgöra entillräcklig garanti för att ett sådant system inte missbrukas (prop. s. 239). Med verkan fr. o. m. utökades möjligheterna föradvokater och biträdande jurister vid advokatbyrå att bevilja rättshjälp.Departementschefen uttalade dä att biträdande jurister vid advokatbyråer fickanses ha sådana kvalifikationer att de kunde anförtros uppgiften att besluta omrättshjälp i sådana fall som det gällde (prop. 1979/80:90 s. 149). I sammalagstiftningsärende ändrades reglerna om rätt för biträde att sätta annan isitt ställe. hade krävts beslut av rättshjälpsnämnd. Enligt denordning som dä infördes fär biträde utan särskilt tillstånd sätta advokat ellerbiträdande jurist vid advokatbyrå i sitt ställe (21 §). Beträffande offentligt biträde föreskrivs i 44 §rättshjälpslagen att om den som beviljats rättshjälp enligt 41 § tilloffentligt biträde föreslagit någon som är lämplig, skall denne förordnas, ominte hans anlitande skulle medföra avsevärt ökade kostnader eller i övrigtsärskilda skäl föranleder annat. Offentligt biträde får entledigas om skälföreligger därtill. Av intresse i sammanhanget kan vara regleringen förutseende av offentlig försvarare. Till sädan skall enligt 21 kap. 5 §rättegångsbalken förordnas advokat som finnes lämplig därtill. Om särskildaskäl föreligger kan även utses annan lämplig person, som avlagt för behörighettill domarämbete föreskrivna kunskapsprov. Enligt samma kapitel 6 § kanförordnande återkallas, om giltigt skäl därtill förekommer. I det ärende som har föranlett den nu aktuella motionenhävdade att det allmänna lämplighetskravet i 21 §rättshjälpslagen ocksä gäller advokater och biträdande jurister påadvokatbyråer. a. att syftet med bestämmelserna omvem som får förordnas till biträde i första hand synes vara att denrättssökande tillförsäkras ett kvalificerat juridiskt bistånd. Då det av ettbiträde måste kunna krävas att han kan uppträda som ombud vid domstol börenligt de allmänna reglerna om rättegångsombud beaktas i dettasammanhang. Dessa regler som finns i 12 kap. 2 § innebär bl.a. JuU1981/82:46 5 att som ombud inte får brukas annan än den som rätten medhänsyn till redbarhet, insikter och tidigare verksamhet finner lämplig att varaombud i målet. Enligt de vägledande regler om god advokatsed som antagit är advokat skyldig att i denutsträckning som rimligen kan begäras övervaka att hos honom anställdbiträdande jurist fullgör sina skyldigheter (10 §). Chefen för har tillkallat enkommittté (Ju 1982:01) med uppdrag att se över rättshjälpssystemet (Dir.1981:75). Kommittén har antagit namnet rättshjälpskommittén. Enligt utskottets mening är det angeläget att den somförordnas till biträde enligt rättshjälpslagen liksom den vilken förordnas tilloffentlig försvarare har de kvalifikationer som är nödvändiga för att fullgörauppdraget. Den lämplighetsprövning som föreskrivs i både rättshjälpslagen ochrättegångsbalken är enligt utskottets mening ägnad att tillgodose dettaintresse. Utskottet anser sig emellertid inte på föreliggande material säkertkunna bedöma om lagstiftningen innefattar brister i detta avseende. Fråganförtjänar att bli närmare analyserad, och utskottet utgår frän att rättshjälpskommitténägnar frågan uppmärksamhet. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifalltill motion 1228. 1. beträffande medelsberäkningen attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1981/82:664 i denna del (yrkande 8) till Rättshjälpskostnader för budgetåret1982/83 anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffande krav pä biträdeenligt rättshjälpslagen att avslår motion 1981/82:1228. Rättshjälpsnämnderna m. fl. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna F2 F4 (s. 9093) och hemställer 1. att riksdagentill Rättshjälpsnämnderna för /83 anvisar ett förslagsanslag av9 , 2. att riksdagentill Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet för /83 anvisarett förslagsanslag av , 3. att riksdagentill Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag för /83 anvisar ettförslagsanslag av . Vissa domstolskostnader m. m. Regeringen har underpunkt F 5 (s. 93 och 94) 1. föreslagit att till Vissa domstolskostnaderm. m. för budget /83 anvisa ett förslagsanslag av , 2. berett tillfälle att ta del av vad som ipropositionen anförts om översynen av reglerna för ersättning till vittnen m. fl. JuU1981/82:46 6 begärde enöversyn av reglerna om ersättning av allmänna medel till vittnen m. fl. (JuU1979/80:14, rskr 124, se också JuU 1980/81:18, JuU 1980/81:28 s. 4). Regeringenuppdrog åt att göra den begärda översynen. I juni 1981redovisade uppdraget i rapporten (1981:6) Vittnesersättning m.m. I rapporten konstateras att andelen vittnen som faktiskt hörsammarkallelser till domstolen är hög. Enligt rapporten är ersättningsbestämmelsernai allmänhet av underordnad betydelse jämfört med andra faktorer som påverkarvittnenas benägenhet att inställa sig. I vissa avseenden ger tillämpningen aversättningsbestämmelserna i väsentliga hänseenden oskäliga och orättvisaresultat. Efter det att rapporten avlämnades har förordningen(1979:594) om ersättning till vittnen, m.m. ändrats (SFS 1981:568).Ersättningen för tidsspillan har sålunda fr o. m. den höjts frånhögst . per dag till . per dag, och ersättning för nattlogi kannumera utgå med . per natt mot tidigare . Departementschefen uttalar att det i nuvarande budgetlägeknappast är möjligt att göra några mera ingripande förändringar i reglerna omersättning till vittnen m. fl. Utskottet delar denna uppfattning. Utskottetanser dock i likhet med departementschefen att det är angeläget att manfortlöpande undersöker möjligheterna att inom ramen för en oförändradanslagsbelastning undvika orättvisa och oskäliga effekter av reglerna. att till Vissadomstolskostnader m. m. för /83 anvisar ett förslagsanslag av . Diverse kostnader för rättsväsendet. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt F 6 (s. 95) och hemställer att till Diversekostnader för rättsväsendet för /83 anvisar ett förslagsanslagav . Närvarande: (), (), ÅkePolstam (c), (), i Röstänga (fp), (),(), (), (), iHelsingborg (s), (), (), ()och (). JuU 1981/82:46 7 Rättshjälpskostnader(punkt 1, mom. 1) (), (), (), (), i (s) och Karl-GustafMathsson (s) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 2 sombörjar med "Enligt utskottets" och som slutar med "kanpåkallas" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar den uppfattning som förs fram i den avvikande meningen och i motion 664.Enligt utskottets mening är det således klart olämpligt att på det sätt somskett i propositionen lägga fram ett förslag till medelsanvisning utan attredovisa något sakligt underlag för ställningstagande. Det visar päen ringaktning för , som ju inte får någon rimlig möjlighet att bedömainnebörden av förslaget. Att i budgetarbetet räkna med besparingar som kan bliföljden av ett lagförslag som inte ens har remissbehandlats innebär också attremissbehandlingen reduceras till en ren formalitet. Även från denna synpunktär således förfaringssättet klart olämpligt. Utskottetanser att inte bör godta regeringens förslag till medelsberäkningbeträffande rättshjälpskostnader. Medelsbehovet kan enligt utskottets meningberäknas till ett i förhållande till regeringens förslag med 25 milj. kr.förhöjt belopp. bör således i linje med vad som anförs i motion 664 idenna del till rättshjälpskostnader för /83 anvisa ettförslagsanslag av 195 milj. kr. dels att utskottets hemställan under moment I bortha följande lydelse: I.beträffande medelsberäkningen att medanledning av regeringens förslag och med anledning av motion 1981/82:664 idenna del (yrkande 8) till Rättshjälpskostnader för /83 anvisarett förslagsanslag av . JuU 1981/82:46 8 överproposition 1981/82:100 såvitt gäller förslag om medelsanvisning tillrättshjälpskostnader har beslutatinhämta yttrande från i frågan huruvida förslaget ommedelsanvisning till rättshjälpskostnader såvitt gäller det i propositionenredovisade beslutsunderlaget är grundlagsenligt. 1årets budgetproposition 1981/82:100, bil. 5 punkten F Rättshjälp m. m. föreslårregeringen för /83 ett förslagsanslag av 170 milj. kr. För /82 uppgick motsvarande anslag till210 milj. kr. Föredragandedepartementschefen anför att den nu aktuella medelsberäkningen gjorts medhänsyn till de besparingar som blir följden av prop. (1981/82:28)om ändringar irättshjälpslagen (1972:429), m. m. Ytterligare besparingar kommer enligtföredraganden att föreslås i en särproposition på grundval avförslag i en departementspromemoria som ännu inte remissbehandlats. Vidmedelsberäkningen har beaktats att besparingar med anledning av dennasärproposition kan få effekt . Enligtvad utskottet erfarit kommer den aviserade särpropositionen sannolikt inte attkunna behandlas av under innevarande . Imotion 1981 /82:664 av m. fl. (s) kritiseras handläggningen avärendet. Genom att effekten av de tilltänkta besparingarna redan beaktatsreduceras enligt motionen remissförfarandet till en formalitet och leder tillatt får ett otillfredsställande beslutsunderlag. kan det påtalade förfaringssättet inte anses stå i strid motgrundlagen. Utskottet har i övrigt inte funnit anledning att göra annatuttalande i frågan än att utskottet utgår ifrån att regeringen vid den fortsattahandläggningen av rättshjälpsfrågorna pä sedvanligt sätt kommer att pröva vadsom framkommer under remissbehandlingen av den aktuelladepartementspromemorian. JuU 1981/82:46 9 Närvarande:Bertil Fiskesjö (c), (), (), (), Per (), (), (), (m), (), (), (),(), ()*, () och (). *Ej närvarande vid justeringen. avHilding , , , , KurtOve , och (alla s), som anser att sistastycket i utskottets yttrande bort ha följande lydelse: får det påtalade förfaringssättet anses klart olämpligt. I likhet medvad som anförs i motion 1981/82:664 av m. fl. (s) anser utskottetatt remissförfarandet av den aktuella departementspromemorian framstår som enren formalitet, eftersom effekten av de tilltänkta besparingsåtgärderna påifrågavarande område redan beräknats utan att remissinstanserna hunnit yttrasig. Tillvägagångssättet försvårar enligt utskottet i hög grad även riksdagensarbete genom att beslutsunderlaget sålunda är bristfälligt.