bet · G501JoU11 · 1981-12-31 00:00:00 — Grönländarna anser också att den kommersiella slakten äromoralisk på grund av att sälköttet inte tas tillvara (; HoodedSeal Posifion Paper. JoU1981/82:11 22 är delaktigt i sälslakten är delaktigt i sälslaktenpå minst två sätt; 1) Vi importerar skinnet från de dödade salarna. 2) Viimporterar olja från sälfettet. totala import av sälskinn har ökat dramatisktunder . Från att 1976 ha legat på 20 061 stycken skinn harsiffrorna 1980 ökat till 43 477 stycken skinn! (SCBs stafistik.) Anledningentill den stora ökningen är svår att uttala sig om, men det faktum att allt flerländer nu förbjudit import av alla sälskinn torde ha gjort att utbudet ökat. Deländer som infört importstopp för sälskinn är; ,(endast skinn från ungar), (ett frivilUgt stopp) och nusenast . är det tur. Vi är en av världensstörsta importörer av sälskinn! Varför importerar då alla dessa skinn? Importenberor uteslutande på att vi i landet har ett av störstaskinnberederier, skinnberederi. På grund av den allt hårdnande opinionenmot sälslakten inom landet, kan man inte avyttra några större kvantiteter avskinnet här. Berederiet exporterar därför skinnen främst till , men äventill andra länder. fungerar alltså som en mellanhand och berederskinnen, vilka sedan sys upp till pälsar i andra länder. importeraräven ett antal färdigberedda skinn för färgning. Vi vet att huvuddelen av de skinn vilka färgas, är ungarnafrån klappmyts och grönlandssäl. Vi kan dock inte bevisa att det är de skinnensom färgas i . importerar även en del färdiga pälsar av sälskinn.Hur många eller vilka som är importörer, kan vi dock inte säga, då statistiköver detta inte finns att tillgå. inblandning i sälslakten har bidragit till enupprörd debatt. Mer eller mindre rikfiga uppgifter har figurerat i pressen ochmassmedia i övrigt. Även Mot Plågsamma Djurförsök harfelaktigt uppgivit att "importerar skinnet från var fjärde klubbadsälunge". Detta kan vi dock tned säkerhet inte säga . Det beror på desekretessbestämmelser som gäller vid bl. Det är heltomöjligt att med säkerhet säga från vilka salar skinnen kommer. De enda faktavi kan gå efter är de siffror som vi erhållit från Stafistiska Centralbyrån ochTullverket. Dessa siffror litar vi givetvis på och det är på dem som vi grundarvårt uttalade att "är ett av världens störstasälskinnsimportländer". har vi haft kontakt med engelsmannenJonathan Barzdo, vilken får betraktas som en av världens bästa kännare vadgäller handeln med sälskinn. (Han har bl. a. skrivit den tidigare refererade;International Trade in Harp and Hooded Seals.) Han stöder oss i vårt påståendeatt importerar skinn från sälungar: Dividerar man vikten av importeradesälskinn med antalet skinn (t. ex. 1979; resp. 52 837 stjfårman,varierande mellan år och land 0,4-drygt per skinn. JoU 1981/82:11 23 blirsiffrorna: drygt /skinn från , medan från , , Grönlandoch skinnen väger bara 0,4 - styck! bestämt att alla skinn som väger mellan 0,4 - absolut är förlätta för att komma från vuxna salar och att de därför måste komma från ungar! Skinnberederieti har å sin sida hela fiden hävdat att de uteslutande importerar skinnfrån vuxna salar. Dock har man muntHgen, då vi presenterade ovanstående fakta,fillstått att man även importerar skinn från "beaters" och"bedlamers" (grönlandssälar resp. ). JonathanBarzdo menar (se ovan) att skinnen måste komma från ännu yngre salar("pups"). Med utgångspunkt från vad som här framförts,förordar att jordbruksutskottetfillstyrker de för framlagda motionerna. Förbudetbör gälla all import av sälskinn. Alltså för skinn och färdigsydda pälsar bådefrån vuxna djur och ungar, och salar generellt oavsett art. Detta dels på grundav djurskyddsskäl - alla djur bör vara fredade under sin yngelperiod, vilketockså är intentionen i jaktlagstiftning - dels på grund av salarnasgenerellt utsatta situafion. importförbud även av faunabevarande skäl.Exemplet Valen är belysande för vad som kan hända om inte åtgärder sätts in itid; Valarjagas fortfarande i kommersiellt syfte, trots rapporter om drasfiskt minskandebestånd. Många forskare hävdar nu att, även om ett totalstopp på valslaktenskulle bli verklighet , många valarter inte har någon chans att överleva.Antalet individer är redan för litet . . . Vianser det också orätt i en demokrati som att kraven från en (1) endafirma med förhållandevis få anställda skulle kunna få större tyngd än den alltstörre opinionen mot sälslakt, bekräftad bl. a. genom en namninsamling 1977som gav 100 000 signaturer. har inget nationalekonomisktintresse av sälskinnshandeln. (1980 var förtjänsten .) Ettförbud förhindrar också betydligt effektivare än överenskommelser av olika slagen osund konkurrens från mindre nogräknade pälsfirmor. OmSverige bestämmer sig för ett importförbud, kan detta bli ett stort och kanskedelvis avgörande beslut för den fortsatta sälslakten och för andra ländersagerande i frågan. JoU1981/82:11 24 Jakt på säl förekommer på ett stortantal platser på vår jord. Över 20-talet olika sälarter är föremål för dennajakt. I flera fall är jaktuttaget kvoterat eller är jakt lagmässigt förbjuden,varför där endast eventuell olaga sådan förekommer. I likhet vad gäller andraanimala naturresurser (t. ex. älg, rådjur, hare) är i de fall populationen ärså stor, att den kan förorsaka avsevärda skadeverkningar. - I fråga om säl inomfiskerinäringen - är en sådan jakt berättigad. Den är dessutom i många fall avstort ekonomiskt värde. Detta gäller i här aktuellt spörsmål t. ex. de arter avsäl som jagas utanför , men även jakt på säl i andra länder.Inom denna jakt förekommer emellertid även jakt på nyfödda ungar avgrönlandssäl och storsal. Denna jakt är ur svenskt synsätt icke acceptabel dåenligt principen för vår jaktlagsfiftning, jakt ej börförekomma. Under ett flertal år har även denna jakt varit föremål för stortinternafionellt intresse. Detta intresse har inriktat sig dels på atthumanisera jaktmetoderna, dels på att söka kvotera jaktuttaget till en lägrenivå, då det bedömes vara ett alltför stort sådant, dels på denjakt som bedrives på nyfödda sälungar. För detta arbetar flera internationella organisationerbland annat inom djurskyddet ofAnimals och två organisationersom sammanslagits till for the Protection ofAnimals. Kontakter har därvid tagits och tas med vederbörande regeringar ochaktuella FN-organ. Vissa framsteg har vunnits men tillfredsställande resultathar ännu ej uppnåtts. En alldeles speciell fråga i detta sammanhang har dockvarit jakten på nyfödda sälungar, en jakt som med rätta upprör en stor opinion. Ett helt nytt grepp på denna frågan har i därvidtagits av som träffat ett avtal med att fill dem anslutna affärsföretag ej saluför pälsvaror fråndessa ungsälar (Whitecoat resp Blueback). Avtalet har visat sig hava en godsanerande verkan. Det har även rönt internationell uppmärksamhet och tordekomma att bli vägledande på flera håll. Enligt SDR:s sätt att se saken bör detta avtal och desskonsekvens kompletteras med en opinionsbildning att ej bära päls från dessadjur eller att köpa föremål tillverkade av sådana ungsälars päls. Att en sådanopinion kan skapas belyses bäst av att det numera knappast finns någon somvågar bära päls av de fläckiga kattdjuren (leopard, ozelot etc). SDR:s uppfattning i den aktuella fråga som upptages imotionerna är därför att man bör stimulera fill ökad påverkan inom allalämpliga internationella organ med syfte att jakt på nyfödda sälungar bekämpasoch bringas att upphöra samt att lämpligt avpassade kvoter för övrig jaktinternationellt utarbetas och antagas. JoU 1981/82:11 25 SDR finner det således ej lämpligt att Sverigeinför ett ensidigt förbud mot import av sälskinn av vad slag det vara må, ej motsätta sig ett förbud mot import av Whitecoat resp Blueback. Ettsådant förbud bedömes emellertid i mycket ringa mån komma att påverka deaktuella förhållandena. Endast en stark internafionell påverkan torde här kunnagiva fillfredsstäl-lande resultat. SDR föreslår härutöver ett uttalat stöd pålämpligt sätt, åt en propaganda mot att köpa eller bära päls av ungsäl(Whitecoat resp Blueback) samt att saluföra av sådant skinn tillverkadeprodukter. Detvill säga en frivillig aktiv insats av medborgarna. Berörda folkrörelser tordevara beredda att aktivt stödja detta arbete.