bet · G501UbU6 · 1981-12-31 00:00:00 — Detta särskilda ansvar innebär att de resurser som skolanförfogar över för att stödja elever med särskilda behov även skall komma deinvandrarelever till godo som bedöms vara i behov av dem. instämmer vidare med TCO som i sitt yttrande över SÖ:sutvärderingsrapport framhåller att, liksom det är naturligt att syo ingår i allskolans undervisning, bör den självklart ingå i hemspråksundervisning ochundervisning i svenska. Det bör enligt statsrådets mening vara naturligt att tatill vara hemspråkslärarnas speciella kapacitet när det gäller socialkontaktverksamhet t. ex. i samband med föräldrakontakter och ivägledningssammanhang. Syoför invandrarelever bör enligt propositionen i princip inte skilja sig frånsyon för alla andra elever. Många invandrarelever har emellertid på grund avsin härkomst och kuhurbakgrund svårigheter i skolarbetet och vid studie- ochyrkesvalet, vilket kan kräva särskilda insatser i det enskilda fallet.Problemen skiftar mellan olika kommuner och mellan olika språkgrupper. Motbakgrund härav erinrar statsrådet om vad dåvarande statsrådet anförtunder anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet budgetproposition(prop. 1980/81:100 bil. 12 s. 263). Där uttalades att länsskolnämnden vidfördelning av den aktuella resursen så långt som möjligt bör utgå från enhelhetsbedömning av situafionen inom skolväsendet i resp. kommun. I en sådanhelhetsbedömning kan också invandrarelevernas behov ingå. Utskottet,som inte har något att erinra mot vad föredragande statsrådet anfört om syo förinvandrarelever, föreslår att avslår motion 1981/82:74 yrkande 2 idenna del samt lägger fill handhngarna vad som har anmälts i propositionen. UbU 1981/82:6 11 3.Övergången till gymnasieskolan och arbetslivet Är 1974 inleddes en försöksverksamhet medmodifierad intagning till gymnasieskolan och uppföljande syo. Försöket innebaratt intagningsnämnderna gjorde en prehminär intagning till gymnasieskolan pågrundval av höstterminsbetygen. De elever som då befanns löpa risk att inte bliintagna på sina förstahandsval erhöll besked därom. Syftet var att det skullefinnas god tid att ge eleverna förstärkt syo medan de fortfarande gick kvar iårskurs 9. Erfarenheterna av verksamheten blev goda, varför den blev reguljärår 1977. 1samma syfte startade /79 försöksverksamhet med sluflig intagningtill gymnasieskolan på grundval av terminsbetyget från höstterminen i årskurs9. Regeringen föreslår nu att detta blir den reguljära ordningen fr. o. m.intagningen till gymnasieskolan inför /84. Enligtmotion 1981/82:76 (yrkande 5) bör försöksverksamheten utvärderas och redovisasför , innan ställning tas till intagning till gymnasieskolan pågrundval av höstterminsbetyget i årskurs 9. Enligt motion 1981/82:73 är enförutsättning för bifall fill propositionen på den nu aktuella punkten attriksdagen uppdrar åt regeringen att låta SÖ utarbeta underlag för deförändringar som behöver göras av skolarbetet i årskurs 9(yrkande 3). Motionärerna menar att det är helt nödvändigt att åtgärder vidtasså att skolarbetet anpassas till de nya förutsättningarna. Riksdagenuttalade vid sitt beslut med anledning av proposition 1978/ 79:180 om läroplanför m.m. (UbU 1978/79:45 s. 59) att ett system med intagning tillgymnasieskolan på höstterminsbetyget i årskurs 9 borde genomföras så snart sommöjligt. Riktpunkten borde vara att intagningen fill /83 gjordes påhöstterminsbetyget . SÖhar i skrivelse till regeringen för kännedom överlämnat trerapporter från kommuner som deltagit i försöket inför / 81. Enutvärdering har genomförts lokalt. Av skrivelse från SÖ till regeringen den 27oktober 1981, till vilken fogats en rapport med utvärdering av försök medintagning till gymnasieskolan på höstterminsbetyget i årskurs 9, framgår att 29kommuner deltog i försöksverksamheten inför innevarande läsår. SÖ avser attgöra en noggrann analys av de erfarenheter som redovisas i den sistnämndarapporten. mening bör intagningen till gymnasieskolan fr.o.m. intagningen /84 ske på höstterminsbetyget i årskurs 9 i . Utskottetfillstyrker förslaget i propositionen vilket ger bättre möjligheter attanpassa elevönskemålen och den gymnasiala organisationen till varandra liksomatt ge ökat syo-stöd till de elever som är osäkra i sitt studie- och yrkesval.En förändring av detta slag påverkar dock samfidigt skolarbetet i denavslutande årskursen. Förslaget i propositionenmåste därför enligt utskottets mening kombi- UbU 1981/82:6 12 nerasmed att nödvändiga åtgärder vidtas så att skolarbetet anpassas till de nyaförutsättningarna på det sätt som föreslås i motion 1981/82:73. SÖbör därför få i uppdrag att utifrån vunna erfarenheter utarbeta underlag förett förändrat arbetssätt i årskurs 9. Regeringen bör föranstalta om de förändringarsom behöver göras av skolarbetet under årskurs 9. Detta arbete bör grundas påden utvärdering som f. n. äger rum angående försöksverksamheten medhöstterminsintagning. Utskottetvill erinra om att intagning på höstterminsbetyget i årskurs 9 gäller enbartvid direktövergång från till gymnasieskolan. Vårterminsbetygetsroll såsom bevis på grundskolekompetens förändras inte. Däremot måste grundernaför höstterminsbetyget ändras så att det får karaktären av ettsammanfattningsbetyg. Utskottet föreslår att med avslag på motion1981/82:76 yrkande 5 godkänner vad som förordats i proposition 1981/82: 15 omintagning till gymnasieskolan på grundval av höstterminsbetyget i årskurs 9.Beträffande anpassning av skolarbetet i årskurs 9 föreslårutskottet att med bifall till motion 1981/82:73 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet här har anfört. beslöt med anledning avproposition 1979/80:145 om åtgärder för att främja ungdomens utbildning igymnasieskolan m. m. bl. a. att kommuner med gymnasieskola genom statsbidragskulle ges möjlighet att anordna yrkesintroduktion förungdomar i åldern som saknar sysselsättning (UbU 1979/80:34, rskr1979/ 80:363). Syftet med verksamheten är att underlätta för ungdomar att trädaut på arbetsmarknaden. erinrar i den nu aktuella propositionen om att yrkesintroduktionenär avsedd att vara ett sista alternativ i de fall eleverna inte kan eller villvälja kursplanebunden yrkesutbildning. Den får därför inte presenteras som ettvalalternativ som annan utbildning. Statsrådet menar attyrkesintroduktionen i stället bör motivera eleven för utbildning. Därförföreslås att den ordningen bör införas att skolstyrelsen efter varjetioveckorsperiod om inte eleven lyckats få fast anställning -bör överväga ominte yrkesintroduktionen kan utbytas mot eller varieras med i första handyrkesutbildning inom någon specialkurs eller linje i gymnasieskolan eller inomgymnasial lärlingsutbildning. Enligtmotion 1981/82:76 yrkande 9 bör besluta att det för varje elev iyrkesintroduktion skall upprättas ett skriftligt individuellt åtgärdsprogramoch att skolstyrelsen har ett kontinuerligt uppföljningsansvar. Iförordningen (1980:534) om försöksverksamhet med introduktionsprogram ochyrkesintroduktion knutna till gymnasieskolan föreskrivs bl. a. attskolstyrelsen skall svara för tillsyn över yrkesintroduktionen hos företagenoch institutionerna och även i övrigt följa hur denna verksamhet bedrivs ochutfaller. Vidare skall det för yrkesintrodukfionen finnas en verksamhetsplan,som skolstyrelsen upprättar. UbU 1981/82:6 13 Utskottet har inhämtat att SÖ tillställerkommunerna inte bara underlag för skolstyrelsens verksamhetsplan föryrkesintroduktionen utan även underlag för överenskommelse - avseende vaijeenskild individ - mellan skolan och den arbetsplats som åtagit sig att ta emoten elev i yrkesintroduktion. Motionärernas krav på individuellt åtgärdsprogramoch kontinuitet i skolans uppföljningsansvar måste som utskottet ser det varatillgodosedda dels genom regeringens förslag att pröva reguljär utbildning istället för yrkesintroduktion efter varje tioveckorsperiod, dels genom deskriftliga överenskommelser mellan skolan och arbetsplatsen som finns . Utskottetsom inte har något att erinra mot regeringens förslag föreslår att riksdagenmed avslag på motion 1981/82:76 yrkande 9 godkänner vad som i propositionen harförordats om yrkesintroduktionen. 4.Samverkan mellan vissa myndigheter Enligt SÖ:s utvärderingsrapport fungerar samarbetetmellan () och SÖ väl, när det gäller att ge arbetsmark-nadsinformafioni skolorna och att medverka i syo-fortbildningen. I fråga omuppföljningsarbetet och praktikplatsackvisifionen kan enligt SÖ samverkanförbättras. Mot bakgrund av det utökade behovet av platser för prao har AMS förregeringen aktualiserat frågan om ansvaret för ackvisi-fionen av sådanaplatser. I skrivelse den 21 augusfi 1981 föreslår AMS att arbetsförmedlingenäven fortsättningsvis skall ha det samlade ansvaret för ackvisitionen underförutsättning att arbetsfördelningen mellan arbetsförmedling och skola blirklarlagd. Skrivelsen kommer att behandlas inom regeringskansliet.Föredragande statsrådet finner i avvaktan på detta inte anledning att nuföreslå någon ändring av den nuvarande ansvarsfördelningen. Utskottetansluter sig till vad föredragande statsrådet har anfört om ansvarsfördelningenmellan skol- och arbetsmarknadsmyndigheter avseende syo inkl. anskaffning avprao-platser. Utskottet förutsätter således att nuvarande regler om ansvaretför ackvisition av platser för prao skall gälla t. v. bör lägga tillhandlingarna vad som anmälts i propositionen. Enligt riksdagsbeslutet om syo skulle SÖsvara för tryckt informationsmaterial och läromedel beträffande ämnes- ochlinjeval i grundskola och gymnasieskola, kompetensfrågor m. m. samt förtjänstematerial i syo-frågor (skolområdet). AMS skulle svara för trycktinformationsmaterial om yrken, arbetsmarknad, utbildningsväsende utanförgrund- och gymnasieskola m. m. samt för tjänstematerial i syo-frågor (arbetsmarknadsområdet)till arbetsmarknadsverkets personal och till skolans syo-funktionärer. I sinutvärderingsrapport har SÖ inget att anföra mot denna ansvarsfördelning. UbU 1981/82:6 14 Enligt statsrådets mening finns det ingenting somtalar för en ändring av de nuvarande principerna för ansvarsfördelningen mellanSÖ och AMS vad gäller produktion och distribufion av trycktinformationsmaterial. Riksdagenbör utan erinran lägga till handlingarna vad som i propositionen anmälts omansvarsfördelningen mellan SÖ och AMS i fråga om produktion och distribution avtryckt informationsmaterial. Det finns f. n. två olika slag av tjänster förfullgörande av syo-funkfio-nen. Den som svarar för syo är en kommunaltanställd funktionär, en syo-konsulent, som ägnar sig uteslutande åt syo inomskolväsendet. Undervisning kan inte ingå i syo-konsulenttjänst. Vid sidan avsystemet med syo-konsulenttjänster finns det kvar ett äldre system medyrkesvalslärare i . De har, i likhet med övriga lärare, statligtreglerade tjänster. Yrkesvalslärartjänstema är till sin konstruktionlärartjänster med nedsatt undervisningsskyldighet. som SÖ har genomfört framgår bl. a. att syo-konsulenterna har sintjänstgöring uppsplittrad på fler skolenheter än yrkesvalslärarna, attyrkesvalslärarna arbetar deltid i betydligt lägre grad än syo-konsulenter ochatt deltidsarbetande syo-konsulenter oftast har ofrivilliga deltidstjänsterberoende på att tjänsten i fråga har utlysts som deltid. Syo-personal medtjänstgöring förlagd till flera skolenheter medför enligt SÖ:s meningadministrativt merarbete och svårigheter att uppfylla krav på kontinuerligainsatser. Det är också svårt för denna personal att ingå i lärarkollegiet. Dekrav beträffande tjänstekonstruktionen som med eftertryck har framförts frånremissinstansernas sida har varit att den skall medge minst en tjänst perskola, att det inte skall finnas tjänster som delas mellan flera skolenheteroch att det ej heller skall förekomma ofrivilliga deltidstjänster. Erfarenheternafrån försöksverksamheten med en specialistfunktion för syon har enligtstatsrådets mening klart visat att den avsedda pedagogiska anknytningen tillundervisningen inte har kunnat förverkligas. Enligt statsrådets uppfattning ärdet vidare uppenbart, bl. a. att nackdelarna med uppsplittring av en helsyo-tjänst på flera skolenheter varit stöne än de fördelar som vunnits genomatt denna syo-specialist kunnat ägna sig enbart åt syo-frågor. Föredragandenanser att syo-funktionärerna i grund- och gymnasieskola bör ges en starkareorganisatorisk anknytning fill undervisningen så att syo-uppgiften kankombineras med undervisning. Sålunda föreslås i proposifionen att försyo-verksamheten skall finnas stadigt reglerade tjänster i grundskola och igymnasieskola, vilket innebär att löneförmåner m. m. för tjänsten skallfastställas under medverkan av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer. 1 denna tjänst skall undervisning kunna räknas in. bedömning bör huvudinnehållet i tjänstgöringen vara syo-verksamhet.Det framhålls i propositionen att det UbU 1981/82:6 15 börvara möjligt att inrätta statligt reglerade tjänster som innefattar endast syo. Arbetsfidsregleringenför de nya tjänsterna bör enligt propositionen anpassas till vad som redan nugäller för sy o-personalen. Arbetsfiden föreslås vara totalreglerad och vidheltidstjänstgöring omfatta . Regeringen föreslår att den nyaorganisationen i fråga om tjänster skall börja tillämpas . avvisar förslag som har framkommit under remissbehandlingen attsyo-funktionärerna skall utgöra en allmän pedagogisk resurs. Detta skulle,menar föredraganden, innebära en helt ny typ av lärartjänst inom skolans ram.En allmän resurslärare måste kunskapsmäs-sigt gripa över hela skolans område,vilket skulle innebära att man ställer orimligt höga krav på vederbörande. Samhällskunskapär enligt propositionen det undervisningsämne som naturiigt anknyter till syo.Statsrådet anser emellertid att även andra ämnen bör komma i fråga vidtjänstekombinationer, både av pedagogiska och framför allt av tjänsteorganisatoriskaskäl. Det finns därvid särskild anledning att framhålla betydelsen av denaturvetenskapligt-tekniskt inriktade ämnena. Jämte syo-utbildning ochämnesutbildning bör en framtida syofunktionärsutbildning även innehållapraktisk-pedagogisk utbildning. Behörig statligt reglerad tjänst somsyo-funktionär bör enligt statsrådets mening vara den som har genomgåttutbildningslinje där syo ingår enligt de förslag som regeringen senareåterkommer med. Utbildningoch fortbildning av syo-funktionärerna bör enligt föredragande statsrådetsmening finansieras inom ramen för de resurser som f. n. ställs till förfogandeför utbildning för undervisningsyrken resp. det nya statsbidraget till lokaltutvecklingsarbete (jfr prop. 1980/81:97). Imofion 1981/82:76 (yrkande 6) avvisas förslaget att nya syo-tjänster enbartomfattande syo skall få inrättas. Det är enligt motionärerna väsentligt attsyo-funktionärerna i sina tjänster har en kombination av syo-verksamhet ochundervisning. uppfattning kan det i vissa fall - det kan vara fråga om en storskolenhet eller speciella förutsättningar hos tjänsteinnehavaren -förskolenheten vara lämphgt att man inrättar en tjänst med enbart syo-uppgifter.Det kan också gälla en syo-konsulent som redan nu innehar tjänst och inte harmöjlighet att vidareutbilda sig i något undervisningsämne. I sådana fall börskolstyrelsen kunna besluta om inrättande av syo-tjänst med enbartsyo-uppgifter. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1981/82:76 yrkande 6. Enligtmotion 1981/82:73 bör det vid sidan om syo-konsulenttjänster med enbartsyo-uppgifter finnas tjänster vari ingår annan verksamhet i skolan, inkl.undervisning. Även om möjlighet finns att fylla ut syo-tjäns-ten medundervisning, bör enligt motionärerna syon vara det helt dominerande itjänsten. Motionärerna är tveksamma fill att utöka syo-funkfionä- UbU1981/82:6 16 rernas grundutbildning genom att tillföra alla ettundervisningsämne. Varken konsekvenserna härav för grundutbildningens totalalängd eller för nödvändiga omprioriteringar inom ramen för nuvarandepersonalutbildningsresurser är belysta i propositionen. Motionärerna anförvidare att det inte har utretts hur den nya tjänstetypen skall kunna kombinerasmed arbete inom den kommunalt reglerade verksamheten i skolan. Motionärernahemställer att återförvisar förslaget om statligt reglerade tjänsterför syo-konsulenter samt begär nytt förslag av regeringen för att bl.a. klarläggahur syo-tjänster skall kunna kombineras med bl. a. undervisning och klarläggamöjligheten att i en kommunalt reglerad tjänst kombinera syo- ochundervisningsverksamhet liksom för- och nackdelar med kommunalt resp. statligtreglerad syo-konsulenttjänst (yrkande 2 i denna del). Enligt motion 1981/82:76 bör uttala attsyo-tjänsterna bör konstrueras med stor flexibilitet beträffande kombinationenav syo-verksamhet och undervisning (yrkande 7). Enligt motion 1981/82:73 medför regeringens förslag storaomprioriteringar inom fortbildningsanslaget. De föreslagna förändringarnaanses inte kunna finansieras inom ramen för nuvarande anslag. Regeringensförslag avseende syo-konsulenternas fortbildning bör därför återförvisas(yrkande 2 i denna del) och ett nytt förslag begäras. I motion 1981/82:77 yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna att regeringen börbeakta i motionen anförda synpunkter, nämligen att tillgängliga medel intetäcker den i propositionen angivna utbildningskompletteringen försyo-funktionärerna som kommer att behövas. Utskottet delar den uppfattning som kommit till uttryck ipropositionen att undervisning i ämne i fortsättningen skall ingå som en del avsyo-tjänsten. 1 och med att undervisning i ämne införs som en reguljär del avsyo-tjänsten bör enligt utskottets uppfattning statligt reglerade tjänsterinrättas för syo-funktionen i och i gymnasieskolan. De börkonstrueras i huvudsaklig överensstämmelse med regeringens förslag. Riktlinjeför anordnandet av tjänster bör vara att större delen av tjänsten utgörs avsyo-uppgifter. Överväganden av främst praktisk natur bör vara vägledande förhur stor omfattning undervisningsdelen av en tjänst skall ha. Det kanexempelvis gälla skolenhetens storlek eller arbetsorganisato-riska problem.Kravet i motion 1981/82:76 om stor flexibilitet bör därför vara tillgodosettutan att gör något särskilt uttalande därom. Utskottet ser vidareinget principiellt hinder i att tjänsten omfattar en del, vars verksamhet reglerasav bestämmelser i skolförordningen och läroplanen, och en del som omfattarsådan verksamhet som helt faller utanför ramen för statlig reglering, såsomsekreteraruppgifter i det lokala planeringsrådet. Det kan vara på sin platsatt här erinra om vad som redan nu gäller för hemspråkslärare och specialläraresåvitt avser möjlighet att tjänstgöra i annan verksamhet än sådan som lyderunder skolstyrelsen. UbU 1981/82:6 17 Vidarefår i musiklärartjänst i ingå fyllnadstjänstgöring vid kommunalmusikskola. Utskottet,som således tillstyrker vad som i propositionen förordats om statligt regleradetjänster för syo-funktionen i och i gymnasieskolan samt föruppföljande syo, föreslår att avslår motion 1981/82:73 yrkande 2 idenna del samt motion 1981/82:76 yrkande 7. Utskottetföreslår att beslutar att den nya organisationen i fråga om tjänsterskall böija tillämpas . mening är det rimligt att räkna med att insatserna försyo-funktionärernas utbildningskomplettering fördelas på . Utskotteterinrar om att den nya organisationen i fråga om tjänster enligt proposifionenskall böija tillämpas först . Fortbildningsverksamheten börsålunda kunna påbörjas före reformens start. Utskottet delar regeringensuppfattning att fortbildningen av syo-funktionärerna bör finansieras inom ramenför de resurser som f. n. ställs till förfogande för lärarfortbildning. Utskottetanser det inte befogat att gör det i mofion 1981/ 82:77 yrkadeuttalandet, varför motionen bör avslås. inte har något att erinra mot vad som i propositionen anförtsbeträffande fortbildning av syo-konsulenter, avstyrks motion 1981/ 82:73yrkande 2 i denna del. Riksdagenbör lägga till handlingarna vad som i propositionen har anmälts i denna fråga. Vissa frågor rörande syo-funktionärernas utbildningbehandlas i tre motioner. Imotion 1980/81:548 krävs en förstärkning av syo-konsulenternas ochyrkesvägledarnas utbildning inom den tekniska sektorn. Som ett led ijämställdhetsarbetet på skolans område krävs i motion 1980/81: 1713 (yrkande3) en översyn av syo-konsulenternas utbildning med hänsyn till deras avgöranderoll när det gäller att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. I mofion1981/82:74 förordas att det för tillträde till den nyasyo-funkfionärsutbildningen skall krävas en tidigare yrkeserfarenhet av minstsamma omfattning som till den nuvarande utbildningen. Beträffandeen förstärkning av syo-konsulenternas utbildning inom den tekniska sektornförutsätter utskottet att detta behov beaktas vid kursplaneutformningen inomhögskolan. Vidare ansluter sig utskottet till vad som i propositionen anförtsom jämställdhetsfrågorna och räknar med att dessa får erforderUgt utrymme ikursplanerna. Beträffande kraven på arbetslivserfarenhet för tillträde tillstudie- och yrkesorienteringslinjen utgår utskottet från att någon minskningavseende tid för yrkesverksamhet i förhållande till nuläget ej kommer att skevid de förändringar av syo-funktionärsut-bildningen som kommer att bliaktuella. Medhänvisning till vad utskottet här har anfört avstyrks motionerna 1980/81:548,1980/81:1713 yrkande 3 och 1981/82:74 yrkande 4. UbU 1981/82:6 18 Det nuvarande statsbidraget till syo utgår ur ettsärskilt anslag under nionde huvudtiteln (C.9 Bidrag till studie- ochyrkesorientering m.m.). Bidraget tillfaller kommuner med ett visst belopp, somberäknas schablonmässigt på elevunderlaget för verksamheten. Förgrundskolans del förordas i propositionen att statsbidraget i fortsättningenbör knytas till det allmänna statsbidraget till . Detta bör skegenom en höjning av den icke undervisningsanknutna delen av förstärkningsresursensom utgår direkt till kommunerna. I gengäld slopas det nuvarande särskildastatsbidraget för syo-verksamhet. Vidare bör statsbidraget till uppföljandesyo samt till de lokala planeringsråden också föras över tillförstärkningsresursen. Den del av tilläggsbidraget som har beräknats förkostnaderna för yrkesvalslärarnas nedsättning av undervisningsskyldigheten försyo bör likaså föras över till förstärkningsresursen. Vid genomförandet avdessa åtgärder bör enligt föredragande statsrådet en reglering ske av hur stordel av förstärkningsresursen som minst skall användas för syo-verksamhet avnyssnämnda slag. Denna miniminivå bör motsvara nuvarande syo-insatser.Täckningen av den del av syo-funktionärens lön som svarar mot hans ellerhennes undervisning får ske som för övriga lärare, dvs. i huvudsak viabasresursen. Beträffandegymnasieskolan föreslås att bidraget knyts till statsbidraget för driften avgymnasieskolor och utformas på så sätt att kostnaderna för staten förblirdesamma som . Regeringenföreslår att de nya principerna för statsbidrag skall gälla för tiden fr. o. m.den 1 juli 1982. Statsbidragetför syo-verksamheten föreslås i motion 1981/82:74 få en sådan utformning attelever med särskilda behov och svårigheter garanteras särskilda syo-insatser.Vidare kan motionärerna inte acceptera att det särskilda statsbidraget föruppföljande syo upphör och läggs in i förstärkningsresursen (yrkandena 2 och3). Mot bakgrund av regeringens förslag att statsbidraget till syo skall ingå iförstärkningsresursen bör enligt motion 1981/82:76 kommunerna medges enbetydande frihet i dispositionen av resurserna. Motionärerna ifrågasätterhärvid behovet av centrala anvisningar om att ett lokalt planeringsråd skallfinnas i varje kommun. De förordar att skolstyrelserna själva får välja formerför kontakten mellan skola och arbetsliv (yrkande 8). Utskotteterinrar om att den grundläggande principen för det nuvarandestatsbidragssystemet för är att resurserna skall fördelas efterbehoven i skolorna. Det nya system för statsbidrag fill syo-verksamhet somregeringen nu föreslår är avsett att ytterligare underlätta en sådanfördelning. Utskottet har i det föregående haft anledning att erinra om skolansansvar för elever med särskilda behov.