bet · G501JuU38 · 1981-12-31 00:00:00 — Med detsagda avstyrker utskottet bifall till motion 2012 i denna del. I motion 1219 förordas att en av denya ekonomiska rotlar som avses bli tillskapade nästa budgetär skall inrättas iSkövde polisdistrikt. Inom polisväsendet har, för att bekämpa bl. a. denekonomiska brottsligheten, tillskapats en särskild organisafion i form avekonomiska rotlar. Sådana rotlar finns f n. - förutom vid -vid tolv polisdistrikt, nämligen i , , , ,, , , , , , och . För nästa budgetår föresläs som sagts attytterligare 16 polismän sätts in i kampen mot den organiserade och denekonomiska brottsligheten. Departementschefen uppger att han iregleringsbrevet för nästa budgetär kommer att föreslå regeringen att - ienlighet med önskemål därom ytterligare fyra ekonomiskarotlar inrättas. I sin anslagsframställning för /83 anförderikspolisstyrelsen att de nya ekonomiska rotlarna borde inrättas i ,, och polisdistrikt. Departementschefen uttalar ibudgetpropositionen inte nägot om var de ekonomiska rotlarna lämpligen börinrättas. Frågan om i vilka polisdistrikt ekonomiska rotlar skallinrättas ankommer det på regeringen att besluta om. Enligt utskottets meningligger det i sakens natur att de ekonomiska rotlarna tillförs de polisdistriktdär behovet av sådan rotel är störst, och i detta hänseende bör integöra något särskilt uttalande. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill motion 1219. Rekryteringsfrågor m. m. I motion 390 föreslås att man förpolisutbildningen inrättar ytterligare en eller ett par rekryteringsvägar, vidsidan av de nuvarande, till tjänst inom polisväsendet. Motionärerna pekarsärskilt på behovet av att kunna rekrytera personer med företagsekonomiskbakgrund eller liknande. Polisberedningen bör enligt motionärerna gestilläggsdirektiv att utreda hithörande frågor. I mofion 859 förordas att polisorganisationen förstärksmed personer som har en kvalificerad ekonomisk och/eller juridisk utbildning.Enligt motionärerna bör detta ske bl. a. genom direktrekrytering och genom JuU 1981/82:38 20 Vidare bör rekryteringen av polisaspiranter inriktas på bl. a.personer med intresse för spaning och utredning av ekonomiska brott. Utskottetvill framhålla att den organiserade och den ekonomiska brottsligheten oftagäller förfaranden som är mycket svåra att utreda. Föratt kunna tränga in i komplicerade transaktioner av olika slag får poliser ochåklagare speciell utbildning. Det finns dessutom för båda myndigheternamöjligheter att vid behov anlita utomstående experter frän t. ex.revisionsbyråer. För polisväsendets del är sålunda under anslagsposten Vissakostnader för förundersökning m. m. i budgetpropositionen föreslaget ettförslagsanslag av knappt 7,5 milj. kr. som kan tas i anspråk för bl. a.anlitande av utomstående experter. Med hånvisning härtill, anser utskottet attvad som i denna del anförts i motion 859 inte bör föranleda vidare åtgärd. Fråganom att inom polisväsendet anställa kvalificerad ekonomisk expertis berörs ibudgetpropositionen. Departementschefen anför att sädan expertis kan utgöra ettvärdefullt komplement till de traditionella utredningsresurserna och härigenomvara ägnad att öka polisens effektivitet pä detta område. Utskottet kaninstämma i detta och välkomnar den förstärkning om fyra tjänster förkvalificerade ekonomer som, enligt vad departementschefen uppger, föresläs bliinrättade under nästa budgetär. Utskottet utgår från att regeringen ävenframdeles söker få till stånd förstärkningar av detta slag i den mån det bedömslämpligt. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 859 i dennadel. Närdet sedan gäller motionsönskemålen om att undersöka möjligheterna av att förpolisutbildningen finna nya rekryteringsvägar - vid sidan om de nuvarande -fill tjänst inom polisväsendet vill utskottet först peka pä att olika frågorrörande polisutbildningen var aktuella i samband med polisreform. Vidden reformen lades riktlinjer fast för polisutbildningen (prop. 1980/81:13 s.124, JuU 24, rskr 210). Riktlinjerna innefaUade ett principförslag om en nysammanhållen grundutbildning som skall bestå av tre delar: grundkurs I,alterneringstjänstgöring jämte praktik utanför polisverksamheten samtgrundkurs II. Nuvarande assistentkurs och inspektörskurs I - somutgör vidareutbildning - tas bort ur utbildningsgången. Behovet avvidareutbildning skall i stället tillgodoses genom bl. a. funk-tionsinriktadespecialkurser. Till sådana kurser är att hänföra specialutbildning i t. ex.trafikövervakningstjänst, kvalificerad utredningsverksamhet beträffandeekonomisk brottslighet och kriminalteknik. Enligtvad departementschefen uttalade i samband med polisreformen (prop. s. 128)skulle de funktionsinriktade specialkurserna uppenbarligen komma att spela enmycket viktig roll i det nya systemet, eftersom behovet av fortbildning förspeciella uppgifter är framträdande pä vissa områden. Det sagda gällde isynnerhet de polismän som avdelas för spaning mot och utredning av kriminalitetsom kan hänföras till den organiserade öch den ekonomiska brottsligheten. JuU 1981/82:38 21 Här skall tilläggas att olika frågor rörandepolisutbildningen undersöks närmare av polisberedningen (Ju 1981:02). förut har sagt gäller den organiserade och den ekonomiskabrottsligheten ofta förfaranden som är kvalificerade och mycket svåra attutreda. Detta ställer naturligtvis krav på att den personal inom polisen somhandhar spaning och utredning av den ifrågavarande brottsligheten har en förändamålet lämplig utbildning pä området. a. genom de nämndafunktionsinriktade specialkurserna får polisen utbildning pä det ekonomiskaområdet som svarar mot dessa krav. I sammanhanget vill utskottet ocksåframhålla att man såväl vid utbildning av polispersonal som viddirektrekrytering av personal för speciella funktioner måste hålla i minnet attden brottslighet som det här gäller rör fält som är under en ständigutveckling. Detta ställer krav på att bl. a. utbildningen är anpassbar tillolika uppkommande situationer. Medhänvisning till det anförda ställer sig utskottet tveksamt till behovet av nyarekryteringsvägar inom polisutbildning. Motionsönskemålen härom innebär delvisett frångående av ställningstagande rörande polisutbildningen isamband med polisreform, något som utskottet inte villställa sig bakom. Utskottetanser emellertid att de i motionerna aktualiserade frågorna har en vissanknytning till de frågor som polisberedningen har att närmare undersöka.Enligt utskottets mening bör beredningens arbete beträffandeUtbildningsfrågorna avvaktas innan ställning tas till behovet av nya rekryteringsvägarinom polisutbildningen. Meddet anförda avstyrker utskottet bifall till motion 390 och motion 859 i dennadel. Lekmannainflytande i lokal polisstyrelse I motion 664 framhålls att det är av stor betydelseför att åstadkomma en riktig fördelning av polisens lokala resurser att deförtroendevaldas inflytande på polisens verksamhet ökas. I de lokalapolisstyrelserna bör enligt motionärerna de förtroendevalda ges möjlighetertill prioriteringar i fråga om polisens verksamhet i distriktet. Det anfördabör ges regeringen till känna. Defrågor som tas upp av motionärerna behandlades utförligt i samband med attriksdagen beslutade riktlinjer för en reform i fråga om polisensuppgifter, utbildning och organisation m.m. (prop. 1980/81:13, JuU 24, rskr210). a. stora förändringar i fråga om metoderna för resursfördelningentill de lokala polisdistrikten. Den fördelning av personalen som läggs fastcentralt begränsas i huvudsak till att det för varje distrikt fastställs enbasorganisation. Vid sidan härav skall finnas s. k. fria resurser. Beträffandedem skall gälla att indelningen av personalen ankommer pä den lokalapolisstyrelsen (om det inte är fråga om regional polisverksamhet). JuU 1981/82:38 22 Rikfiinjerna innebär vidare en ökad beslutsbehörighetför de lokala polisstyrelserna. De förvandlas från ett i huvudsak rådgivandeorgan till ett i egentlig mening styrande organ för polisen. Bland de uppgiftersom bör ankomma på polisstyrelsen i plenum ingår att fatta de långsiktigabesluten om fördelningen och användningen av resurserna inom poHsdistriktet.Lekmannainflytandet ökas därigenom att maximiantalet förtroendevaldaledamöter i polisstyrelsen höjs från åtta till fio. Ienlighet med beslut ankommer det polisberedning (Ju1981:02) att närmare belysa avgränsningsfrågor rörande uppgiftsfördelningenmellan polisstyrelsen i plenum och polischefen samt att närmare undersöka detlämpliga förhållandet mellan basorganisationen och de s. k. fria resurserna i distrikten. uttalade (JuU 1980/81:24 s. 7) är den nu beskrivnaordningen väl ägnad att tillgodose önskemålen om att decentraliseraverksamheten och säkerställa ett faktiskt lokalt medborgarinflytande överpolisväsendet. Eftersom beslut ligger helt i linje medmotionsönskemålet erfordras ingen åtgärd från sida med anledning avmotionen i här behandlad del. Polisenssociala och hjälpande funktioner I motion 2031 begärs att skall uttala attpoUsens sociala och hjälpande verksamhet skall utgöra en viktig funktion ipolisarbetet. Denfräga om polisens uppgifter som tas upp i motionen intog en framskjuten platsvid beslut om en polisreform (prop. 1980/81:13, JuU 24,rskr 210). De beslutade riktlinjerna för reformen innebär bl. a. att det lagtssärskild tonvikt vid polisens hjälpande verksamhet som en självständigpolisuppgift vid sidan av den huvudsakliga uppgiften att upprätthålla allmänordning och säkerhet. Utskottet framhöll att utskottet säg en fördel häri.Uppgifter rörande det praktiska genomförandet av polisreformen har anförtrotts1981 års polisberedning (Ju 1981:02). I enlighet med beslut ankommerdet också på polisberedningen att lägga fram förslag till utformning av enpolislag. I direktiven till polisberedningen nämns särskilt att i den nyalagen bör betonas polisverksamhetens roll som ett led i samhällets samladeinsatser för social trygghet och samhällsgemenskap. Detpågående arbetet med att genomföra polisreformen ligger, som framgår av detanförda, helt i linje med det önskemål som bår upp motionsyrkandet. Dettapåkallar därför enligt utskottets mening inte någon åtgärd frän riksdagenssida. 1 motion 1229 framhålls betydelsen av ett gottsamarbete mellan passpolisen och tullens narkotikaspanare. Passkontrollantenkan ofta tipsa tullen om t. ex. narkotikakurirer och därmed pä ett verksamtsätt bidra till JuU 1981/82:38 23 ökadeffektivitet i tullens arbete. Enligt motionärerna bör framhållavikten av att regeringen vid prioritering av olika tjänster inom polisväsendetbeaktar värdet av ett tillräckligt antal tjänster som passkontrollanter.Motionen mynnar ut i en begäran om ett tillkännagivande om behovet av en välfungerande verksamhet vid passkontrollen. Förraåret ställde sig bakom ett motionsönskemål om en översyn avpasskontrollens organisation (SkU 1980/81:38, rskr 229). Vederbörande utskottuttalade att regeringen utan dröjsmål borde låta pröva förutsättningarna föratt samordna passkontrollanternas och tullens verksamhet och förordade enförutsättningslös översyn av passkontrollens organisation. Regeringen() har därefter uppdragit åtgeneraltullstyrelsen och att gemensamt göra en översyn avpasskontrollorganisationen. Därvid skall bl. a. prövas förutsättningarna föratt samordna passkontrollanternas och tullens verksamhet. Enligt vad utskottetinhämtat kommer uppdraget att redovisas till regeringen . Somframgår av det anförda är spörsmålet om samverkan och samordning mellanpolisen och tullen i fråga om passkontrollen redan aktualiserat i regeringen.Utskottet, som utgår från att också vikten av effektivitet i fråga omnarkotikaspaning beaktas i detta sammanhang, finner att motionen inte påkallarnågon åtgärd från sida. Åtgärdermot innehav av kniv I mofion 1704 begärs snabba åtgärder mot innehav avknivar och liknande vapen. Detenda förbud mot innehav av knivar som finns f. n. gäller s. k. springstiletteroch springknivar och riktar sig mot personer som är (förordning1959:312 om förbud mot innehav av vissa stiletter m. m.). Enligt reglerna ombeslag i 27 kap. (RB) kan bl. a. polisen under vissaförutsättningar ingripa mot innehav av t. ex. knivar. För att ett föremål skallkunna tas i beslag krävs enligt 27 kap. I § RB att det skäligen kan antas attföremålet antingen har betydelse för en brottsutredning eller har avhänts nägongenom brott eller är förverkat pä grund av brott. Enligt 27 kap. 14 a § RB kanvidare föremål som skäligen kan antas vara förverkade enligt 36 kap. 3 §brottsbalken (BrB) tas i beslag. 1 det sist nämnda lagrummet föreskrivs attförverkande fär ske - oavsett om brott föreligger eller inte - av föremål sompä grund av sin särskilda beskaffenhet och omständigheterna i övrigt kanbefaras komma till brottslig användning. Vissa vapen kan således tas i beslag ochförklaras förverkade som typiska brottsverktyg. Detfinns uppgifter som tyder på att gatufridsbrotten har ökat kraftigt undersenare är. Dessa brott begås i huvudsak mot offer som är främmande förgärningsmannen (BRÅ Rapport 1980:1). Antalet anmälda fall av misshandelutomhus där offret inte tidigare träffat gärningsmannen har sfigit med närmare15% (propositionen s. 113). JuU 1981/82:38 24 Enligt en studie som utförts med s. k. offermetodikkan (ca 325000 fall) av våldsbrotten hänföras till. någon form av"gatuvåld". Utsatta yrkesgrupper är de som arbetar inom sjukvärdeneller annan social verksamhet, poliser, väktare samt personal inomkollektivtrafiken. Om man ser till åldersfördelningen är det de yngsta männensom utgör den största riskgruppen. (1981:Levnadsförhållanden, Rapport nr 24, se också BRÅ Rapport 1981:1.) År1981 behandlade jusfitieutskottet en motion om att polisen skulle få rätt att ivissa situationer omhänderta knivar under en begränsad fid. Utskottet avstyrktebifall till motionen men uttalade att den tanke som lanserats imotionen var väl värd att prövas, och utskottet utgick från att så skulle skeutan nägot särskilt initiativ från (JuU 1980/81: 33 s. 18 f). Fråganom åtgärder mot innehav av kniv har diskuterats i kammaren senast i januari1982. Justitieministern besvarande dä en fråga i ämnet och uttalade att hansjälv trodde att det kunde finnas fog för en vidgad rätt att inskrida motomotiverade innehav av knivar. Det skulle inte vara fråga om ett knivförbudutan om en rätt för polisen att i vissa situationer - när vederbörande ärberusad eller narkotikapåverkad eller befinner sig i en allmänt sett farligsituation - ta hand om knivar och andra liknande vapen. (protokollden nr 56, se även protokoll nr125 och nr 37.) År1979 tillsatte en projektgrupp för utredning och förslagtill åtgärder med anledning av ökningen av antalet våldsbrott ,särskilt med avseende på väldet på gator, allmänna platser och allmännakommunikationsmedel. Gruppen avser också att ta fram underlag för en bedömningav i vad mån det behövs en vidgad rätt att ingripa mot omotiverade innehav avknivar. Gruppen väntas avlämna en rapport . När den föreliggeravser justitieministern, enligt vad han uttalade i det tidigare nämndafrågesvaret, att överväga om särskilda åtgärder bör vidtas. Enligt vadutskottet har inhämtat pågår ipom ett visst förberedandearbete som är inriktat på lösningar i linje med dem som jusfiUeministernskisserade i frågesvaret. Utskottethar tidigare uttalat att samhället kraftigt måste motverka tendenserna tillatt vapen av olika slag i ökad utsträckning kommer till användning vid bl. a.våldsbrottslighet (JuU 1981/82:15 s. 21, se också JuU 1980/81:26 och 33). Utskottethar således stor förståelse för de tankar som förs fram i motionen ochutskottet vill - i linje med vad motionären anför - särskilt framhållaangelägenheten av att insatser görs för att förhindra att ungdomar utan foginnehar knivar eller andra farliga vapen. Med hånsyn till de överväganden sompågår anser utskottet dock att någon åtgärd inte är påkallad från riksdagenssida med anledning av motionen. JuU 1981/82:38 25 Utskottets ställningstaganden i det föregående tillfrågor rörande polisens bekämpande av narkotikabrottsligheten och denekonomiska kriminaliteten innebär att utskottet har godtagit regeringensförslag till vilka resurser som bör anslås för dessa ändamål. Utskottetgodtar även i övrigt regeringens förslag medelsberäkning under förevarandepunkt. I budgetpropositionen begärs bemyndigande förregeringen att utfärda bestämmelser om avgifter till staten för polisbevakningi samband med vissa vägtransporter. Ikungörelsen (1964:793) om ersättning till statsverket vid anlitande av polismänför polisbevakning på enskild bekostnad finns närmare bestämmelser om denersättning som skall betalas till statsverket för polisbevakning som detåligger en enskild att bekosta. Reglerna härom innebär bl. a. att den enskilde,om polisman anlitas för polisbevakning, till staten skall betala . förvarje påböijad Umme av polismannens tjänstetid som åtgår för bevakningen ochden därav föranledda resan. Om staten tillhörig bil används vid bevakningenskall den enskilde dessutom betala . Bestämmelser om i vilkafall ersättning skall utgå finns i allmänna ordningsstadgan (1956:617) ochlagen (1956:618) om allmänna sammankomster. Riksdagenhar i sitt principbeslut om polisens uppgifter, utbildning och organisation m.m. ställt sig bakom tanken på att avgiftsbeläggning av polisbevakning utvidgastill att gälla andra områden (prop. 1980/81:13 s. 42, JuU 24, rskr 210). Enförutsättning för att avgift skall fä tas ut bör enligt beslut varaatt fräga är om avgifter som i praktiken har utpräglad karaktär av service åtenskilda personer eller företag och som förekommer i en viss ganskaregelbunden omfattning. Som exempel på sådana fall nämndes bl. a. s. k. bredatransporter, värdetransporter och anslutning av larmanordningar tillpolisstafioner. Förpolisbevakning av värdetransporter och för den service som polisen ger i frågaom direktanslutna larmanläggningar utgår f n. inte någon ersättning tillstaten. Departementschefen uppger att han ämnar föreslå regeringen att beslutaom bestämmelser och avgifter till polisen på dessa områden. Vidvissa länga, breda eller tunga vägtransporter krävs att polisbevakning(eskort) sker. Sådan bevakning sker f. n. utan kostnad för den enskilde.Departementschefen anför att det är rimligt att ersättning utges förpolisväsendets självkostnader för den polisbevakning som avses här. Enligtdepartementschefen bör denna ersättning, liksom för polisbevakning vidvärdetransporter, beräknas enligt samma grunder som i fråga om bevakning somavses i den tidigare nämnda kungörelsen. Utskottet ansluter sigtill departementschefens uppfattning i fråga om JuU1981/82:38 26 avgiftsbeläggning av de angivna vägtransporterna. Regeringensbegäran om bemyndigande att utfärda bestämmelser om avgifter till staten förpolisbevakning i samband med dessa tillstyrks. attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Lokala polisorganisationen:Förvaltningskostnader för /83 anvisar ett förslagsanslag av3646463000 kr., 2. beträffandepolisens resurser för narkotikabekämpningen attriksdagen avslår motion 1981/82:209 i denna del (yrkande 1 delvis), 3. beträffande resurser förnarkotikabekämpningen i auriksdagen avslår mofion 1981/82:1218, attriksdagen avslår motion 1981/82:209 i denna del (yrkande 1 delvis), beträffandepo/we/;.? attriksdagen avslår motion 1981/82:209 i denna del (yrkande 2 delvis), 6. beträffandeprioriteringar inom polisväsendet att avslår motion 1981/82:859 i denna del(yrkande 2), - 7. beträffande stödet till polisens ekonomiska rotlar attriksdagen avslår motion 1981/82:1578 i denna del (yrkande 3), 8. beträffande omfördelning avpolismanstjänster för bekämpande av ekonomisk brottslighet attriksdagen avslår motion 1981/82:2012 i denna del (yrkande 2), 9. beträffandeekonomisk rotel i aUriksdagen avslår motion 1981/82: 1219, 10. beträffande anlitande avutomstående experter i polisarbetet att avslår motion 1981/82:859 i denna del (yrkande 3 delvis), 11. beträffandedirektrekrytering av persoiud utan polisutbildning att avslår motion 1981/82:859 i denna del (yrkande 3 delvis), 12. beträffandenya rekryteringsvägar för polisutbildningen anriksdagen avslår mofion 1981/82:390 och motion 1981/82:859 i denna del (yrkande3 delvis), 13. beträffandelekmannainflytande i lokal polisstyrelse attriksdagen avslår motion 1981/82:664 i denna del (yrkande 1), beträffandepo//.se/i.? sociala och hjälpande funktioner attriksdagen avslår motion 1981/82:2031 i denna del (yrkande 4), JuU1981/82:38 27 15. beträffande pfl.y5A'o«//-o// attriksdagen avslår motion 1981/82: 1229, 16. beträffande åtgärder mot innehav avkniv att avslår motion 1981/82: 1704, 17. beträffande avgiftsbemyndigande attriksdagen bemyndigar regeringen att utfärda bestämmelser om avgifter tillstaten för polisbevakning i samband med långa, breda eller tunga transporter. Lokala polisorganisationen: Utrustning. Regeringen harunder punkt B 5 (s. 48-50) föreslagit att till : Utrustning för /83 anvisa ettreservationsanslag av . Regeringens förslag under dennapunkt innebär en ökning av anslaget med drygt 5,2 milj. kr. i förhållande tillanslaget för innevarande budgetår. Huvuddelen av anslaget avser medel för inköpav inventarier och annan utrustning till nya polislokaler. Under denanslagspost som avser övrig utrustning beräknas . för utrustning tillnarkotika- och spanings-rotlar. Medlen är avsedda för spaningstekniskutrustning säsom teleobjek-tiv, elektroniska ljusförstärkare m. m. Vidareberäknas ca 1,2 milj. kr. för ytterligare utrustning till de polisdistrikt därdet finns kärnkraftverk. När det gäller frågan om teknisk utrustning för polisensnarkotikabekämpning uppger departementschefen att frågan om ökade resurser pådetta område kommer att tas upp i en senare proposition om alkohol- ochnarkotikamissbruket. Den propositionen har numera förelagts (prop.1981/82:143). Chefen för framhåller där (prop. 114) att narkotikarotlarna är i behov av ytterligare teknisk utrustning, ochhan föreslär därför att medel för ändamålet ställs till förfogande. Sammanlagt1,1 milj. kr. beräknas för radiomateriel och för optisk utrustning m. m.beräknas 0,4 milj. kr. Utskottet avser att behandla förslaget i dennaproposition senare under . Mot bakgrund av föreliggande förslag rörande den tekniskautrustningen för narkotikabekämpningen anser sig utskottet kunna godta detförslag till medelsberäkning i denna del som läggs fram i budgetpropositionen.Även i övrigt godtar utskottet det av regeringen föreslagna utrustningsanslagettill polisen. att till : Utrustning för /83 anvisar ettreservationsanslag av . Inköp av motorfordon m.m. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt B 6 (s. 50-52) och hemställer att till Inköp avmotorfordon m. m. för /83 anvisar ett reservationsanslag av47491 . JuU1981/82:38 28 Underhåll och drift av motorfordon m. m. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt B 7 (s. 52 och 53) och hemställer att till Underhåll ochdrift av motorfordon m.m. för /83 anvisar eU förslagsanslag av170781 . Närvarande: (), (), ÅkePolstam (c), (), i (fp), (),(), (), (), (), EllaJohnsson (c), (), (), () och (). (), (),(), (), (), ()och () har avgett följande reservationer. Narkotikabrottsligheten (punkt 2) Reservanterna anser att den del avutskottets yttrande på s. 9 som börjar med "Enligt utskottets" ochslutar med "denna del" bort ha följande lydelse: Frågan om resursförstärkningar till polisen förnarkotikabekämpningen aktualiseras genom den nämnda propositionen omåtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket som utskottet kommer attbehandla senare i vår. Utskottet anser sig därför nu kunna godta deresursförstärkningar för polisens narkotikabekämpning som föreslås ibudgetpropositionen. Med det sagda avstyrker utskottet bifall till motion 209 idenna del. Ekonomisk brottslighet (punkt 2, mom. 8) dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 18 med "Vid bedömningen" och slutar på s.19 med "denna del" bort ha följande lydelse: .luU1981/82:38 29 Statsmakterna har under en följd avår uttalat att kampen mot den ekonomiska brottsligheten skall ges en högprioritet inom polisväsendet.