bet · G501TU17 · 1981-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets mening har den nyahandläggningsordningen skapat garantier för att indragning av kustpersonal intesker utan att intressenter av det slag som omnämns i motionerna betettstillfälle att redovisa hur en sådan indragning skulle påverka deras verksamhet.Utskottet vill i sammanhanget erinra om sitt uttalande i betänkande TU1980/81:31 att ambitionen inte får begränsas till att undvika onödigaindragningar av personal utan att det är angeläget att och andraberörda myndigheter även aktivt verkar för att tillskapa nya arbetsuppgifter påfyrplatserna. Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionerna inte bör föranleda någon åtgärd från sida. I motion 1981/82:1390 (m) framhållsatt lotsplatserna i och har öppet medanlotsplatsen i har s. k. dispositionsdygn som omfattar för attden sjöfart som går genom sundet skall kunna få lots dygnet runt. Deförändringar i förordningen om lotsavgifter som genomfördes harenligt motionären inneburit TU1981/82:17 11 att de som önskar anlita lots för passage av Kalmarsundsdjupränna mellan och 05.00 måste erlägga en lotsavgift som är en tregånger så stor som normaltaxan vilket medför att åtskilliga fartyg söker sigutanför med ökad haveririsk som följd. Motionären anser att det enklaste sättetatt lösa frågan är att besluta att skall vara öppen förgenomfartstrafik . I motion 1981/82:1853 (vpk) framhålls att förändringen iförordningen om lotsavgifter som i vissa fall innebär en tredubbling avavgifterna drabbat de mindre hamnarna hårt. Enligt mofionen finns det ingen anledning att på detta sätt spara innågra då även de mindre hamnarna måste vara kvar och utgöra enviktig del av vårt framtida transportsystem. I motion 1981/82:1873 (s) yrkas dels att avgifter försjösäkerhetstjänstens lotsning utformas så att sjösäkerheten ej äventyras, delsatt avgiften får en från hamnsynpunkt mera neutral utformning. Enligtmotionärerna kommer den kraftiga höjningen av lotsavgifterna att medföra attfartyg ger sig in i farleder utan lots och därmed hotar sjösäkerheten vilketstrider mot av tidigare uttalade riktlinjer. Det framhålls också attsystemet med trefaldiga lotsavgifter påverkar hamnverksamheten på så sätt attde hamnar som har sådana straffavgifter mister en del av sin attraktivitet. Efter framställning från beslutaderegeringen att lotsavgifterna skulle höjas fr. o. m. den 1januari 1982. Beslutet innebar dels en generell höjning av avgifterna, dels atten kraftigt förhöjd avgift infördes för lotsning under tid då lotsplats enligtsjöfartsverkets föreskrifter är stängd. Den förhöjda avgiften är såstor som ordinarie taxa. Enligt vad utskottet erfarit står vid en del lotsplatserbåtmän och lots till förfogande för lotsning även på tider då lotsplatsenenligt föreskrifter skulle vara stängd. Konsekvensen avregeringsbeslutet blir att även i dessa fall lotsavgifterna kommer att sättastill den ordinarie taxan vilket inte torde ha varit avsikten medbeslutet. Utskottet delar motionärernas uppfattning att de beslutadeförändringarna i lotsavgifterna kan medföra negativa konsekvenser inte minstvad gäller konkurrensförhållandena mellan olika hamnar. För att undanröja deuppkomna olägenheterna har beslutat attsätta ned den förhöjda avgiften till en och en halv gånger ordinarie taxa i defall lotsplatsen hålls öppen enligt vaktlista, turfördelningslista ellerliknande trots att den enligt föreskrifter skall hållas stängd.Enligt verket sker den beslutade nedsättningen av taxan i avvaktan påresultatet av en pågående översyn av lots- och fyrkungörelsen och däravföranledda ändringar i lotsavgiftsförordningen. Utskottet finner det tillfredsställande att sjöfartsverkethar beslutat att sätta ner de förhöjda lotsavgifterna. Därmed torde de problemsom motionärerna pekat på väsentligen kunna undvikas. TU1981/82:17 12 sammanhanget understryka betydelsen av att verket vid sinöversyn av lotsavgifterna beaktar att dessa fastställs på ett sådant sätt attkonkurrensförhållandena mellan olika hamnar inte påverkas. Likaså villutskottet understryka vikten av att lotskungörelsen, lotsavgifter och serviceutformas på ett sådant sätt att fartygen stimuleras att anlita lots där sjö-och miljösäkerhet så kräver. Med hänvisning till det anförda synes syftena med motionernatill väsentlig del vara tillgodosedda varför de inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. I motion 1981/82:792 (m) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till lag om åtgärder till skydd försvensk sjöfart mot osund konkurrens. Enligt motionen medger inte existerande lagstiftningingripanden mot exempelvis osund priskonkurrens från statshandelsländer ochländer som tillhandahåller bekvämlighetsflagg. Motionärerna anser att det ärangeläget att inför en lagstiftning som ger regeringen befogenhet attvidta åtgärder i samklang med åtgärder som kan komma att beslutas av övrigasjöfartsnationer i västvärlden. Med anledning härav, framhåller de, är detolyckligt att det förslag till proposition som utarbetats inomregeringskansliet och som underställts lagrådets prövning ännu inte förelagtsriksdagen. gjorde och ett gemensamt uttalande angående sjöfartspolitik.Organisationerna hemställde att regeringen - i likhet med vad som skett iflera stater - skulle lägga fram ett förslag till lagstiftning, som möjliggöringrepp mot utländska rederier som bedriver priskonkurrens efter normer som tersig främmande för en sund marknadsekonomi, att användas för koordineradeåtgärder på bred västeuropeisk bas. I den sjöfartspolitiska propositionen framhölls attSverige, i likhet med andra sjöfartsnationer, bör skydda sin sjöfart mot såväldiskriminering som andra skadliga åtgärder. Föredraganden anmälde att han hadeför avsikt att påbörja ett lagstiftningsarbete i detta syfte. Detta uttalandelämnades utan erinran från sida (prop. 1979/80:166, /80:30,rskr 1979/80:412). Regeringen beslutade att inhämtalagrådets yttrande över ett inom utarbetat förslag till lagom åtgärder till skydd för svensk sjöfart. I lagrådsremissen föreslås attregeringen får möjlighet att föreskriva åtgärder till skydd för svensk sjöfartom denna drabbas av diskriminering, priskonkurrens som bedöms vara snedvridandeeller andra förfaranden till skada för sjöfartsnäringen. Åtgärderna skallendast vidtas i samarbete med andra traditionella sjöfartsländer. Lagrådetlämnade sitt yttrande till förslaget . Regeringen har ännuinte förelagt någon proposition i frågan. Utskottet vill för sin del slå fast det angelägna i attden svenska sjöfarten inte skadas av osund priskonkurrens på fraktmarknaden eller andra TU1981/82:17 13 Utskottet konstaterar att ettlagförslag till skydd för svensk sjöfart har utarbetats i enlighet med vad somangavs i den sjöfartspolitiska propositionen. Detta måste tolkas som attSverige med kraft är berett att skydda svenska sjöfartsintressen mot osundkonkurrens. Ett flertal länder inom har redan infört en sådanlagstiftning. Det gäller t. ex. samtliga . Utskottet förutsätter attregeringen noga följer hur statshandelsländernas och andra länders prispolitikpåverkar den svenska rederinäringens bestånd och utvecklingsmöjligheter samtingående prövar behovet att förelägga det utarbetade lagförslaget.Det är självfallet angeläget att ett nära samarbete i dessa.frågor sker medandra sjöfartsnationer inom och EG. Med hänvisning till det anförda synes syftet med motionentill väsentlig del vara tillgodosett varför den inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. I motion 1981/82:1136 (s) yrkas attriksdagen uttalar att regeringen bör uppdra åt transportforskningsdelegationenatt i samarbete med skånska varv och övrig industri utveckla etttransportsystem för närsjöfart. Motionärerna hänvisar dels till närsjöfartsutredningensförslag till transportsystem där stycke- och partigods sjötransporteras påro-ro-fartyg med landsvägstrailers som lastbärare, dels till ett system förnärsjöfart som utvecklats vid tekniska högskolan i . Enligt motionärerna ärdet viktigt att pågående utredningsarbete kan fullföljas vilket sannoliktkräver statligt initiativ. Utskottet betraktar de transportsystem med kombineradesjö- och, landtransporter som omnämns i motionen som intressanta. Denna typ avtransportsystem kan tänkas vara ett av flera tänkbara sätt att öka den andel avtransportarbetet som sker till sjöss. Utskottet har vid flera tillfällenuttalat att en sådan utveckling är önskvärd. Regeringens ställningstagande tillnärsjöfartsutredningens förslag bör dock avvaktas. Utskottet har denprincipiella inställningen att endast i undantagsfall bör taställning till vilka frågor som olika forskningsorgan skall prioritera inomrameri för sina resurser. Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionen i denna del inte bör föranleda någon åtgärd från sida. I motion 1981/82:1861 (s) yrkas attriksdagen anhåller att regeringen framlägger förslag om regler och bestämmelserför användning av flytväst i samband med båtfärder. Enligt motionen skulle många tillbud få en lyckligareutgång om de inblandade använde flytväst. Motionärerna framhåller att i sambandmed tvingande bestämmelser bör minimikrav på flytvästars säkerhet fastställas.De framhåller vidare att vid båtförsäljning bör minst en flytväst ingå i köpetoch att båtuthyrare bör åläggas att tillhandahålla flytvästar. Utskottet vill först kommentera yrkandet om minimikrav påflytvästars säkerhet. Med stöd av marknadsföringslagen har konsumentverketutfärdat TU1981/82:17 14 tvingande riktUnjer för flytutrustning för fritidsbruk(författningssamling 1978:7). För att kontrollera attriktlinjerna följs gör verket stickprov. Enligt vad utskottet erfarit syneskvaliteten på de flytvästar som finns på marknaden vara god. Motionsyrkandet idenna del synes således redan vara tillgodosett. Antalet dödsolyckor med fritidsbåtar har minskat undersenare år. då det fanns 545 000 fritidsbåtar omkom 115 personer.Är 1981 hade antalet omkomna minskat till 77 trots att antalet fritidsbåtarökat till 845 000. Denna positiva utveckling beror bl. a. på bättrebåtmaterial, ökat simkun-nande, bättre flytvästar och det propaganda- ochupplysningsarbete som främst sjösäkerhetsrådet bedrivit. Den främstaolycksorsaken är alkoholen. som har till uppgift att verka försjösäkerhet med inriktning på fritidsbåttrafiken anser enligt vad utskottetinhämtat att den viktigaste åtgärden för att ytterligare minska olyckorna medfritidsbåtar är en fortsatt intensiv informations- och upplysningsverksamhet riktadtill en bred allmänhet. Enligt rådet bör man så långt som möjligt undvika tvångoch myndighetsåtgärder i samband med den avkoppling och rekreafion som sjö-ochbåtliv innebär. Utskottet som med tillfredsställelse noterat minskningenav antalet omkomna i fritidsbåtolyckor är inte berett atttillstyrka de förslag till regler och bestämmelser för användning av flytvästsom förs fram i mofionen. I likhet med sjösäkerhetsrådet anser utskottet attinformations-och upplysningsarbetet har stor betydelse för möjligheterna attytterligare minska antalet olyckor. Utskottet som sålunda avstyrker motionenvill också peka på svårigheterna att övervaka att bestämmelser av det slagmotionärerna vill införa efterlevs. I mofion 1981/82:1872 (s) ställs kravpå förbättrad säkerhetsutrustning på tankfartyg. Motionärerna yrkar att krav påinertgasanläggning möjligt skall införas för vissa tankfartyg somanlöper svensk hamn. Genom en sådan anläggning kan syrehalten ilastoljetankarna nedbringas, varigenom risken för explosion bortfaller ellerminskar väsentligt. är bundet av konventionsregler, som träder i kraftinternationellt och som bl. a. innebär att befintligaoljetankfartyg från 70 000 dödviktston och uppåt skall vara försedda medinertgasanläggning. , och har inteavvaktat det internationella ikraftträdandet utan redan genomfört kraven bådeför egna fartyg och för främmande fartyg som anlöper deras hamnar. ämnargöra detsamma med verkan från . Med tanke på de mycketbetydande säkerhetsrisker som avsaknad av inertgasanläggning innebär ansermotionärerna att bör följa de nämnda ländernas exempel. Utskottet har erfarit att har väntsig fill regeringen med en framställning liknande mofionärernas. kunnabifallas krävs att de svenska fartyg som är i fråga uppfyller de krav somgäller för inertgasanläggningar. Undersökningar huruvida så är fallet pågår f. n. Utskottetdelar mofionärernas uppfattning om angelägenheten av ett snabbt införande avifrågavarande krav, inte minst för främmande fartyg som anlöper svenska hamnar.Utskottet förutsätter därför att de pågående' undersökningarna bedrivs medstörsta möjliga skyndsamhet och att regeringen inför ifrågavarandebestämmelser. Med det anförda synes syftet med motionen fill väsentlig deltillgodosett varför den bör lämnas utan åtgärd från sida. I motion 1981/82:1874 (m, fp) framhålls att detfinns stort behov av en speciellt anpassad fritidsskepparutbildning vilken börsortera under . Enligt motionen är inte dagens skepparexamentillräckligt omfattande för att uppfylla internationell standard. Motionärernaanser vidare att en rad avsnitt i skepparexamen inte behövs för frifidsskepparemedan andra avsnitt såsom meteorologi, manövrering, navigering, livräddning,sjukvård och bogsering bör ingå i en fritidsskepparexamen. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är viktigt att förarna av fritidsbåtarkan ges en lämplig utbildning i vilken bl. a. praktiska moment bör ingå. Enligtvad utskottet erfarit pågår f. n. inom en översynav behörighetsförordningen (1980:465) för sjöpersonal. 1 samband därmeddiskuteras även skepparexamen och möjligheterna att bättre anpassa den tillfrifidsskepparnas behov. Utskottet anser att resultatet av översynen böravvaktas och föreslår därför att motionen lämnas utan åtgärd från riksdagenssida. I motion 1981/82:1385 (fp) pekas på de säkerhets-och miljörisker som fartygstransporter av kolsvavla innebär. För dessatransporter gäller bestämmelser i den s. k. kemikaliebulkkoden. Denna harutarbetats inom Mellan-statliga rådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO) ochtillämpas av de flesta stora sjöfartsnationer. Reglerna i koden ökar istränghet med det transporterade ämnets farlighetsgrad. För ifrågavarandetransporter gäller att fartygen förutom dubbla bottnar och sidor även skall halasttankarna skilda från innerskrovet. har medgivitundantag från sistnämnda krav för transporter av kolsvavla med brittiskafartyg via och fill . Detta finner motionären mycketanmärkningsvärt med tanke på den synnerliga farlighet som kännetecknartransporter av detta gods. Motionären yrkar i första hand att uttalarsig för att följer samtliga säkerhetsbestämmelser i kemikaliebulkkoden.Om ett sådant beslut inte kan verkställas yrkas i andra hand attriksdagen uttalar sig för en mycket kort tidsbegränsning av transporterna undernuvarande förhållanden. Enligtvad utskottet erfarit har de brittiska fartyg som är i fråga godkänts förtransporter av kolsvavla av den brittiska sjöfartsmyndigheten. TU1981/82:17 16 därvid medgivit undantag från kravet att lasttankarnaskall vara skilda från innerskrovet med hänvisning till att fartygen ärutrustade med likvärdiga skyddsanordningar. har intefunnit skäl att ifrågasätta den brittiska sjöfartsmyndighetens bedömning. Manhar dock för ifrågavarande fartygstransporter föreskrivit att de endast fåräga rum , att lots måste användas och att annan trafik i storutsträckning skall lämna dessa fartyg företräde. Vid slussning ärsäkerhetskontrollen dessutom extra skärpt. utövar ocksåfillsyn över transporterna och har inspekterat fartygen. Utskottet har vidare erfarit att tillgången på tonnagelämpat för dessa transporter på och i är så begränsad att denpraktiskt taget endast omfattar de fartyg som är i fråga. Sjöfartsinspektionenhar mot den angivna bakgrunden inte funnit anledning att motsätta sig transporterna. Utskottet, som inte finner skäl att ifrågasättasjöfartsinspektionens bedömning, förutsätter att inspektionen tillvaratar allamöjligheter som den pågående utvecklingen mot miljösäkrare fartyg innebär föratt se till att alla miljöfarliga sjötransporter bedrivs på ett sätt som istörsta möjliga utsträckning minskar de därmed förenade riskerna. Medhänvisning till vad sålunda anförts och till betydelsen av ifrågavarandetransporter för den berörda industrisysselsättningen avstyrker utskottetmotionen. 1. att tillFarledsverksamhet exkl. isbrytning för budget /83 anvisar ett förslagsanslag på , 2. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1981/82:1389 (m)yrkandena 3 och 4 till Isbrytning för /83 anvisar ettförslagsanslag på , 3. att riksdagentill Fartygsverksamhet för /83 anvisar ett förslagsanslag på , 4. att riksdagentill Övrig verksamhet för /83 anvisar ett förslagsanslag på , a. medgeratt regeringen lämnar det beställnings- bemyndigande gällande leveranser av sjöfartsmateriel som har förordats i propositionen, b. tillSjöfartsmateriel m. m. för /83 anvisar ett reservationsanslag på , 6. beträffande sjöfartspolitiken att a. lämnarmotion 1981/82:1892 (s) yrkande 1 utan åtgärd, b. avslårmotion 1981/82:795 (vpk) yrkandena 1-5, TU1981/82:17 17 7. beträffandesjöfartslederna till och att avslår motion1981/82:1026 (vpk), 8. beträffandefartyg under s. k. bekvämlighetsflagg att avslår motion 1981/82:1028(vpk), 9. beträffandecivil bemanning av isbrytare och sjömätningsfartyg a. avslårmotion 1981/82:1892 (s) yrkande 2, b. avslårmotion 1981/82:795 (vpk) yrkande 6, 10. beträffande hamnpolitiken att a. lämnarmotion 1981/82:426 (m) utan åtgärd, b. lämnarmotion 1981/82:1886 (s) i denna del utan åtgärd, 11. beträffande bemanningen avfyrplatser att a. lämnarmotion 1981/82:277 (c) utan åtgärd, b. lämnarmotion 1981/82:785 (s) utan åtgärd, c. lämnarmotion 1981/82:1024 (c) utan åtgärd, 12. beträffande lotsavgifter att a. lämnarmotion 1981/82:1390 (m) utan åtgärd, b. lämnarmotion 1981/82:1853 (vpk) utan åtgärd, c. lämnarmotion 1981/82:1873 (s) utan åtgärd, 13. beträffandeosimd konkurrens på sjöfartens område attriksdagen lämnar motion 1981/82:792 (m) utan åtgärd, 14. beträffandetransportsystem för närsjöfart attriksdagen lämnar motion 1981/82:1136 (s) yrkande 1 utan åtgärd, 15. beträffandeanvändning av flytväst attriksdagen avslår motion 1981/82:1861 (s), 16. beträffandesäkerhetsutrustning på tankfartyg attriksdagen lämnar motion 1981/82:1872 (s) utan åtgärd, att lämnar motion 1981/82:1874 (m, fp) utan åtgärd, 18. beträffande fartygstransporterav kolsvavla att avslår motion 1981/82:1385 (fp). TU1981/82:17 18 Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt E6 (s. 117-118) och hemställer att till Handelsflottanspensionsanstalt för /83 anvisar ett anslag på . Handelsflottans kultur- och fritidsråd.Regeringen har under punkt E 7 (s. 118-120) föreslagit att till Handelsflottans kultur- och fritidsrådför /83 anvisa ett förslagsanslag på . I motion 1981/82:1882 av BoSiegbahn (m) yrkas att hos regeringen anhåller att verksamheten vidhandelsflottans kultur- och fritidsråd utreds under beaktande av vad som sägs imotionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning under punkt I motion 1981/82:1882 (m) yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller att verksamheten vid handelsflottans kultur-och fritidsråd (HKF) utreds under beaktande av vad som sägs i motionen. Enligt motionen har rådets verksamhet till följd av dendrastiska nedgången av antalet ombordanställda ständigt minskat somden ekonomiska ramen till följd av finansieringssystemet är alltför stor.Motionären anser att utomlands yrkesverksamma svenskar med rätta kan krävasamma kulturella service som de ombordanställda och att en verksamhet därförbör skapas som tillgodoser alla dessa gruppers kulturbehov. Det föreslåsdärför att HKF avvecklas och att delar av dess verksamhet överförs påandra myndigheter varigenom en besparing på ca 3 milj. kr. skulle kunna görassamtidigt som betydligt fler medborgare skulle få tillgång till ett värdefulltkulturutbud. Det är enligt utskottets mening väsentligt att imöjligaste mån motverka de ombordanställdas isolering och att staten ävenframledes påtar sig ansvar för att sjöfolket kan erbjudas kultur- ochfritidsaktiviteter. Utskottet är inte berett att förorda att HKF utreds på detsätt som föreslås i motionen och avstyrker därför densamma. 1. att riksdagentill för /83 anvisar ettförslagsanslag på , 2. beträffandekultur- och fritidsverksamheten för sjöfolk au avslår motion1981/82:1882 (m). Ersättningtill viss kanaltrafik. Utskottet tillstyrker regeringen förslag under punkt E 8 (s. 120) och hemställer att till Ersättning till viss kanaltrafikför /83 anvisar ett förslagsanslag på . Låntill den mindre skeppsfarten. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt E 9 (s. 120-121) och hemställer att till Lån till den mindre skeppsfartenför /83 anvisar ett reservafionsanslag på . Närvarande:Rolf Clarkson (m), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), Per Stenmarck(m), (), () och (). 1.vid punkt 1 Anslagen till verksamhet beträffande avgift förisbrytning (mom. 2) RolfClarkson, och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 sombörjar med "har i en skrivelse" och på s. 5 slutarmed "för Isbrytning." bort ha följande lydelse: Utskottetkan för sin del instämma i det förslag som framförs i motion 1981/82:1389 (m)att en mindre avgift för isbrytning bör införas som premierar fartyg som harhögsta isklass. En sådan avgift innebär dels ökade inkomster till statsverket,dels att behovet av isbrytning totalt seft bör minska. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet yrkandet att hosregeringen bör begära förslag om regler för ett avgiftssystem vid isbrytningkonstruerat på det sätt som angivits i motionen, liksom yrkandet attregeringens förslag till medelsanvisning till Isbrytning för nästa budgetår börreduceras med 5 milj. kr. Vad utskottet nu anfört börav ges regeringen till känna. TU1981/82:17 20 dels att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse; 2. att a. medbifall till motion 1981/82:1389 (m) yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om avgiftssystem vid isbrytarhjälp, b. medbifall till motion 1981/82:1389 (m) yrkande 4 och med avslag på regeringens förslag till Isbrytning för /83 anvisar ett förslagsanslag på , 2. vid punkt 1 Anslagen fill verksamhetbeträffande sjöfartspolitiken (mom. 6 a) , , , , , och (allas) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 5 börjar med "beslutade" och på s. 6slutar med "yrkandet härom." bort ha följande lydelse: Den svenska handelsflottan har som påtalas i motionen merän halverats . Tonnaget har minskat från 13 miljoner dwt till 5,5miljoner dwt och antalet ombordanställda från 23 500 till 11 000. Utskottet sermycket allvarligt på denna utveckling då en konkurrenskraftig svenskhandelsflotta behövs av flera skäl. Som framhålls i motion 1981/82:1892 (s)skapar handelsflottan betydande exportinkomster. Försörjningsberedskapen kräveratt vi har en svensk handelsflotta av viss omfattning. (SOU 1981:103) har vi nu nått den gräns under vilkentotalförsvarets behov kan tillfredsställas. Den starka minskningenav handelsflottan ger upphov till stor arbetslöshet bland svenska sjömän.Dessutom skapar en svensk handelsflotta arbetstillfällen inom varv och.verkstäder. För att långsiktigt säkra den svenska sjöfartens utvecklingär det enligt utskottets mening nödvändigt att staten, redarna och de fackligaorganisationerna samverkar. Överläggningar har förts mellan redarna och defackliga organisationerna varvid olika stimulansåtgärder för svensk sjöfartdiskuterats. Generaldirektören för har vidare på regeringensuppdrag fört samtal med parterna i syfte att utröna om dessa kunde kommaöverens om vilka åtgärder som är erforderliga. Varken överläggningarna ellergeneraldirektörens medlingsförsök har emellertid lett till att parterna kunnatenas.