bet · G501SoU14 · 1981-12-31 00:00:00 — Utredningen o/n barnens rätt framhåller aff de olika problemställningarsom tas upp i motionerna visar aff det finns åtskilliga frågor kring fostretsrätt, vilka till stor del är av mycket komplicerad beskaffenhet. är det angeläget att frågor kring den oföddes rättsliga ställning SoU1981/82:14 19 I detta sammanhang pekar utredningen på vikten avatf de rättsliga frågorna kring artificiell insemination blir lösta, eftersomdessa har samband med fostrets rättsliga status. Utredningerl anför vidare atf den enligt sina direktivskall utreda i vilka fall och på vilka sätt barns intressen och behov börtillgodoses bättre än f. n. genom föreskrifter som - huvudsakligen inom ramenför lagstiftningen i övrigt - särskilt tar sikte på barnens rätt. Utredningenanser sig infe ha i uppdrag aff utreda frågor som rör fostrets eller denoföddes rättigheter. Orn utredningen skall överväga frågor om den oföddesställning och rättigheter, måste således tilläggsdirektiv utfärdas. Utredningenär positivt inställd till atf utreda sådana frågor men anser att eff eventuelltutredningsuppdrag inte bör omfatta spörsmål som rör rätfen till abort och inteheller frågan om rättsligt skydd för , vilkas mödrar arbetar i miljöerdär risken för fosterskador är speciellt stor. abortkommitté redovisar i sitt yttrande deproblemsfällningar som aktualiserats genom motionerna. Kommittén påpekarbeträffande rätten fill diagnos och behandling av sjukdom under fosferstadietatt det endast teoretiskt kan tänkas uppkomma intressekonflikter mellan kvinnanoch fostret. Tänkbart är emellertid enligt kommittén aff kvinnan iundantagsfall av någon anledning - t. ex. en fatalisfisk inställning -motsätter sig en behandling som kan förebygga sjukdomsutveckling hos det väntadebarnet. I fråga om skydd för mot kvinnans missbruk under graviditetenpekas på socialberedningens arbete och framhålls risken för atf eventuellamöjligheter till ingripanden mot en gravid kvinna kan leda till aft hon väljerabort. Kommittén anför vidare atf de juridiska frågorna kring barn som avlatsgenom artificiell insemination torde kunna lösas genom lagstiftning om barnetsrätt. När det gäller arbetsmiljöriskerna pekar kommittén på attkunskapsunderlaget är mycket begränsat. Kommittén framhåller också de särskildaproblem som är förknippade med aft risken för fosterskador på grund av kvinnansarbetsmiljö kan uppkomma redan i ett så tidigt stadium av graviditeten attdenna ännu ej kan diagnostiseras. Sammanfattningsvis anser kommittén i likhetmed motionärerna att det är befogat atf utreda fostrets rätt i nämndaavseenden. Socialberedningen framhåller att det för ett slutligtställningstagande till behovet av en sådan utredning som förespråkas imotionerna - vare sig den ges en generell inriktning eller begränsas till vissalagsfiffningsområden -behövs en närmare analys av problemets natur och av i vadmån en eventuell lagsfiftning till skydd för kan innebära några fördelarjämfört med nuvarande förhållanden. Socialberedningen pekar på några av defrågor som därvid aktualiseras. Att den svenska vårdlagstiftningen - bortsett frånabortlagen - infe innehåller några lagregler, som direkt tar sikte på attavväga fostrets intressen mot kvinnans eller ge det en självständigrättsställning i förhållande SoU1981/82:14 20 fill henne, torde enligt beredningen sammanhänga med i allmänhet kan utgå från att kvinnan och fostret har ett gemensamt behovav skydd och aft således deras intressen sammanfaller. Med ett sådant synsättinnebär det inga nackdelar atf olika lagregler utformas så att de endast avserkvinnan. Aft kvinnan är gravid medför endast att skyddsinfresset blir starkareän när det gäller en infe havande kvinna, såsom vid hotande yttre miljöpåverkan.Detta skulle, fortsätter beredningen, kunna motivera att man t. ex. iarbetsmiljö-lagstiftningen tog särskild hänsyn till om en kvinna var gravid,varvid det ofödda barnet indirekt skulle tillförsäkras ett starkare skydd. Enligt socialberedningens uppfattning torde det varamöjligt att i de allra flesta fall tillgodose det ofödda barnets behov av skyddgenom regler som värnar om den gravida kvinnan och därmed även hennes barn. Attutforma lagregler som uttryckligen avseir det ofödda barnet fyller ingensjälvständig funktion, anser beredningen. Det är först om man ifrågasätter ivad mån barnets behov av skydd verkligen kan tillgodoses genom lagregler tillskydd för modern som man kan ha anledning att överväga om den nuvarandelagfekniska lösningen är i alla avseenden lämplig. Mofionsyrkandena bygger enligt beredningen på antagandetatt modern och det ofödda barnet i vissa fall kan ha skilda intressen och atten lagreglering som endast avser modern kan få fill följd aff barnets intresseblir otillräckligt beaktat i sådana situationer. Som exempel på tänkbarakonfliktsituationer nämner beredningen fall då modern bör underkasta sig vissmedicinsk behandling som är påkallad av fostrets hälsotillstånd och då modernav hänsyn till det väntade barnets hälsa bör minska eller upphöra med sittalkoholintag, trots att konsumtionen inte innebär några mera påtagliga riskerför hennes egen del. Beredningen ifrågasätter om det i sådana fall föreliggerintressekonflikter i vanlig mening. För en gravid kvinna torde det nämligenvara ett mycket starkt intresse aft få ett friskt och icke missbildat barn. Mankan därför utgå från att praktiskt taget alla gravida kvinnor är villiga attmedverka till vård eller behandling som behövs av hänsyn till barnet eller attavhålla sig från sådant som uppenbarligen allvailigt hotar barnets hälsa.Undantag härifrån kan enligt socialberedningens uppfattning närmast komma ifråga i fall när kvinnan är psykiskt oförmögen atf inse konsekvenserna av sitthandlande eller att genomföra de åtgärder som krävs av henne. Orsak härtill kanvara psykisk sjukdom eller utvecklingsstörning eller aft hon är beroende avalkohol eller narkotika eller av annan anledning befinner sig i en svårsituafion. Enligt beredningen är det självfallet önskvärt aft olikalagregler utformas så atf de även i sådana situationer som nämnts tillåter etthänsynstagande till fostrets hälsa. Även från kvinnans synpunkt torde det varaangeläget att skydda fostret när hon själv tillfälligtvis är ur stånd att göradetta. Socialberedningen vill således inte se ens dessa fall som en verklig SoU1981/82:14 21 intressekonflikt mellan mor och barn. I det längreperspektivet sammanfaller moderns och barnets intressen även här. Med de angivna utgångspunkterna anser beredningen att detknappast finns anledning att överväga allmänna regler som skulle ha till syfteatt skydda fostrets intressen i förhållande till kvinnan. Det kan däremot påvissa områden finnas anledning att undersöka behovet av regler som kan hindramodern att till följd av psvkisk påverkan eller förvirring fatta för fostretskadliga beslut som hon. om hon var i psykisk balans, skulle fa avstånd frånoch senare skulle komma att djupt beklaga. En kartläggning av dessa situationerär därför önskvärd. En sådan kartläggning eller probleminventering kan enligtberedningen ge underlag för en fortsatt mera konstruktiv diskussion av. hurfrågorna skall kunna lösas. Beträffande arbetsmiljöområdef har beredningen svårt atf tänkasig att det skulle kunna uppstå ens tillfälliga intressemotsättningar mellan engravid kvinna och hennes väntade barn. Utgångspunkten här bör vara att ett ämnesom kan misstänkas ha fosterskadande effekt bör elimineras ur arbetsmiljön. Omdetta inte är möjligt bör en gravid kvinna erbjudas omplacering för att skyddafostret frän det farliga ämnet. En sista utväg är atf bevilja kvinnan ledighetmed ekonomisk ersättning enligt de särskilda reglerna om havandeskapspenning.Enligt beredningen utesluter det sagda emellertid inte att arbetsmiljölagenkompletteras så att skyddsbehovet för såväl den gravida kvinnan som fostretkommer till mera tydligt uttryck. Arbetarskyddsstyrelsen skulle därigenom fåökade möjligheter att vid meddelandet av olika föreskrifter ta särskild hänsyntill de risker för fosterskador som eventuellt kan föreligga vid vissa slag avarbete. En sådan lagändring påkallar knappast någon mera omfattande utredning.Beredningen framhåller också att det givetvis behövs fortsatt forskning i frågaom vilka faktorer i arbetsmiljön som kan tänkas ha betydelse för uppkomsten avfosterskador. LO framhåller beträffande frägan om arbetsmiljön somriskfaktor för fostret att åtgärder i första hand måste vidtas mot den skadligaarbetsmiljön. Ambitionen i miljöföieskrifterna bör inte sättas så lågt att debehöver kompletteras med könsdiskriminerande åtgärder. På arbetsställen därarbetsmiljön orsakar risker vid graviditet eller för fostrets utveckling undergraviditet skall miljön saneras. Miljöarbetet bör således enligt LO ges högsta prioritet.Intill dess atf miljöförhållandena generellt ändrats så att de svarar motkraven finns behov av ett skydd för gravida kvinnor så utformat att de i förstahand tillförsäkras en omplacering till en säker miljö. För de fall omplaceringinte är möjlig bör sådana regler införas i socialförsäkringssystemet attkvinnan kan vara borta från sitt arbete utan inkomstförlust. LO hänvisar i sammanhanget till sin framställning tillarbetsmarknadsministern (se ovan s. 15 och 16). LOinstämmer således i sak i vad som anförs i motion 937 rörande behovet SoU1981/82:14 22 av åtgärder mot risken för fosterskador på grund av dåligarbetsmiljö. Spörsmålet bör emellertid i första hand utredas som enarbetsmiljöfråga och i andra hand som en socialförsiikringsfråga. Övervägandenabör inte kopplas till en allmän utredning om ofödda barns rättsliga ställning. Vad härefter gäller den mer allmänna frågan om enutredning av ofödda barns rättsliga ställning nr m. anser LO att bakom kravenskymtar tydligt reaktionära tongångar som går ut på att begränsa kvinnornasrätt fill abort samt aft skapa möjligheter till tvångsåtgärder mot gravidakvinnor med missbruksproblem. Den senare frågan utreds redan avsocialberedningen, varför någon ytterligare utredning inte behövs. Medhänvisning till vad som anförts avstyrker LO förslaget orn en särskildutredning av ofödda barns rättsliga status. Även TCO understryker atf man givetvis i första hand skallförsöka eliminera sådana faktorer i arbetsmiljön som kan leda tillfosterskador. Förutom forskning på området krävs enligt TCO atf man tillvaratarde forskningsresultat som finns och åtgärdar miljöerna. Vidare framhåller TCOatt risker även kan föreligga för rnän och icke gravida kvinnor att visfas isådana miljöer som kan leda till fosterskador. TCO tillstyrker förslaget i motion 937, men påpekarsamtidigt att det i första hand måste sättas in resurser för aff elimineradåliga arbetsmiljöer. , till vars yttrande SACOISRhänvisar, framhåller att frågan om fostrets rättsliga ställning f. n.diskuteras bl. a. av den expert- och arbetsgrupp inom somtillsatts för en utredning rörande fosterdiagnostik i . Resultatet av arbetetbör lämpligen avvaktas innan ställning tas till frågan om eventuellt behov avytterligare utredning. erinrar om atf isitt yttrande abortkommiffés betänkande framhöll aft ett fosterhar eget liv och att det som blivande människa bör ges rättsskydd. Sällskapethar inte funnit anledning aft frångå denna grundinställning. Tvärtom harutvecklingen visat att detta betraktelsesätt är det enda bärkraftiga. Frånmedicinsk synpunkt kan det numera knappast enligt ansesföreligga någon större skillnad mellan fostrets och den föddes belägenhet.Fostret angrips liksom den födde av sjukdomar och skador, som i vissa fall kanförebyggas, diagnosticeras och eventuellt behandlas. Ansvarsfördelningen, närdef gäller fostret, är dock oklar. anser aft def i de allra flesta fall inteföreligger några problem när def väntade barnet är välkommet. Föräldrarnaställer upp för aft deras barn alltifrån början skall utvecklas under goda betingelser.Men förhållandena kan vara sädana att det blivande barnet utsätts förotillbörliga risker, förorsakade av virusinfektion, strålning, gifter av olikaslag, läkemedel, oliimpliga arbetsförhållanden för modern och tinnat. Föräldraroch samhälle måste anses ha ansvar för att sådana risker i görlieaste mån SoU1981/82:14 23 ställer sig därför positivttill förslaget atf strävanden i denna riktning förankras i en eventuellkommande lagstiftning. Vidare framhålls atf socialvården och sjukvården har ettbetydande ansvar för att gravida kvinnor med missbruksproblem uppspåras ocherbjuds behandling. 1 de flesta fall torde erforderlig behandling kunnagenomföras pa frivillig grund om fillräckliga resurser ställs till förfogande.Ett särskilt problem erbjuder enligt kvinnor som önskar barn,men som infe kan avhålla sig från ett levnadssätt som menligt inverkar påfostrets utveckling. I sådana fall anser att den etiskasituationen är klar. Det väntade barnets rätt till skydd måste så långt möjligttillgodoses. Det är inte godtagbart att tillskriva modern rätt till enlivsföring som äventyrar barnets hälsa. En eventuell lagstiftning på områdetmåste innebära en noggrann intresseavvägning mellan kvinnan och fostret. fillstyrker att de berörda frågorna blirföremål för en särskild utredning. kan däremot inte tillstyrka yrkandet imotion 1638 om utredning "med anledning av den moderna fosterdiagnostikenoch de nya möjligheter den ger" och hänvisar till def pågående arbetetinom rörande fosterdiagnostik. framhåller aff den snabbautvecklingen på fosterdiagnostikens område, omfattande bl. a. generella ochspecifika förebyggande åtgärder samt abort av sjuka , har lett till attfostrets situation alltmer kommit i blickpunkten. Många viktiga etiska ochpsykologiska frågor har därmed aktualiserats. Prenataldiagnostik har enligtföreningen blivit ett viktigt teknologiskt hjälpmedel. Dess syfte är att geföräldrarna underlag för ett ställningstagande till frågan om en aktuellgraviditet skall avbrytas eller ej samt att förhindra atf friska fosteraborteras därför att en viss sjukdom hos fostret inte kunnat uteslutas. Mycketav den prenataldiagnostik som bedrivs är att betrakta som kvalificeratmedicinskt utvecklingsarbete, i vissa fall som forskning. I detta senare fall.fortsätter föreningen, torde granskning av projektet i forskningsetiskakommittén vara helt tillfredsställande. När det gäller sådan prenataldiagnostiksom bedrivs som utvecklingsarbete resp. rutinmässig sjukvård är föreningen intebenägen att tillstyrka yrkandet i mofion 1638 om särskilda åtgärder. Föreningen framhåller vidare att fleralarmrapporter kommit om samband mellan vissa arbetsmiljöer och ökad risk förlåg födelsevikt, missbildningar och andra fosterskador hos det väntade barnet.Vissa - sannolikt de flesta - av dessa larm har enligt föreningen vid närmareanalys visat sig vara ogrundade. 1 fråga om arbetsmiljöer som innebären reellrisk för fosterskador anser föreningen att man i första hand bör eliminera defosterskadande faktorerna. Behovet av ett lagligt reglerat skydd för detväntade barnet mot risker i kvinnans arbetmiljö bör enligt föreningen bliföremål för utredning. SoU 1981/82:14 24 Beträffande fosterskador på grundav kvinnans missbruk av alkohol nr nr påpekar föreningen att det ofta är en radsamverkande faktorer som kan bidra till skadorna i dessa fall såsom bristandenutrition, otillräcklig medicinsk övervakning av den gravida kvinnan,infektioner m. m. Det är uppenbart att socialvården och sjukvården har ettbetydande ansvar för att uppspåra gravida kvinnor med missbruksproblem ocherbjuda dessa kvinnor behandling. Ökade resurser behövs dock för dessainsatser. Det är föreningens uppfattning ;itt nödvändiga åtgärder beträffandekvinnan i de flesta fall kan ske på frivillig grund. För ett mindre antalkvinnor torde det dock vara nödvändigt med en lagstiftning som möjliggör att engravid kvinna kan vårdas utan samtycke. I en sådan lagsfiftning bör det oföddabarnets rätt ges en större tyngd än den gravida kvinnans valfrihet. Föreningentillstyrker således att behovet av en lagstiftning för de ofödda barn varsmödrar missbrukar alkohol och narkotika utreds. framhåller att ett rättsligtskydd för är särskilt påkallat i de fall som berörs i motionerna,nämligen dä kvinnans arbetsmiljö innehåller riskfaktorer, då kvinnan missbrukaralkohol och narkotika samt då det till följd av medicinska landvinningar ärmöjligt att behandla sjukdomstillstånd hos fostret. När det gällerarbetsmiljöriskerna skulle ett skydd för fostret tjäna bl. a. syftet affberättiga kvinnan till en annan arbetsmiljö av hänsyn till fostret. Beträffandegravida kvinnor med missbruksproblem anser nämnden det motiverat att samhälletlar underlag för åtgärder som syftar till att skydda fostrets hälsa. Omsorgenom fostrets hälsa utgör också skäl för aft fostret får en självständig rätttill behandling oberoende av kvinnans samtycke och för att läkare rättsligenförpliktas att pröva terapeutiska åtgärder. Nämnden tillstyrker således att enutredning om fostrets rättsliga status sker. Avslutningsvis framhåller nämndenatt en sådan utredning inte torde vara möjlig om inte därvid också abortlagenförutsättningslöst prövas. medicinsk-juridiska förening anser attfosterdiagnostiken - och i dess förlängning möjligheten att behandla ett foster- gör det angeläget att överväganden sker beträffande vilket rättsskydd i olikahänseenden ett bör ges och på vad sätt detta skydd skall förverkligas. Enligt föreningen behöver åtgärder-bl. a. genomlagstiftning-vidtas för att skydda missbrukande kvinnors . Ävenverksamheten med artificiell insemination och de framväxande möjligheterna tillmer avancerade tillvägagångssätt i fråga om befruktning och fosterutvecklingpåkallar överväganden och ställningstaganden. Föreningen pekar på att lagstiftningen - sånär som försena aborter - är så konstruerad att ett intresse praktiskt tagetenbart får tillvaratas av modern. Det kan i en del frågor övervägas om socialaorgan skall ges ökade möjligheter att mer direkt kunna ingripa till fostretshjälp. 1 flera hänseenden bör. enligt föreningens mening, undersökas om intefostret bör kunna få en SoU 1981/82:14 25 självständig företrädare, någon form av godmanskap. Föreningen tillstyrker att en utredning begärs syftandetill lagstiftning och andra åtgärder till skydd för ofödda. 1 betänkandet behandlas sjumotioner vari tas upp frågor om ändring av abortlagen, om utformningen avabortrådgivningen samt om lagstiftning till skydd för ofödda. Som en tillmiin bakgrund till motionsyrkandena villutskottet anföra följande. Den ersattes 1938 ars lag omavbrytande av havandeskap av abortlagen (1974:595). upphiirdebrottsbalkens bestämmelser om fosterfördrivning att gälhi. Den iildrelagstiftningen innebar att abort i princip var förbjuden men att havjindeskapfick avbrytas om vissa särskilt angivna indikationer förelåg. Enligt abortlag avgörs frågan om abort föreutgången av 12:e havandeskapsveckan ;iv kvinnan själv. Hon får vägras abortendast om åtgärden skulle medföra allvarlig fara fiir hennes liv eller hiilsa.Denna förutsättning prövas av en liikare. För abort efter 12:e men föreutgången av I8:e veckan fordras i regel, utöver vad som giiller vid tidigareabort, att det företas en särskild kuratorsutredning. Om kvinnan inte medgestibort, iir liikaren skyldig att hänskjuta frågan tillsocialstyrelsen för förnyad prövning. Efter 18:e havandeskapsveckan far abort("ötetas bara i undantagsfall. För abort kriivs då socialstyrelsenstillstånd, som får lämnas endast om det föreligger synnerliga skiil föråtgärden. Kan det antas att fostret är livsdugligt, får tillstånd liimnasendast om havandeskapet på grund av sjukdom eller kroppsfel hos kvinnan medförallvarlig ftira för hennes liv eller hiilsa. abortlagen varit i kraft har i olikasamniiinhang kritik framförts mot lagen. Debatten har också rört den rådgivningsom skall liimnas abortsökande kvinnor. Efter en fiamställning fiån (SoU 1979/80:10)tillkallades 1980 ars abortkommitté för att göra en ulviirdering av abortlagen.Kommittén skall i första hand ge en mera djupgående bild av hur abortlagenkommit att praktiskt tillämptis och kartlägga såväl positiva som negativtieffekter av den nya lagstiftningen. Vidare skall bl. a. utformningen avabortrådgivningen kartläggas av kommittén. Kommittén skall försöka liigga framkonkreta förslag om abortrådgivningens utformning och innehåll och om abortförebyggandeatgiirder i syfte att minska abortfrekvensen hiir i landet. Kommitténs arbeteskall bedrivas med utgångspunkt i den huvudprincip som abortlagen bvgger på.nämligen kvinnans riitt atl inom vissa griinser själv bestämma om hon villfullfölja en graviditet. Enligt direktiven skall också tle lidsfrister somreglertu- abortförfarandet giilla i fortsiittningen. SoU 1981/82:14 26 I debatten om abortlagen harhuvudprincipen om kvinnans bestiimman-derätt satts i fråga. Det har gjortsgällande att den avviigning mellan kvinnans och fostrets intressen som gjorts iabortlagen medfört att fostret numera saknar rättsligt skydd. 1 linje härmedhar framförts den åsikten att ett lagfäst skydd för inte kan genomförasutan en ändring av grundprincipen i abortlagen om kvinnans beslutanderätt.Enligt utskottets mening kan det riktiga i sådana tankegångar ifrågasätUis fränprineipielhi utgångspunkter. Abortlagen reglerar endast förfinandet då enkvinna vill avbryta sitt havandeskap. Avviigningen av kvinnans och fostretsintressen i en abortsituation har som ovan berörts lett till att kvinntm fåtträtt att ensam bestämma om havandeskapet skall avbrytas fram till utgången avI8:e havandeskapsveckan och titt därefter livsdugliga fostergivits ett lagfäst skydd mot abortingrepp i fall iin då kvinnans liveller hälsa är i allvarlig fara. Enligt utskottets mening torde abortlagen intekunna anses ge uttryck för någon mer allmiin princip i frågti om vilken hänsynsom skall las till kvinnan och fostret i olika stimmanhang. Inte heller denäldre lagstiftningen på området synes ha innefattat något mera allmängiltigtställningstagande till frågan om rättsligt skydd för det väntade barnet. Detförhållandet att kvinnan givits en viss beslutanderätt beträffande avbrytandeav havandeskapet behöver med andra ord inte innebärti att samhället i andraavseenden skulle låta fostrets intressen stå tillbaka för kvinntins valfrihet,t. ex. acceptera att kvinnan missbruktir alkohol till skada för det väntadebarnet. Med detta synsätt föreligger det inte - som gjorts gälhihde i debatten- något direkt samband mellan utformningen av abortlagen och frågan om detväntade barnets rattsskvdd. Abortlagen utesluter således inte att på andraområden införs lagregler betriiffande riittsskvdd för ofödda som bvgger på enannorlunda intresséavvägning. En annan sak iir att det från etiskautgångspunkter kan te sig otillfredsstiillande titt hänsynen till oföddasintressen skall skifta från område till område. I det följande kommer utskottet att i skilda avsnittbehandla de frågor som aktualiserats genom motionerna. I mofion 1980/81:376 av MårtenWerner (m) och () yrkas (yrkande 1) aff hosregeringen skall begära aft abortkommitté får filläggsdirektiv sominnebär full frihet för kommittén aff om så erfordras föreslå ändringar igällande abortlagstiftning. Motionärerna anser att abortkommittén förutsättningslöstbör försöka finna orsakerna till den höga abortfrekvensen och därvid ävenbeakta de effekter principen i abortlagen kan ge. En mer långtgående översyn av abortlagen begärs i motion1980/81:538 av () och (). SoU 1981/82:14 27 utredning skall tillsiittas med uppgift att sntibbt arbetafram förshig till en ny lagstiftning som lar hänsyn till barnets rätt till liv.Enligt motionärerna btir utgångspunkten för lagstiftningen vara titt alla barnskall skyddas från den tidpunkt då man känner till dess existens samt attskyddet skall kunna brytas endast då särskilda skäl föreligger. Sedan abortlagen kom till har motioner med samma syfte sommotion 1980/81 :.538 upprepade gånger prövats, (SoU1979/80:37), och därvid avslagits av . I linje härmed har i direktiventill abortkommittén slagits fast att utredningsarbetet skall bedrivas medutgångspunkt i principen om kvinnans beslutanderiitt.