bet · G501NU16 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:16 över motion om möbelindustrin I motion 1980/81:1391 av MargotHåkansson (fp) och () hemställs att hos regeringenhemställer att berörda myndigheter inom ramen för nuvarande resursergesuppdraget att samordna och bearbeta de niöbelkunskaper sotn finns ochframställa lämpligt informationsmaterial enligt de intentioner som redovisats imotionen. Konsumenten behöver, sägermotionärerna, vid köp av möbler en bättre överblick över varuområdet och enneutral information som baserar sig på forskningsmaterial och ej reklam. Eninformation av detta slag skulle bidra till lösningen av många problemsom möbelindustrin står inför . Motionärerna hävdar att det tidigare förekom en allsidig,allmän debatt om miljö och om form och funktionella egenskaper hos möbler menatt numera debatten nästan har avstannat och efterfrågan på möbler med godaegenskaper minskat. Möblernas pris kommer att spela en allt större roll. sägermotionärerna vidare, och efterfrågan på lågprismöbler ökar. Sammantaget lederdetta till att situationen för svensk möbelindustri ytterligare försvåras. har uttalat att man måste öka densvenska möbelexporten. Men, säger motionärerna, fackmän inom branschen är avden uppfattningen att detta är möjligt endast om försäljningen inom landetökar. En förutsättning härför är en bättre information till konsumenten. Produktionen av möbler i Sverigeuppgick . mätt med förädlingsvärdet, till ca ellerknappt av hela industrins produktion. Produktionen av trämöbler dominerar med80 % av den totala produktionen. Antalet sysselsatta inom trämöbelindustrin år1979 var 16 000 personer. Möbelindustrins arbetsställen är geografisktkoncentrerade till de inre delarna av . Den totala svenska detaljhandelsomsättningen av möbleruppgick till nära . har - inom ramenför en stagnerande totalvolym - stordistributörerna och I Riksdai;en 1981/82. NU 1981/82:16 2 tillsammans med företag som är anknutna till frivilligakedjor ökat sina marknadsandelar på bekostnad av de friståendemöbeldetaljisterna. marknadsandel var och motsvarandeandel för OBS-lnteriör 5,. administrerar ett branschprogram förträbearbetande industri vilket omfattar tillverkning av förutom möbler ocksåsnickerier och trähus. Av en totalbudget /81 på 8,6 milj. kr., som harutnyttjats för exportstöd och omställningsfrämjande åtgärder, harmöbelindustrin disponerat ca 3,5 milj. kr. Av programmets exportstödsmedel harmöbelindustrin tagit i anspråk den övervägande delen. Forskning och utveckling (FoU) inom möbelområdet bedrivshuvudsakligen kollektivt. De institutioner som i första hand är inriktade pådetta område är , vars FoU-verksamhet finansieras gemensamt och styrelsen för teknisk utveckling, samtTräförädlingsbyrån, som ingår i Stiftelsen träteknik. Stiftelsensresursprogram för FoU - 150 milj. kr. för perioden /81-1984/85 -finansierastill hälften av industrin och till hälften av styrelsen för teknisk utveckling. publicerade statensindustriverk utredningen (SIND 1980:6) "Svensk möbelindustri inför1980-talet. Problem och möjligheter". (SIND 1980:6). Utredningen avsågsbli utnyttjad främst som ett underlag för branschprogrammets verksainhet menockså som en viktig informationskälla för branschens företag. Utredningensslutsatser kan sammanfattas på följande sätt. Mot bakgrunden av den förväntade utvecklingen för denprivata konsumtionen och för efterfrågan pä möbler för offentlig miljö har deninhemska tillförseln första hälft bedömts komma att minska ivolym med i medeltal ett par procent . Förutsättningarna på de granskadeexportmarknaderna är olikartade; genomgående kommer emellertid att ställasstora krav på marknadsföringsinsatser. Utvecklingen i detaljhandelsledet iSverige mot ökade marknadsandelar för varuhuskedjor och fackhandelskedjorväntas innebära fortsatt tillväxt av importandelarna. Marknadsutvecklingen bedöms medföra väsentligaförändringar i branschstrukturen bl. a. genom risker för bortfall framför allt avmindre och medelstora tillverkare med ringa förmåga till anpassning för nyasituationer. Andra strukturförändringar kan bli avhängiga av en :A'agareefterfrågan på möbler för offentlig miljö liksom av nya förutsättningar förkomponent-och/eller legotillverkning. Med branschens geografiska struktur kanutvecklingen medfiMa regionala svsselsiittningsproblem. som kan blibesvärande. ger också synpunkter på vilka föriindringarsom skulle krävas för att säkerställa en uneefär oförändrad svsselsättniniioch en NU1981/82:16 3 På marknadssidan erfordras nyainitiativ i industrins kontakter med konsumenterna liksom ökade satsningar ibearbetningen av utlandsmarknaderna. För att svensk möbelindustri skall kunna behälla och ommöjligt förstärka sin internationella konkurrenskraft kommer det. menar verket,att behövas stora investeringar såväl i anläggningstillgångar som iorganisation, produktutveckling och marknadsföringsresurser. Detta kommer attställa stora krav på företagens tillgång till riskvilligt kapital. Specielltkommer ökade resurser för marknadsföring på export att vara angelägna. Styrelsen för teknisk utveckling presenterade hösten 1979en rapport med titeln i svensk möbelindustri (STU-information166-1980). Syftet var att ge ett beslutsunderlag som skulle kunna användas föratt öka utnyttjandet av professionella formgivare. I rapportenssammanfattningskapitel sägs bl. a. följande. Det finns flera samverkande orsaker till attformgivaranvändningen är låg i branschen. Möbeltillverkarna upplever inte attderas kunder efterfrågar möbelmodeller som är formgivna av professionellaformgivare. Om denna efterfrågan inte föreligger finns det självfallet ingetdirekt incitament för tillverkarna att anlita formgivare - de anser inte attderas lönsamhet eller vinst påverkas härigenom. Många av tillverkarna uttryckerdessutom negativa attityder till formgivare; dessa anses bl. a. vara dyra attanlita och sakna kunskap om tillverkningsprocesser. Undersökningen visar också att de flesta företagen ibranschen är tämligen primitiva vad gäller såväl marknadsföring ochproduktutveckling - åtminstone vid en jämförelse med företag i andra branscherdär man marknadsför konsumentvaror. Ett effektivt sätt att påverka möbelföretagens användningav professionella formgivare kan vara att ge ekonomiskt stöd till projekt därmöbeltillverkare anlitar professionella formgivare - exempelvis i form av lånsom kan finansiera produkt utvecklingskostnaden. Avslutningsvis sägs i rapporten att åtgärder av merlångsiktig natur är att genom propaganda, konsumentupplysning etc. påverkaefterfrågans inriktning. Dessa åtgärder bör således rikta sig mot bådedetaljister och konsumenter för att öka medvetenheten om vad god kvalitetinnebär. Motion 1980/81:1391 (fp) syftartill att den svenska möbelindustrin skall få ökad avsättning för sinaprodukter. Motionärerna vill för den skull att "berörda myndigheter"skall få i uppdrag att samla, bearbeta och publicera information om möbler. Deanmärker särskilt att detta uppdrag bör utföras inom ramen för nuvaranderesurser. Inom ramen för branschprograinmet för den träbearbetandeindustrin har statens industriverk genomfört en utredning av möbelindustrinsbransch- NU1981/82:16 4 struktur och av faktorer i omvärlden som har betydelse förbranschen. Utredningen beskriver den framtida efterfrågan på olika typer avmöbler och belyser distributionsledets roll. Utredningens slutsats är attbranschen måste öka sina investeringar i såväl anläggningar som organisation.Speciellt kommer ökade resurser för marknadsföring på export att varaangelägna. Styrelsen för teknisk utveckling har i en utredning om formgivarnasroll i svensk möbelindustri konstaterat att de flesta företagen i branschenuppvisar brister i vad avser såväl marknadsföring som produktutveckling. Möbelindustrins problem hänger främst samman med att deninhemska efterfrågan på möbler f. n. på grund av den ekonomiska utvecklingen istort är vikande. Det är därför betydelsefullt att branschens egnaansträngningar att öka sin export på allt sätt stöds. Utskottet utgår från attolika former för samarbete prövas inom ramen för industriverkets pågåendebranschprogram. Detta bör förstärka möbelindustrins konkurrenskraft på såvälhemma-som exportmarknaden. Åven åtgärder för att förbättra konsumentinformationen kansäkerligen, som motionärerna menar, ha betydelse i detta sammanhang. Utskottetanser emellertid inte att det finns förutsättningar för att nu ålägga någonmyndighet ett särskilt ansvar härvidlag. Därför avstyrker utskottet motionen. attriksdagen avslår motion 1980/81:1391. Närvarande: (), (), ErikHovhammar (m), (), (), (),(), (), (), TageAdolfsson (m), (). (), (), () och (). f,OI AU 711011 Slockh.ilm 19.SI