bet · G501UbU8 · 1981-12-31 00:00:00 — om vissaläromedelsfrågor (prop. 1981/82:51) Regeringenhäri proposition 1981/82:51 () 1. godkänna i propositionen framlagt förslag omavskaffande av det nuvarande systemet med centrala läromedel, 2. godkänna vad som i propositionen har förordats omfastställande av basläromedel, 3. godkänna vad som i propositionen har förordats omtillgång till och val av läromedel, 4. godkänna de i propositionen förordade riktlinjernaför granskning av läromedel, 5. bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter omavgifter för granskning av läromedel, 6. godkänna de i propositionen förordade riktlinjernaför informafion om läromedel, 7. godkänna i propositionen framlagt förslag attskolöverstyrelsen från skall övertauppgiften att fördela stöd för produktion av läromedel samt uppgiften att varatillsynsmyndighet för rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel förhandikappade, 8. godkänna i propositionen framlagt förslag attstatens skall avvecklas, 9. godkänna vad som i propositionen har förordats omskolöverstyrelsens personalresurser, 10. tadel av vad som i propositionen har anförts om gåvoläromedel. 1 propositionen behandlas bl. a. kommunernasskyldighet att tillhandahålla läromedel i och i gymnasieskolan.Därvid tas upp elevernas rätt att få tillgång till vad som i propositionenkallas basläromedel och frågan om större frihet för kommunerna att avgöra vilkaläromedel som eleverna i skall få behålla som gåva. hartidigare med anledning av propositionen om läroplan för m. m. förgenomförande fr.o.m. /83 fattat beslut (prop. 1978/79:180, UbU1978/79:45, rskr 1978/79:422) i hithörande frågor för del. Någonstörte ändring föreslås inte i förhållande till detta beslut. () föreslås fä till uppgift att fastställa vilka läromedel som kan betecknassom basläromedel. Kartong:Ändringar på s. 14, 17, 21, 22 UbU 1981/82:8 UbU1981/82:8 2 1 propositionen behandlas ävenfrågor om granskning av och information om läromedel. I dessa hänseendenföreslås följande. Granskning av innehåll i läromedel skall finnas kvar, menges en annan roll än f. n. Granskningen skall ej leda fram till beslut av ennämnd e.d. I stället skall kortfattade yttranden från olika granskare spridastill skolorna där de skall ingå i underlaget för läromedelsvalet. SÖ skall utsegranskare och ansvara för verksamheten. Den nya ordningen avses gälla fr. o. m.den 1 juU 1983. skall den nuvarande läromedelsnämnden i SÖavskaffas. 1 fråga om informationsverksamhet betonas att det ärangeläget att alla skolor får information om vilka läromedel som finns på marknaden.Detta motiverar ett samhälleligt engagemang i verksamheten. är detenligt propositionen angeläget att nu befintliga parallella informationsregistersamordnas. I propositionen föreslås att staten genom avtal tillförsäkrar siginflytande på den producentägda registerverksamheten. Därvid skall garantierskapas för bl. a. att information lämnas även om läromedel inom s.k. smalaområden. SÖ föreslås bli den statliga myndighet som utövar tillsyn avverksamheten. SÖ föreslås även från statens institut förläromedelsinformation (SIL) överta ansvaret för fördelning av produktionsstödsamt uppgiften att vara tillsynsmyndighet för rikscentralerna för pedagogiskahjälpmedel för handikappade (RPH). Genom förslagen kan SIL avvecklas fr. o. m.den 1 juli 1983. 1981/82: nOavOlofPalmem.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omkostnadsfri tillgång på läromedel, 2. att riksdagenmed avslag på propositionens förslag att avveckla läromedelsnämnden godkännervad i motionen anförts om granskning av läromedel, 3. att ,med avslag på regeringens förslag om riktlinjer för information om läromedel,godkänner vad i motionen anförts om samhällets ansvar för läromedelsregisteroch information om läromedel, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om generellavgiftsfinansiering av och stöd förproduktion av läromedel, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omprisövervakning av läromedel, 6. att riksdagenavslår regeringens förslag om att från statens institut förläromedelsinformation skall överta uppgiften att fördela stöd för produktion avläromedel samt uppgiften att vara tillsynsmyndighet för rikscentralerna förpedagogiska hjälpmedel för handikappade. UbU1981/82:8 3 7. att , med avslag påregeringens förslag om att skallavvecklas, godkänner vad i motionen anförts om institutets arbetsuppgifter ochsammansättningen av dess styrelse. 1981/82: 131 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. a) att bifaller proposition 1981/82:51 i vadavser införandet av begreppet basläromedel, b) att riksdagenbifaller proposition 1981/82:51 i vad avser bemyndigande till regeringen attmeddela föreskrifter om avgifter för granskning av läromedel, c) att iövrigt avslår proposition 1981/82:51, 2. att riksdagensom sin mening uttalar vad som i motionen förordats om fastställande avbasläromedel, 3. att riksdagensom sin mening uttalar vad som i motionen förordats avseende tillgång till ochval av läromedel, 4. att riksdagensom sin mening uttalar de i motionen förordade riktlinjerna avseende s. k.gåvoläromedel, 5. att riksdagensom sin mening uttalar de i motionen förordade riktlinjerna för granskning avläromedel och att en parlamentariskt sammansatt granskningsnämnd inrättas inomstatens , 6. att riksdagensom sin mening uttalar de i motionen förordade riktlinjerna för information omläromedel, 7. att riksdagensom sin mening uttalar att frånskolöverstyrelsen skall överta uppgiften att granska läromedel och handhaforsknings- och utvecklingsarbete på läromedelsområdet, 8. att riksdagensom sin mening uttalar att personalresurser m.m. bör överföras frånskolöverstyrelsen till i enlighetmed vad som uttalats i motionen. Är 1976 tillkallades en särskildutredare för att kartlägga förhållandena inom läromedelsmarknaden. År 1979tillkallades ytterligare ledamöter till utredningen. Kommittén (U 1976:04) omläromedelsmarknaden (ULÄ) har avgivit ett antal delrapporter samt ettslutbetänkande (SOU 1980: 15) Läromedlen i skolan. På grundval av ULÄ:s förslag och remissyttrandena överdetta tar regeringen i proposition 1981/82:51 nu upp frågor rörande vissaläromedelsbegrepp, tillhandahållande av läromedel i skolan, granskning av läromedelsamt läromedelsregistrering och information om läromedel. Vissa läromedelsbegrepp m. m. Som en grundläggande utgångspunktför sina förslag anger föredragande statsrådet att läromedelsfrågorna aldrigkan ses isolerade utan måste behandlas mot bakgrund av de mål och riktlinjersom gäller för skolans verksamhet i stort. Staten har, menar föredragandestatsrådet, till följd härav ett intresse av vilka läromedel som används iskolarbetet. 1 propositionen erinras om att läromedelsbegreppet som enföljd av besluten med anledning av propositionen om skolans inre arbete m.m.(prop. 1975/76:39, UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367) och propositionen omläroplan för m.m. (prop. 1978/79: 180, UbU 1978/79:45, rskr1978/79:422) har vidgats i förhållande till den definition som f. n. ges i 1kap. 5 § skolförordningen (1971:235). 1 läroplanen för (Lgr 80)anges att läromedel är sådant som lärare och elever kommer överens om attanvända för att nå uppställda mål. Detta innebär att man vid planeringen avstudierna som läromedel i vissa delar kan välja t. ex. studiebesök, tidningareller experiment. I proposition 1973:76 angående samhällsinsatser påläromedelsområdet infördes begreppet centralt läromedel, som i förordningen(1974:438) om registrering och granskning av vissa läromedel givits följandedefinition: ------ sådant läromedel som täcker väsentliga delar avämne, ämnesgrupp ellerkursmoment, som anges i gällande läroplan, och förser eleverna med instrumentsom hjälper dem att planera och organisera sina studier, öva färdigheter,inhämta fakta och sätta in dessa i ett meningsfullt sammanhang. Om ett läromedel uppfyller dessakrav, skall det registreras som centralt läromedel av statens institutför läromedelsinformation (SIL). Om ett läromedel i ett samhällsorienterandeämne enligt SlL:s bedömning är centralt, fordras för registrering dessutom attskolöverstyrelsen (SÖ) genom sin läromedelsnämnd efter enobjektivitetsgranskning har godkänt läromedlet. SIL registrerar även läromedelsom inte är centrala. De nuvarande bestämmelserna i skolförfattningarna innebäratt det i princip i varje ämne måste antas ett centralt läromedel. ULÄ har föreslagit att begreppet centralt läromedel bort ur gällande författningar. Detta bör ske som en följd av de strävandenefter decentralisering som kännetecknar utvecklingen av det svenska skolväsendet.Enligt kommittén har det blivit onödigt att på central nivå indela läromedlen icentrala läromedel och övriga läromedel. I propositionen föreslås att systemet med centralaläromedel ersätts av ett system med basläromedel. Som basläromedel betecknarföredragande statsrådet tryckt material som täcker väsentliga delar av ämne,ämnesgrupp eller kursmoment i läroplan och som är ägnat att ge fasthet och UbU1981/82:8 5 sammanhang i studierna. Denna definition av basläromedelbygger på den beskrivning som ges i läroplanen för (Lgr 80) avsådana läromedel som eleverna enligt läroplanen genom kommunens försorg skallgaranteras tillgång till. 1 vissa fall, t. ex. avseende handikappade elever,bör som basläromedel kunna fastställas även annat än tryckt material. »Enligt föredragande statsrådet bör en central statligmyndighet pröva vilka läromedel som täcker tillräckligt mycket av ämnen,ämnesgrupp eller kursmoment för att kunna utgöra basläromedel i ,sameskolan, specialskolan, gymnasieskolan, och statligvuxenutbildning, riksinternatskolor och sådana privatskolor som omfattas avprivatskolförordningen (1967: 270). Som basläromedel bör styrelsen för skolanfå anta endast sådana läromedel som faställts som basläromedel. Enligt den uppfattning som kommer till uttryck i motion1981/82: 131 (yrkande 2 i denna del) är formuleringen i propositionen att sombasläromedel bör styrelsen för skolan få anta endast sådana läromedel som fastställtssom basläromedel otillräcklig. I stället skall anges att skolan endast får antasådana läromedel som basläromedel vilka fastställts som sådana. Utskottet har inget att erinra mot att systemet medcentrala läromedel byts ut mot ett system med basläromedel. Vidare ansluter sigutskottet till vad som i propositionen har anförts om innebörden av begreppetbasläromedel. Utskottet tillstyrker således propositionen i dessa avseenden.Utskottet tillstyrker också förslaget att en central statlig myndighet börfastställa vilka läromedel som skall vara basläromedel. Till frågan om vilkenmyndighet som skall fastställa basläromedel återkommer utskottet i detföljande. Beträffande antagande av basläromedel på lokal nivåuppfattar utskottet propositionens ordalydelse på så sätt att det avbestämmelserna klart skall framgå att styrelsen för skolan endast får antasådana läromedel såsom basläromedel vilka central statlig myndighet harfastställt som sådana. Då motionärernas önskemål härigenom får ansestillgodosedda föreslår utskottet att avslår motion 1981/82: 131yrkande 2 i denna del. I propositionen erinras omföreskrifterna i läroplanen för (Lgr 80) om tillgång till och valav läromedel. 1 enlighet med vad som uttalas i Lgr 80 har de läromedel somföredragande statsrådet benämner basläromedel en viktig funktion, bl. a. föratt ge fasthet och sammanhang i studierna. I Lgr 80 föreskrivs att elevernagenom kommunens försorg skall vara garanterade tillgång till sådana läromedel.Skolstyrelsen beslutar efter förslag av rektor om inköp av vad som föreslåskallas basläromedel. Rektor beslutar om övriga läromedel inom den samladeekonomiska ram som skolstyrelsen anvisat. 1 båda fallen beslutar rektor eftersamråd med lärare och företrädare för eleverna, ti 1981182. UbU 1981/82:8 6 Enligt föredragande statsrådet föranlederriksdagens beslut om ny läroplan för (prop. 1978/79:180, UbU1978/79:45, rskr 1978/ 79:422) och vad som i nu förevarande propositionförordas om basläromedel vissa ändringar i gällande föreskrifter. erinrar i sammanhanget om att en strävan bör vara att beslut fattasså nära dem det angår som möjligt. Skolstyrelsen kan i det syftet delegera endel av sin beslutanderätt till rektor. 1 propositionen understryks dock attskolstyrelsen alltjämt skall ha ansvar för kvaliteten på läromedelstillgången. Enligtvad som anförs i propositionen bör kravet på tillgäng till basläromedel inteinnebära krav på att undervisningen alltid skall grundas på dem. Stundom kanman i undervisningen helt lita till skol- och folkbibliotekens resurser ellerarbeta utan tryckta läromedel och bygga upp undervisningen kring experiment ochiakttagelser i samhälle och natur. Riksdagenbör enligt motion 1981/82:130 (yrkande 1) uttala att det i begreppetkostnadsfri utbildning i grundskola, specialskola och gymnasieskola skallligga att eleverna har kostnadsfri tillgång till läromedel. I motion 1981/82:131 (yrkande 3 i denna del) krävs att det skall slås fast att basläromedelskall betraktas som nödvändiga för utbildningen och att de sålundakostnadsfritt skall ställas till elevernas förfogande. Beträffandekostnadsfri utbildning i , specialskolan och gymnasieskolan villutskottet erinra om att avgift enligt skollagen inte får tas ut förundervisningen i . Av skollagen framgår också att avgift inte hellerfår tas ut för undervisningen i specialskolan eller för undervisningen igymnasieskolan. I sitt betänkande (Ds U 1981:4) Skollagen harskolförfattningsutredningen (U 1979:12) analyserat vilken innebörd de nämndabestämmelserna har när det gäller elevernas tillgång till basläromedel ochandra hjälpmedel för undervisningen. Utredningens slutsats är att i rättentill kostnadsfri utbildning ligger en rätt att kostnadsfritt få tillgång tillde hjälpmedel som är nödvändiga för utbildningen. Utskottet har erfarit attberedning av betänkandet pågår inom med sikte på attproposition i ärendet skall läggas fram för . Medhänvisning till vad utskottet har anfört bör beträffande uttalande omkostnadsfritt tillhandahållande av läromedel avslå motionerna 1981/82:130yrkande 1 och 1981/82:131 yrkande 3 i denna del. 1motion 1981/82:131 (yrkande 3 i denna del) avvisas det synsätt som framkommer iproposifionen, att kravet på tillgång till basläromedel inte bör innebära kravpå att undervisningen alltid skall grundas på dem. Utskottetansluter sig till föredragande statsrådets uppfattning att det är den vidaläromedelsdefinifionen - vilken utskottet i det föregående har redogjort för -som skall vara utgångspunkt för den lokala undervisningsplaneringen. Denpedagogiska aspekten vid valet av läromedel bör enligt utskottets uppfattninginte alltid behöva innebära bl. a. ett utnyttjande av UbU1981/82:8 7 basläromedel för undervisning i visst eller vissakursmoment. Utnyttjandet av läromedel bör vara underordnat valet av arbetsmetodoch ämnesinnehåll. Utskottet avstyrker motion 1981/82:131 yrkande 3 i dennadel. bör godkänna regeringens förslag om tillgång till och val avläromedel. Enligt 2 kap. 27 § skolförordningen(1971: 235) skall eleverna i som gåva få behålla centralaläromedel i den utsträckning som behövs för en allmän överblick av dethuvudsakliga innehållet i lärokursen. 1 läroplanen för (Lgr 80) föreskrivsendast att eleverna som gåva skall få vissa av vad som i det nu aktuellasammanhanget betecknas som basläromedel eller väsentliga hjälpmedel som lexikonoch kartböcker. Föredragande statsrådet avser att återkomma till regeringen medförslag om att gåvoföreskriften i skolförordningen och dess motsvarighet för sameskolananpassas till vad som angivits i Lgr 80. 1 mofion 1981/82:131 (yrkande 4) krävs att basläromedeloch väsentliga hjälpmedel som lexikon och kartböcker kostnadsfritt skallställas fill elevernas förfogande som gåva. Bestämmelserna om gåvoläromedelbör utvidgas till att omfatta även gymnasieskolan och och statligvuxenutbildning. Utskottet anser att kommunerna bör ha stor frihet i attbestämma i vilken omfattning de skall ge eleverna läromedel som gåva.Kommunernas beslut i detta hänseende bör fattas inom ramen för Lgr 80:sföreskrifter. bör med avslag på motion 1981/82:131 yrkande 4 läggatill handlingarna vad regeringen i propositionen anmält beträffande gåvoläromedel. gäller att läromedelsom skall registreras som centralt läromedel i samhällsorienterande ämne förstmåste godkännas av som skall pröva om läromedlet behandlarinnehållet på ett sakligt och allsidigt sätt samt om läromedlet även i övrigtstår i överensstämmelse med avsnittet mål och riktlinjer i läroplanen. Ävenandra centrala läromedel kan granskas på initiativ av läromedelsnämnden ellerefter anmälan. ULÄ har föreslagit att den nuvarande förhandsgranskningenskall ersättas med granskningar i efterhand. Den nuvarande granskningen medförenligt utredningen förlängd produktionstid och kan även medföra risk föröverdriven försiktighet i läromedlens behandling av kontroversiella frågor. Föredragande statsrådet anför att läromedlen utgör viktigainstrument i skolarbetet. Läromedel i sig ger dock inte garantier förkvaliteten på undervisningen. Läraren har det primära ansvaret för attundervisningen är saklig och allsidig. Ansvaret för att övervaka att undervisningenbedrivs i enlighet med läroplanens föreskrifter åvilar skolmyndigheterna. UbU 1981/82:8 8 docknödvändigt att de viktigaste läromedlen är balanserade, sakliga och allsidiga.Därför anser föredragande statsrådet att en förhandsgranskning av läromedlenhar ett särskilt värde och bör bibehållas, dock i ny form. Granskningen börinte leda till beslut i någon nämnd utan bestå av informativa, motiveradeyttranden. Varje läromedel skall granskas av två granskare. Vidare föreslåsförlagen få rätt att i eget yttrande bemöta granskarnas synpunkter.Granskningen skall avse alla basläromedel i samhällsorienterande ämnen. Denskall kunna omfatta även andra ämnen som SÖ bestämmer. Utbildningsradionstryckta läromedel skall granskas på samma sätt som övriga producentersläromedel. Föredragande statsrådet föreslår slutligen att läromedelsnämndenskall upphöra med juni månads utgång . Under /83 skallnämnden, på samma sätt som sker beträffande centrala läromedel isamhällsorienterande ämnen, granska samhällsorienterande basläromedel. Dennya formen av objektivitetsgranskning som läromedlen kommer ut skallenligt propositionen kompletteras med en form av efterhandsgranskning tema-eller ämnesområdesvis. Denna form av granskning bör enligt föredragandestatsrådets mening naturiigt ingå som ett led i SÖ:s utvärderingsverksamhet ochsåledes inte vara kopplad till den nya form av objektivitetsgranskning somföreslås. 1motionerna 1981/82:130 (yrkande 2 i denna del) och 1981/82:131 (yrkande 1 c idenna del) yrkas avslag på regeringens förslag om hur granskningen avläromedel skall ske. Både i motion 1981/82: 130 och i motion 1981/82:131(yrkande 5 i denna del) förordas att i stället skall besluta att detäven i fortsättningen skall finnas en nämnd som skall ha till uppgift att efterförhandsgranskning av alla basläromedels allsidighet, objektivitet ochöverensstämmelse med läroplan fatta beslut huruvida resp. basläromedel skallgodkännas eller inte. Enligt motion 1981/82: 130 skall läromedelsnämnden finnaskvar och ha till uppgift att utarbeta riktlinjer för granskningen, utsegranskare samt ordna konferenser med producenter för att utveckla läromedlenenligt statsmakternas intentioner. I motionen föreslås också attläromedelsnämnden skall ta initiativ till tema- och ämnesområdesgranskningarav läromedel i efterhand. I motion 1981/82:131 framhålls att flertaletläromedel i samhällsorienterande ämnen inte är allsidiga och objektiva.Allsidighet och objektivitet skulle enligt motionärerna befrämjas av attläromedlen gav utrymme åt partsinlagor där t. ex. olika politiska partier fickange sina olika synsätt. Utskottetinstämmer med föredragande statsrådet om att läromedelsgranskningen har ettsärskilt värde och därför bör behållas. Som framhålls i propositionen kan detvid förhandsgranskning finnas en risk för att denna form av granskning ledertill överdriven försiktighet i behandlingen av kontroversiella frågor iläromedlen. Utskottet tillstyrker den form av granskning som förordas ipropositionen, dvs. där yttranden från två granskare och eventuellt ettyttrande från förlaget föreligger som UbU1981/82:8 9 det granskade läromedlet kommer ut på marknaden. Därigenomfår läromedelsanvändarna tillgång till ett beslutsundedag som kan stimuleratill debatt och som påfordrar ett eget ställningstagande till granskarnas bedömningar- som kan vara skiljaktiga - och eventuellt bemötande frånläromedelsproducenterna. Då granskningen inte längre skall leda till någotbeslut om godkännande bör, som föreslås i propositionen, läromedelsnämndenupphöra med utgången av juni månad 1983. Utskottet föreslår således attriksdagen med avslag på motion 1981/82: 130 yrkande 2 i denna del och motion1981/82: 131 yrkandena I c i denna del och 5 i denna del godkänner de ipropositionen förordade riktlinjerna för en hy form av läromedelsgranskning.Frågan om vilken central myndighet som skall ansvara förläromedelsgranskningen i fortsättningen tar utskottet upp i det följande. Utskottet har inget att erinra mot att SÖ i sittutvärderingsarbete gör tema- och ämnesområdesgranskningar i efterhand så somförordats i propositionen. förläromedelsinformation (SIL) har bl. a. till uppgift att informera om läromedelför ungdomsskolan och vuxenutbildningen. Informationen omfattar läromedel somproducenterna anmäler till SIL och lämnas i kataloger utgivna av SIL. Så gottsom utan undantag finns de centrala läromedlen med i SIL:s kataloger. EnligtULÄ är antalet övriga läromedel i SIL:s register förhållandevis litet.Verksamheten finansieras till största delen genom avgifter som producenternaerlägger när de anmäler läromedel för registrering. SIL leds av en styrelse med företrädare för bl. a.läromedelsproducenterna och läromedelskonsumenterna. I ULÄ:s betänkande redovisas de olika register överläromedel som f. n. finns. Kommittén noterar att registren i stor utsträckninginnehåller samma läromedelsartiklar, men bygger på olika databaser. Kommitténredovisar att det i flera sammanhang, bl.a. i statens pris- och kartellnämnds(SPK) producentstudie (Ds U 1978: 12 s. 172) och i arbetsgrupper inom , förts fram önskemål om samordning av de befintligaläromedelsregistren. ULÄ anser att nuvarande förhållanden med flera olikaläromedelsregister inte är rationella och att en samordning borde ske. Ettsamordnat, enhetligt register borde kunna utnyttjas av producenter,distributörer och konsumenter för information, urval, beslut och beställningsamt för upprättande av olika konsumenters beståndsregister. ULÄ diskuterarfyra olika organisationsalternativ och utgår därvid från att samordning avbefintliga register skall ge rationaliseringsvinster och sänkta kostnader förstat, kommun och producenter. De två alternativ som innebär att ett registerägs gemensamt av staten, kommunerna och UbU 1981/82:8 10 producenternai form av aktiebolag eller stiftelse resp. att utökar sinverksamhet till att gälla läromedelsutgivningen innebär båda, enligt kommittén,relativt stora kostnader för utredningar, systemuppläggning m. m. Av de tvååterstående diskuterade alternativen, nämligen ett av staten ägt registergrundat på SIL:s register resp. ett av läromedelsproducenterna ägt registergrundat på det befintliga FSL-regist-ret (Föreningen ) förordar kommittén det . Detta alternativ medförenligt kommittén de totalt sett lägsta kostnaderna. Det innebär också attproducenterna får fortsatt fillgång till de administrativa tjänster som ärknutna till FSL-systemet och som är oumbärliga för producenterna. Om något annatalternativ än det av ULÄ förordade skulle väljas behöver, enligt ULÄ,producenterna ändå ett eget register som tillhandahåller dessa administrativatjänster. Detta skulle medföra att det även fortsättningsvis skulle finnasflera läromedelsregister.