bet · G501FiU40 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:40 omde allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och för budgetregleringenm.m. 1981/82:150) Iproposition 1981/82:150 (kompletteringspropositionen) har regeringen bilaga 1 Reviderad finansplan(ekonomidepartementet) föreslagit att godkänna de allmänna riktUnjerför den ekonomiska politiken sorn förordats i propositionen, Vid bilaga 1, Reviderad finansplan, har som bilaga1.1 fogats Reviderad nationalbudget 1982. bilaga2 Reviderat budgetförslag (budgetdepartementet) dels föreslagit att 1. godkänna de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som förordats ipropositionen, 2. anta vid propositionen fogat förslag till lag om storleken av statiiginkomstskatt som ingår i preliminär skatt för förra hälften av budgetåret1982/83, 3. godkänna beräkning av statsbudgetens inkomster /83 enligt vid propositionen fogad specifikation, 4. godkänna i propositionen framlagd beräkning avförändringarna i anslagsbehållningarna för /83, 5. godkänna i propositionen framlagd beräkning avförändringarna i dispositionen av rörliga krediter för /83, 6. godkänna i propositionen framlagd beräkning av beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto, för /83, 7. med ändring av förslag i proposition 1981/82:100 bilaga 20, tillRäntor på statsskulden, m. m. för /83 anvisa ett förslagsanslagav 38 , 8. bemyndiga regeringen att under /83, om arbetsmarknadslägetkräver det, besluta om utgifter i enlighet med vad som förordats ipropositionen intill ett sammanlagt belopp av 2 , 9. bemyndigaregeringen att besluta om beställning av inredning och utrustning för byggnadsprojekt som beslutas med stöd av finansfullmakten i enlighet med vad som förordats i propositionen, delsberett tillfälle att ta del av vad som anförts i propositionen om 1Riksdagen 1981/82, 5 saml. FiU1981/82:40 2 10. utnyttjande avfinansfullmakten, 11. statliga kreditgarantier. Vid bilaga 2, Reviderat budgetförslag, har fogats som Bilaga 2.1Långtidsbudget för perioden /83-1986/87, Bilaga 2.2 Riksrevisionsverketsberäkning av budgetutfallel för /82, Bilaga 2.3 Riksrevisionsverketsreviderade inkomstberäkning för /83, Bilaga 2.4 Specifikation avstatsbudgetens inkomster under /83, Bilaga 2.5 Specifikation avanslagsförändringar i förhållande till budgetpropositionen för budgetåret1982/83, Bilaga 2.6 Förändringar i förslagettill statsbudget för /83 sedan budgetpropositionen. bilaga 3 Vissa kommittéfrågorberett tillfälle att la del av vad som anförts i propositionen, bilaga 4 Sysselsättningsskapandeåtgärder inom verksamhetsområde() föreslagit att dels godkänna i propositionen förordad höjning avdagpenningen i utbildningsbidraget för ungdomar , dels anta vid propositionen fogat förslag till lag omändring i skollagen (1962:319), dels till Sysselsättningsskapande åtgärder för budgetåret1982/83 utöver vad som föreslagits i propositionen 1981/82:100 bilaga 15, undertolfte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 1 , dels till Särskilda sysselsättningsskapande åtgärder iNorrbottens län för /83 under tolfte huvudtiteln anvisa ettreservationsanslag av , bilaga 5 Sysselsättningsskapande åtgärder inombostadsdepartementets verksamhetsområde () föreslagitriksdagen dels att 1. godkänna de ändringar av grundernaför lån för ombyggnad som förordats i propositionen, 2. medge att ramen för de antikvariskamyndigheternas tillstyrkanden av sådana ombyggnader som bör komma i fråga förförhöjt låneunderlag och tilläggslån vidgas med . 3. godkänna vad som förordats ipropositionen i fråga om bidrag för vissa ombyggnader av flerbostadshus, FiU1981/82:40 3 4. godkänna vad som förordats ipropositionen i fråga om lån för åtgärder som syftar till att eliminerabyggnadstekniska brister, dels att bemyndiga regeringen att besluta om enförsöksverksamhet med decentralisering till vissa kommuner av beslutanderätteni frågor om bostadslån till energibesparande åtgärder. såvitt avser bilaga 2, Reviderat budgetförslag, moment 2 ihemställan (förslag till lag om storleken av statlig inkomstskatt som ingår ipreliminär skatt för förra hälften av /83) till skatteutskottet, såvitt avser bilaga 4, Sysselsättningsskapande åtgärderinom verksamhetsområde, tiilarbetsmarknadsutskottet, såvitt avser bilaga 5, Sysselsättningsskapande åtgärderinom verksamhetsområde, till civilulskotlet och i övrigttill finansutskottet. bilaga 2,Reviderat budgetförslag 1982/83, i yad avser hemställan under 3 i sitt betänkande ominkomster på statsbudgeten för /83 (FiU 1981/82:49), i vad avser hemställan under moment 7 i sitt betänkande omanslag till räntor pä statsskulden m. m. (FiU 1981/82:48) samt i vad avser hemställan under momenten 4-6 och 11 i sittbetänkande om särskilda frågor rörande statsbudgetens utgifter för budgetåret1982/83 (FiU 1981/82:51). Med anledning av propositionen har följande motionerväckts 1981/82:2543 av m. fl. (s), 1981/82:2544 av m.fl. (s), 1981/82:2545 av Per (), 1981/82:2546 av m. (m), 1981/82:2547-2549 av m. fl. (s), 1981/82:2550-2552 av LarsTobisson m. fl. (m), 1981/82:2553 av m. fl. (m),1981/82:2554-2557 av m. fl. (vpk). Motionerna har hänvisats till skatteutskottet såvitt avsermotion 2549, till arbetsmarknadsutskottet såvitt avser motionerna 2543,2544, 2546, 2547 yrkandena 3-17, 2551 och 2553-2555 och FiU 1981/82:40 4 tillcivilutskottet såvitt avser motionerna 2545, 2548, 2552 och 2556 samt i övrigttill finansutskottet. I detta sammanhang behandlar utskottet följandeunder allmänna motionstiden väckta motioner 1981/82:371av () om den ekonomiska politiken i vad avser yrkande 2, 1981/82:700av m. fl. (vpk) om en planmässig utbyggnad av den offentligasektorns samhällsekonomiskt och socialt viktiga delar och 1981/82:891av () och () om den offentliga sektornsroll för sysselsättningen. FiU 1981/82:40 5 I proposition 150 bilaga 1 (ekonomidepartemenlel)har regeringen efter föredragning av statsrådet föreslagitriksdagen att godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken somförordats i propositionen. Idetta sammanhang behandlar utskottet delsde med anledning av proposition 150 väckta motionerna 2547av m.fl. (s) vari hemställs 1.att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska poUtiken somförordats i motionen, 2550av m.fl. (m) vari hemställs 1. att godkänner de allmänna riktlinjer förden ekonomiska politiken som förordas i motionen, 2. att ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kreditpolitiken, 4.att uttalar att kollektiva löntagarfonder innebär långtgåendemaktkoncentration och en försämring av sysselsättning och ekonomisk utveckling, 2557av m. fl. (vpk) vari hemställs att beslutar 1. attavslå vad som i proposition 1981/82:150 anförs om de allmänna riktiinjerna för den ekonomiska politiken och godkänner vad som härom anförs i motionen, delsde under allmänna motionstiden väckta motionerna 371av () vari hemställs 2. attriksdagen hos regeringen anhåller om utredning om vilka bespa ringsmöjligheter som skulle uppkomma vid överförande av olika kommunala aktiviteter till privat verksamhet, 700av m.fl. (vpk) vari hemställs 1. att hos regeringen begär tillsättande aven parlamentarisk utredning med uppgift att utarbeta program för en planmässigutbyggnad av de samhällsekonomiskt och socialt viktiga delarna av denoffentliga sektorn, 2. att hos regeringen begär tillsättande aven parlamentarisk utredning med uppgift att utarbeta program för en översyn avtillväxten inom byråkratin med sikte på att omfördela resurser till produktivaoch verkställande enheter inom statsförvaltning och statUga företag. FiU1981/82:40 6 " 891 av () och () vari hemställs att ullalar att regeringen skyndsamt tar initiativför att tillsätta en utredning som ges i uppdrag a) att belysa denoffentliga- sektorns roll för sysselsättningen, b) att utredavilka konsekvenser som uppstår för det privata näringslivet vid en uppbromsningoch/eller neddragning av den offentliga sektorns verksamhet, c) att studeramöjligheternEi all på ett mera flexibelt sätt utnyttja de ekonomiska resursersom utbetalas av samhället i form av arbetslöshetsunderstöd, socialhjälpm. d) attbedriva sitt arbete med största skyndsamhel. Föredraganden inleder denreviderade finansplanen med en redovisning . av utvecklingen före och efteroljeprischockerna. Vad gäller den internationella utvecklingen utmynnarbedömningen sammanfattningsvis i att den ekonomiska tillväxten i OECD-områdetuppskattas till drygt 1/1982. För väntas tillväxten uppgå till1 1/. OECD-området beräknas totalt sett uppnå balans i utrikeshandeln menmed stora variationer mellan olika länder. ochJapan väntas visa betydande överskott medan de flesta andra länderna redovisarfortsatta underskott. Världshandeln beräknas växa med 3 ä . Vad gäller inriktningen av den ekonomiska politiken slårföredraganden fast följande. - Eftersom låginflation är en förutsättning för att trygga den fulla sysselsättningen och fören rättvis inkomstfördelning måste kampen mot inflationen ges högsta prioritet. - Vi måste fååterhållsamma och ansvarsfulla uppgörelser på arbetsmarknaden. UtveckUngenunder 1983 blir av avgörande betydelse när det gäller att varaktigt förbättrakonkurrenskraften och få ner inflationstakten. - Konjunkturpolitikenmåste avpassas så att den ligger i linje med de krav som strukturomvandlingenställer. Det innebär bl. a. att det relativa efterfrågetrycket inte kantillåtas stiga till en nivå där vi riskerar att vinsterna av förra årets devalveringspolieras. Arbetsmarknadspolitiska insatser måste utformas så att deunderlättar en nödvändig långsiktig anpassning, Industri- och näringspolitikenmåste fortsatt utformas så att den skapar gynnsamma förutsättningar förindustriell förnyelse och för ny- och småföretagsamheten. Konkreta uttryck för ansträngningarna att få nerinflationen är bl. a. skatteuppgörelsen, som bygger på att de medverkandepartierna enats om att söka nedbringa inflationen till under de kommandeåren, och de olika åtgärderna för alt förbättra kapital-, arbets- ochråvarumarknadernas FiU 1981/82:40 7 Isyfte att återställa den samhällsekonomiska balansen måste resurser omfördelasfrån den skyddade sektorn till den konkurrensutsatta sektorn, i första handindustrin. Vi måste öka exporten och investeringarna vilket innebär att detutrymme som står till förfogande för ökad inhemsk konsumtion, privat såväl somoffentlig, blir ytterst begränsat. Föredragandenunderstryker det nära samband som finns mellan ansträngningarna att spara i deoffentiiga utgifterna och reallöneutvecklingen. Ett omfattande sparprogram ärnödvändigt för att skydda reallönerna. växte deoffentliga utgifterna med per är i reala termer. Därmed intecknades helaBNP-tillväxten och mer därtill. Reallönerna kunde upprätthållas endast genom enomfattande utlandsupplåning. Självfallet måste denna utveckling brytas,fastslår han. Deåtgärder som konstituerar regeringens ekonomiska politik syftar i första handtill att komma tillrätta med ett antal strukturella problem, framhållerföredraganden. Det är viktigt att även konjunkturpolitiken utformas på ett sättsom ligger i linje med den långsiktigt nödvändiga anpassningen av den svenskaekonomin. I den mån den totala efterfrågenivån därmed skulle riskera hamna påen lägre nivå än vad som är lämpligt kan detta motverkas av sänkta skatter.Regeringens förslag att sänka mervärdeskatten motiverades bl. a. avatt sparåtgärderna i de offentliga budgetarna annars i rådande relativt svagainternationella konjunktur hade kunnat leda till en aUtför låg samladefterfrågenivå i ekonomin. Det centrala målet för finanspolitiken kommer underen lång följd av år att vara att hålla tillbaka den offentligautgiftsexpansionen. I nuvarande statsfinansiella läge vore det enligtföredragandens mening inte förenligt med en ansvarsfull finanspolitik att infördet väntade konjunkturuppsviiiget 1983 avstå från att totalfinansiera denföreslagna skatteomläggningen. Vad gäller inriktningen av kreditpolitiken under1982 slår föredraganden fast att det centrala problemet kommer att vara hur detsvenska ränteläget bör avvägas i förhållande till det internationella. Enlämplig avvägning är enligt hans mening att långsiktigt utforma ränte- ochkreditpoHliken så att den privata sektorns kapitaltransaktioner med utiandet äri balans och helst ger upphov till ett visst kapitalinflöde. Statensutlandsupplåning kan då hållas på en nivå som ungefär motsvarar eller någotunderstiger bytesbalansunderskottet. Budgetunderskottetleder till en stark ökning av inlåningen i bankerna. Därmed skapasförutsättningar för en snabb kreditexpansion. kan förhindra dettagenom att anpassa likviditetskvoterna så att bankerna tvingas placera en stordel av inlåningen i statspapper. Dessa likviditetskvoter närmar sig nu denlegala gränsen, . Det är enligt föredragandens uppfattning inte önskvärtatt höja denna gräns eftersom det skulle leda till att bankerna i allt högregrad blev kapitalmarknadsinstitut som till övervägande FiU 1981/82:40 8 delplacerar sina tillgångar i statspapper medan den ordinarie bankutlåningensrelativa betydelse minskar. Med tanke på de svårigheter som kan föreligga attsnabbt dämpa likviditetsutvecklingen ärdet av vikt att pröva nya vägar att ökastatens upplåning främst från företag och hushåll. Kreditmarknadenkommer enhgt föredragandens mening alt präglas av relativt god balans.Någon risk för en allmän ränteglidning föreligger inte. Under det kommandekonjunkturuppsvinget måste emellertid statens upplåning från allmänheten ökaskraftigt för att hålla tillbaka likviditetstillväxlen i ekonomin. Samtidigtkommer företagens kreditefterfrågan att öka. Vid en fullständigt friräntesättning skulle då sådana räntestegringstendenser kunna uppkomma attföretagens investeringsaktivitet allvarligt hämmades. Fortsatt ränteregleringför bankerna t. o. m. aviseras. Enligt regeringens bedömning får man räkna med attarbetsmarknadssituationen och riskerar att blialltför svag om särskilda insatser inte görs. Det är utomordentUgt angelägetatt dessa inriktas på kortvariga arbeten och på åtgärder som är ägnade attunderlätta en framtida stadigvarande anställning i någon av näringslivetsexpansiva delar, framhåller föredraganden. Motdenna bakgrund föreslås ökade åtgärder för sammanlagt förarbetsmarknadspolitiskt motiverade insatser. förutses en relativtkraftig ökning av produktionen, varför arbetslösheten kan väntas minska. Angående den ekonomiska utvecklingen och 1983ger den internationella utvecklingen under vissa förutsättningar utrymme fören marknadstillväxt för svensk industri om och något mernästa år. Prognoserna för den inhemska utvecklingen sammanfattas i följandetabeller. FiU 1981/82:40 Import, varor och tjänster -1,6 -7,7 -0,7 -4,2 -2,6 -4,2 -1,8 -0,1 -2,5 -2,7 Export, varor och tjänster -1,6 Lagerförändring i procent av föregående års BNP. kr., löpande priser Export, varor, fob Import, varor, cif Export av tjänster exkl. Import av tjänster inkl. - 3835 ,' Andel av BNP, % -2,8 -1,6 Avslutningsvis slår föredraganden fast att del interåder någon tvekan om all en ekonomisk återhämtning med återställd balans Uggerinom det möjligas gränser. Export, marknadsandelar och industriproduktion är påväg uppåt. Inflation, oljeberoende, bytesbalansunderskott och ökningstakt i deoffentliga utgifterna är på väg nedåt. Föratt återställa balansen i den svenska ekonomin krävs inte enbart att denekonomiska politiken fullföljs utan även att partier och intresseorgani- FiU1981/82:40 10 sationer över hela fältet medverkar till ettsamhällsklimat där sänkt inflationstakt och framgångar på exportmarknadenvaraktigt kan uppnås. Endast därmed kan sysselsättning och välfärd tryggas. Delfinns i en betydande värdegemenskap och en lång tradition avsamförstånd och samverkan. Tar vi vara på dessa tillgångar kommer attreda upp sina ekonomiska problem, framhåller föredraganden. I motion 2547 (s) anförs att underde som gått sedan det borgerliga maktövertagandet 1976 har de ekonomiskaproblemen och obalanserna fördjupats i den svenska ekonomin. En viktigförklaring är givetvis den svaga ekonomiska utvecklingen internationellt settoch de kriser som bl. a. oljeprishöjningen skapat i svensk industri. Men utvecklingeni har varit sämre än i övriga i-ländei. Den ekonomiska politik deborgerliga regeringarna fört har lett till låg tillväxt, hög inflation,rekordarbetslöshet och sjunkande investeringar. De offentliga finanserna harunderminerats och bytesbalansen trendmässigt försämrats. En allvarlig vändning i den borgerliga politiken under desenaste två åren består enligt motionärernas uppfattning i att man accepteraratt arbetslösheten stiger. På arbetsmarknadspolitikens område har regeringenskurit ned AMS' anslagskrav så att den reala ambitionsnivån inomarbetsmarknadspolitiken sänks, som arbetsmarknadsläget försämras. ställer regeringen helt sitt hopp expansion av den svenska exporten till följd av ökad internationell tillväxtoch förbättrad svensk konkurrenskraft. Regeringen söker skapa intryck av att viskulle vara "på rätt väg", precis som de borgerliga påstod före valet1979. Därvid bortser regeringen från att de grundläggande obalanserna - de lågainvesteringarna, den ökade arbetslösheten och det strukturella underskottet ibytesbalansen -inte undergår någon förändring till det bättre. När det gäller den avgörande faktorn för att föra oss motsamhällsekonomisk balans - bekämpandet av inflationen - skapar regeringenspolitik risker för att läget allvarligt förvärras. Alla storalöntagarorganisationer varnar nu för att kommande avtalsrörelser blirutomordentligt svåra om förslaget om karensdagar genomförs. Motionärerna avvisar denna inriktning av politiken ochanför att socialdemokraterna i det s. k. kiisprogrammet har anvisat en väg till full sysselsättning och ekonomisk balans. Den ekonomiska politik motionärerna förordar utgår frånden allmänna bedömning av ekonomin som gjorts ovan: sysselsättningslägetfortsätter att försvagas, kapacitetsutnytljandet är rekordlågt, investeringarnasjunker och klyftorna mellan olika grupper i samhället vidgas. FiU1981/82:40 11 De omedelbara målen för denekonomiska poUtiken måste i stället vara följande: o Åtgärdermåste vidtas för att öka aktiviteten i ekonomin och därmed skapasysselsättning. Detta kan av strukturella skäl inte ske genom någon allmänstimulans av konsumtionen utan måste åstadkommas genom att öka investeringarnasoch exportens andel av efterfrågan. o Arbetsmarknadspolitiken sätts in med fullkraft till dess att en ökad aktivitet leder till ökad efterfrågan påarbetskraft. AMS bör därför bl. a. tillföras medel för att anordnaberedskapsarbeten motsvarande 8 miljoner dagsverken. o Dennuvarande investeringsnedgången motverkas genom åtgärder som direkt ökarinvesteringsverksamheten och därmed kapacitetsutnyttjandet i väntan på attindustrin vid en återhämtning av kapacitetsulnyttjandel börjar att öka sinainvesteringar. Motionärerna beräknar att deras förslag medför investeringar påöver förutom de följdinvesteringar som väntas inomindustrin. Sysselsättningseffekten av programmet anges till 350 000 jobb underde närmaste åren. oVerksamma åtgärder måste sättas in för att öka virkesutbudet från skogen ochminska olje- och energiberoende. o Denekonomiska politiken inriktas på att skapa förutsättningar för att varaktigtnedbringa inflationslakten. oFördelningspolitiken utformas i syfte att minska klyftorna i samhället. o Deorättfärdiga sociala nedskärningarna i fråga om pensionernas värdesäkring,karensdagarna i sjukförsäkringen, urholkningen av arbetslöshetsförsäkringenoch försämringen av barnomsorgens villkor återställs. I motion 2550 (m) anförs attregeringen i den reviderade finansplanen på ett värdefullt sätt har preciseratviktiga krav på den ekonomiska politiken. Dessa preciseringar från regeringenssida visar att det föreligger en samlad borgerlig ekonomisk-politisk strategi.I ett väsentiigt avseende bryter emellertid regeringen mot den deklareradepolitiken. Skatteöverenskommelsen med socialdemokraterna medför betydandeskärpning av skattetrycket. Ett höjt skattetryck driver upp inflationen,minskar näringslivets konkurrenskraft och förvärrar balansbrislerna i densvenska ekonomin. Motionärerna finner det vidare märkligt att inte regeringenvill precisera något nytt sparmål för det kommande budgetarbetet. Motionärerna ansluter sig i huvudsak till den prognos förden ekonomiska utvecklingen som presenteras i den reviderade finansplanen.Situationen på oljemarknaden har dock förändrats, framhåller man. Oljeprisernapå den s. k. spot-marknaden har återigen stigit. Även priset på nordsjöolja harpressats upp något. Det är anmärkningsvärt, framhåller motionärerna, att denreviderade finansplanen inte uppmärksammar det hot mot världsekonomin som detväxande antalet länder med betalningssvårigheter innebär. FiU1981/82:40 12 flera statshandelsländer problem med att klara räntor ochamorteringar på sin utländska upplåning. Även vissa utvecklingsländer befinnersig i en utsatt position. Betalningssvårigheterna stryper möjligheterna till nyakrediter, och detta i sin tur verkar nedhållande på den internationellahandeln. Vad gäller den inhemska utvecklingen anför motionärernaatt de inte anser att den uppställda exportprognosen är realistisk. Därförtorde också ökningen av industriproduktionen bli lägre och BNP-tillväxtenmindre. Bedömningen av bytesbalansens underskott är mot denna bakgrund alltförljus. Angående prognoserna för prisutvecklingen framhålls attdet är värt att notera att den reviderade finansplanen inte kommenterar attprisstegringen ligger betydligt över de som indexregleringen avinkomstskatteskalan nu skall begränsas till. För den för indexregleringenrelevanta tidsperioden -augusti 1981 till augusti 1982- toirde prisstegringarnakomma att uppgå till 8 ä , vilket skulle betyda en inte obetydlig automatiskskatteskärpning i förhällande till vad bibehållen indexreglering skulle hainneburit. Det finns också enligt motionärernas uppfattning anledning att varapessimistisk angående prisutvecklingen . Om vi i skall komma tillrätta med vårabalansproblem, måste den ekonomiska politiken inriktas på att dels förbättrakonkurrenskraften för svensk industri, dels hålla tillbaka den offentligaulgiftsexpansionen. För att underlätta den konkurrensutsatta sektornsexpansion krävs också att subventioneringen av näringslivet minskar. Avvecklarvi subventionerna förbättras vår ekonomis strukturella anpassningsförmåga ochdärmed underlättas tillväxten. Att redan nu besluta om särskilda insatser förarbetsmarknadspolitiken för beredskapsarbeten m. m. är enligtmotionärernas mening inte motiverat. Genom finansfullmakten på 2,5 miljarderkronor har regeringen möjlighet att hålla hög beredskap för snabba åtgärder. Angående kreditpolitiken anförmotionärerna att statens upplåning kommer att bereda problem även 1982.Upplåningen avses stiga från till ca 15 miljarderkronor . Av det senare beloppet beräknas bli placeradei särskilda obhgations-fonder, som skall introduceras . Från många synpunkter vore det önskvärt attstatsobligationer i ökad utsträckning kunde placeras direkt hos allmänheten,anför motionärerna. Att man skulle hinna tillföra nyinrättadeobligationsfonder lika mycket som allmänheten totalt tillhandahållit per helårunder 1980 och 1981 förefaller dock inte sannolikt. För det skulle krävasbetydande skatteförmåner, men förslag om sådana har inte framlagts.Alternativet är en höjning av räntenivån på statens upplåning. Den låga kredilefterfrågan från företag och hushåll harmedfört en normalisering av marknaden, vilken borde utnyttjas för att avskaffavissa existerande regleringar, anför motionärerna. FiU1981/82:40 13 ning av den moderata motionen och på finansutskottetshemställan ett tillkännagivande till regeringen, enligt vilketmöjligheterna att återinföra marknadsprinciper i kreditpolitiken bordetillvaratas. Trots detta har regeringen beslutat förlänga regleringen avbankernas utlåningsräntor. Detta ställningstagande strider enligt motionärernasmening för det första mot föreskriften att lagstiftningen om räntereglering fårtillämpas endast i verkliga krislägen. För del andra går det i motsatt riktningmot vad uttalat.