bet · G501KU35 · 1981-12-31 00:00:00 — KU 1981/82:35 66 Dettaliksom uppslutningen bakom trepartiregeringens regeringsdeklarationer kommeratt ingå i en eventuell mittenregerings regeringsdeklaration. Jag anser detnaturligt att i riksdagsarbetet upprätthålls ett fortsatt nära samarbete mellanalla de tre icke-socialistiska partierna. Jagvill slutligen erinra om den vilja till samförstånd och breda politiskalösningar som kommit till uttryck både regeringsförklaring och i1980 års. En sådan samförståndsvilja måste också prägla den nya regeringensarbete. KU 1981/82:35 67 Underbilaga8 till bilaga 2 A Sedan denna dag godkänt mitt förslag omny statsminister förordnar jag enligt 6 kap. 4 § regeringsformen ThorbjörnFälldin att vara statsminister. KU1981/82:35 68 Underbilaga 9 till bilaga 2 A Förfarande vid konseljen (regeringsskifteskonseljen) Hans Maj:tKonungen är ordförande vid konseljen (5 kap. 1 § regeringsformen). De avgåendestatsråden deltar inte i konseljen. Vid konseljenförs protokoll enligt vanliga regler [se förordningen (1975:1) om protokoll ochexpeditioner i regeringsärenden m. Konseljensinledande del är offentlig. Under denna del (avsnitt II p. 1-7) står konseljsalens dörrar öppna. Talmannen ochstatsråden samlas i konseljsalen. Statsråden ställer sig vid sina platser vidkonseljbordet (namnskyltar finns vid platserna) - se vidare punkten 4 därprinciperna för placeringen anges. Hans Maj:tKonungen kommer in i konseljsalen och hälsar på talmannen och statsministern. Hans Maj:tKonungen går runt bordet och hälsar på statsråden som därvid presenteras avstatsministern. Hans Maj:tKonungen, talmannen och statsråden sätter sig vid konseljbordet. Hans Maj:tKonungen sätter sig vid bordets, från dörren sett, övre kortända. Talmannensätter sig t i 11 höger om Hans Maj:t Konungen. Statsministern sätter sig t i11 vänster om Hans Maj:t Konungen. Avgörande för placeringen av övriga statsrådär i första hand vem som har varit statsråd längst tid. Härvid tas hänsyn ocksåtill tiden som statsråd i tidigare regeringar. Bland dem som har varit statsrådlika länge har den till levnadsåren äldste företräde. Skulle två eller flerastatsråd vara födda avgörs placeringen av födelsetiden . Detstatsråd som med tillämpning av dessa principer är främst sätter sig till högerom talmannen, det statsråd som kommer därnäst KU1981/82:35 69 sätter sig till vänster om statsministern osv. (7 kap. 8 §regeringsformen).' Hans Maj;t Konungenöppnar konseljen och hälsar de närvarande välkomna. Talmannenredogör för proceduren vid utseende av statsminister och för statsministernsanmälan för riksda''gen av de av honom utsedda statsråden. Hans Maj:tKonungen konstaterar att regeringsskifte enligt 6 kap. 4 § regeringsformen nuhar skett. Med Hans Maj:t konungenskonstaterande är den "öppna" delen av konseljen avslutad. Talmannensamt ev. närvarande allmänhet avlägsnar sig. Dörrarna till konseljsalen stängs. Statsministernredogör för innehållet i den regeringsdeklaration som han tidigare under dagenhar lämnat i . Hans Maj:tKonungen förklarar konseljen avslutad. ' Det förutsätts att samma placeringsprincip skall gällasåväl vid följande konseljer som vid regeringssammanträdena. KU 1981/82:35 70 Underbilaga10 till bilaga 2 A Sedan statsminister den 8 majbegärt att bli entledigad från sin befattning beviljade jag honom ochövriga statsråd entledigande. Eftersamråd med företrädare för varje partigrupp inom och överläggning medvice talmannen föreslog jag att till statsminister utseThorbjörn . Detta förslag godkändes av och jag harpå vägnar utfärdat förordnande för statsministern, som anmältde av honom utsedda statsråden för . 71 Bilaga 2 B Förordnandenenligt 7 kap. 5 § RF fr. o. m. () () 1. expropriationoch förköp av fast egendom, 2. fastighetsbildning,inbegripet äganderättsutredning och legalisering, 3. gemensamhetsanläggningar,samfälligheter och ledningsrätt, 4. allmännavatten- och avloppsanläggningar, 5. tomträtt, 6. hyra, 7. förvärv ochförvaltning av hyresfastighet, 8. bostadsrätt. utrikeshandelnmed undantag av samfärdselfrågor ärenden som rör 1. allmänhälsovård, sjukvårdsväsendet, lakar- och tandläkaryrkenas utövning,folktandvård, läkemedel och apoteksväsendet, 2. omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda, handikappfrågor och rehabiliteringsverksamhet och 3. deträttsmedicinska undersökningsväsendet och det rättspsykiatriskaundersökningsväsendet. 1. förvaltningsärendensom rör arbets- och anställningsvillkor i offentlig anställning,personaladministrativ planering, personalhälsovård och personalsocialverksamhet inom det statligt reglerade förvaltningsområdet, olika former avsamverkan mellan staten och dess arbetstagare, medbestämmandefrågor som röroffentlig anställning, jämställdhet mellan kvinnor och män såvitt rör offentliganställning samt utbildning av statens arbetstagare, 2. författningsärendensorp rör arbetstagare i offentlig anställning. 1. ungdomsorganisationersverksamhet och därmed sammanhängande frågor, 3. lärarutbildningen, ärenden som omfattas av de ihandelsdepartementets regleringsbrev upptagna anslagen A 5 Kostnader förnordiskt samarbete och A 6 Nordiska ministerrådets allmänna budget, ärenden somrör 1. utlänningar ochflyktingar, 3. jämställdhetmellan män och kvinnor, ärenden som rör energipolitiken. KU1981/82:35 72 Antal politiskt sakkunniga, informationssekreterare ochriksdagsledamöter som biträder som politiskt sakkunniga i regeringskanslietÅrsskiftet 1981/ 82 1 I dennasumma har även statssekr. , SB (c) tagits med. 2 1 dennasumma har även statssekr. , Ju (fp-samordn.kansli) tagits med. Sammanställningen är upprättad inombudgetdepartementet, PP-sekreta-riatet. KU1981/82:35 73 PM om remisser till lagrådet skulle lagrådets yttrandealltid inhämtas om lagförslaget berörde vissa centrala rättsområden, t. ex.civilrätt och straffrätt. Denna obligatoriska lagrådsgranskning avskaffadesgenom grundlagsändringar 1970-1971, och granskningen blev då helt fakultativ.Till en början behölls den ordningen också regeringsform (RF). Efterutredning ändrades emellertid reglerna ånyo, och nuvarande system förlagrådsgranskning tillkom (prop. 1978/79:195, KU 1978/79:39, rskr 1978/79:359,KU 1979/80:1, rskr 1979/80:2, SFS 1979:933). Bestämmelserna har trätt i kraftden . De utgår från att lagrådsgranskning bör ske beträffandeviss typ av lagstiftning. Något absolut tvång att remittera till lagrådetföreligger dock inte. Systemet för lagrådsgranskning har därmed fått en meraflexibel utformning än vad som är möjligt med ett system med renodlatobligatoriska inslag. Vilka lagförslag som i princip bör granskas framgår av 8kap 18 § RF. Samma lagrum innehåller också de grundläggande reglerna omlagrådet. Närmare bestämmelser om lagrådets sammansättning och arbetsformerfinns i en särskild lag om lagrådet (1979:368). Lagrådet kan bestå av högstfyra avdelningar. Normalt skall varje lagrådsavdelning bestå av tre ledamöter.Såväl justitieråd som regeringsråd skall ingå i varje avdelning. Enligt 8 kap. 18 § RF bör lagrådets yttrande inhämtasinnan beslutar lag som tillhör vissa kategorier, nämligen 1. grundlag om tryckfriheten, 2. lag om begränsning av rätten att fåta del av allmänna handlingar, 3. annan lag som angår begränsning avnågon av de grundläggande fri- och rättigheterna, 4. lag om beskattning, 5. lag om svenskt medborgarskap ochcivilrättslig lag, 6. offentligrättslig lag som gälleråligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personligaeller ekonomiska förhållanden samt 7. lag om rättegången, lag omoffentligrättsliga tjänstemäns rättsställning och annan lag som avses i 11 kap.RF. Lagrådsremiss beslutas av regeringen. Möjlighet finnsockså för riksdagsutskott att höra lagrådet med stöd av 4 kap. 10 §riksdagsordningen. Det är inte all lagstiftning enligt punkterna 1-7 ovan somblir aktuell för granskning av lagrådet. Grundlagsregeln om när lagrådet börhöras har försetts med några undantag. För det första är regeln tillämplig baraom den föreslagna lagen är viktig för enskilda eller från allmän synpunkt. Ärlagen inte av sådan karaktär behöver yttrande alltså inte inhämtas. KU1981/82:35 74 remiss till lagrådet underlåtas om lagrådets hörandeskulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet eller om remissenskulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt men skulleuppkomma. I de fall regeringen utan att ha hört lagrådet föreslår attstifta lag som tillhör någon av de ovan uppräknade kategorierna skallregeringen redovisa skälen till att lagrådsremiss underlåtits. Av bestämmelse i RF framgår att underlåtenhet attremittéi-a ett lagförslag till lagrådet när så bör ske inte påverkargiltigheten av den lag som blir resultatet av lagstiftningsarbetet. En domstoleller annat offentligt organ kan således inte med stöd av sin lagprövningsrättunderlåta att tillämpa en lag enbart av det skälet att förslaget till lageninte lagrådsgranskats. Inriktningen av lagrådsgranskningen regleras också i 8kap. 18 § RF. Lagrådets uppgifter består i att undersöka hur ett lagförslagförhåller sig till grundlagarna och till rättsordningen i övrigt samt hurförslagets föreskrifter förhåller sig till varandra och till rättssäkerhetenskrav. Lagrådet skall vidare överväga om förslaget är utformat så att det kanantas tillgodose angivna syften och vilka problem som kan uppstå vidtillämpningen. När det gäller lagrådsgranskningens inriktning ochomfattning uttalade i sitt av godkändabetänkande (KU 1978/79:39 s. 15-16) att förslaget till nya regler för granskningenborde prövas mot bakgrund av vissa utgångspunkter om vilka i stort sett allmänenighet råder. En väsentlig sådan utgångspunkt är, anförde utskottet, attlagrådets verksamhet upplevs som ett värdefullt led i arbetet på att få framfullgoda lagförslag. Granskningen i lagrådet har enligt utskottet setts som engaranti för att rättssäkerhetsintresset och kravet på enhetlighet, konsekvensoch klarhet iakttas. Som en annan utgångspunkt angavs att granskningenuteslutande borde ägnas åt lagförslagens juridiska sida och sålunda aldrigomfatta deras allmänna politiska grunder. På omfattningen av lagrådsgranskningenmåste enligt utskottet inverka att man inte gärna kan låta lagrådsgranskningenfå ta i anspråk flera ledamöter i de högsta domstolarna än ungefär det antalsom då förekom. Slutligen är man, anförde utskottet, ense om att det inte kankomma i fråga att skapa regler som innebär att en lag i efterhand sätts åtsidan enligt gällande principer om lagprövning på den grunden att lagrådetsyttrande inte har inhämtats. Utifrån de angivna utgångspunkterna fann utskottetatt förslaget på ett lämpligt sätt tillgodosåg de krav som måste kunna ställasi sammanhanget. Utskottet erinrade i betänkandet om att det nya systemetför lagrådsgranskning inte innebär en obligatorisk granskning. kan det snarare karaktäriseras som ett mellanting mellan ettobligatoriskt system och ett system som det hittillsvarande med en heltfakultativ granskning. Härigenom undviks enligt utskottet helt risken för att ettuteblivet hörande av lagrådet över ett förslag till en lag skall kunna ledatill att lagen i efterhand genom lagprövning kan sättas åt sidan irättstillämpningen. Utskottet underströk härvid att det således alltid i sistahand ankommer på KU1981/82:35 75 att avgöra om lagrådet skall höras över ett lagförslageller inte. Enligt utskottet borde det nya systemet leda till att lagrådet inomramen för sin kapacitet får granska alla de lagförslag som behöver dessgranskning men inga andra. Lagrådet har under januari-maj 1981arbetat på två avdelningar och på tre avdelningar. Av underbilaga 1 till denna PM framgår att 55 av depropositioner som avlämnades till innehöll lagförslag somgranskats av lagrådet. Som jämförelse kan nämnas att motsvarande antal under år1972 var 15,1973 13,1974 10,1975 20,1976 11,1977 26,1978 21,1979 23 och 198037. Antalet propositioner som innehöll lagförslag var av samma storleksordningsom , ca 125. I underbilaga 2 redovisas propositoner i vilka ingårlagförslag som inte remitterats till lagrådet och där regeringen lämnatmotivering enligt någon eller några av undantagsreglerna. Förteckningen upptar60 propositioner eller bilagedelar till propositioner. Jämförelsevis kan nämnasatt motsvarande antal uppgick till 51. Frågans beskaffenhet hari flertalet fall (44) medfört att regeringen avstått från lagrådsremiss. I endast ett fåtal fall (5) har förslaget bedömts ej varaså viktigt ur enskild eller allmän synpunkt att lagrådets hörande har ansettserforderligt. Att frågan är av så brådskande natur att lagrådets yttrande intekunnat avvaktas har som enda skäl åberopats i fyra fall. I några propositioner (6)har åberopats såväl frågans brådskande natur som lagförslagets beskaffenhet. Iproposition 1980/81:154 med förslag angående ändrade arbetsformer i högstadomstolen, m. m. har som skäl för underlåten lagrådsremiss åberopats attregeringsrätten i plenum och högsta domstolens kollegium yttrat sig över deförslag som legat till grund för propositionen. Lagrådets hörande har därföransetts sakna betydelse. Också vid årets granskning har påträffats ett antalpropositioner med lagförslag i ämne som anges i 8 kap. 18 § RF utan attlagrådet hörts eller motivering varför så ej skett lämnats. Vilka dessapropositioner är framgår av underbilaga 3. Förteckningen upptar fempropositioner eller bilagedelar till propositioner. Som jämförelse skall nämnasatt motsvarande antal var 15. I samtliga nu ifrågavarandepropositioner rör det sig om lagändringar av sådan beskaffenhet att lagrådetshörande måste anses sakna betydelse. Underbilaga I till bilaga 3 1980/81:84 Prop. 1980/81:86 Prop. 1980/81:88 Prop. 1980/81:90 Prop. 1980/81:92 Prop. 1980/81:108 Prop. 1980/81:111 Prop. 1980/81:112 Prop. 1980/81:114 Prop. 1980/81:132 Prop. 1980/81:146 Prop. 1980/81:147 Prop. till avlämnade propositionersom innehåller lagförslag som har granskats av lagrådet med förslag till lag om införande av utsöknings-balken m.m. () om ändring i 6 kap. 3 § jordabalken () medförslag till handräckningslag m. m. omriktlinjer för energipolitiken (bil. om ändringi miljöskyddslagen (1969:387) () medförslag angående beskattning av realisationsvinst vid avyttring av del avfastighet och beräkning av substansminskningsavdrag (budgetdepartementet) om ändringi m. m. (främjande av flykt; s. k. falska telefonrecept m. om ändringi (miljöbrott) () medförslag till besvärsregler vid allmän fastighetstaxering, m. (budgetdepartementet) om samtycke och tillstånd till adoption () omsäkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar () medförslag till lag om vissa avgifter i allmän hamn m. () med förslag till lag om ändring i lagen(1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, m. m. (mel-lankommunalaskatterätten) () om ändringi aktiebolagslagen (1975:1385) m. m. omförnyelse av vissa inskrivningar för nyttjanderätt och servitut() om ändring i bostadsrättslagen (1971:479) () 1980/81:153 Prop. 1980/81:164 Prop. 1980/81:165Prop. 1980/81:166 Prop. 1980/81:168 Prop. 1980/81:172 Prop. 1980/81:175 Prop.1980/81:176 Prop. 1980/81:178 Prop. 1980/81:179 Prop. 1980/81:201 Prop.1981/82:1 Prop. 1981/82:8 Prop. 1981/82:10 Prop. 1981/82:19 Prop. 1981/82:22 Prop. om åtgärder för att främja fritidsfisket, m. omansvarighet för radiotaltidningar, m. m. om ändringi byggnadslagen (1947:385) m. m. medförslag till lag om radiotaltidningar, m. m. () omfastighetsreglering i samband med ändring av m. () om ändring i lagen (1927:85) om dödande av förkommenhandling () om förenklad domskrivning () om ändringi (spioneri m. omförenklade regler för socialförsäkringsavgifter, m. m. ()om vissa åtgärder inom alkoholpolitiken () medförslag till ändring i m. m. om ändringi vapenlagen (1973:1176) () medförslag till lag om ändring i lagen (1960:418) om straff för varusmuggling,m.m. om lag omvård av missbrukare i vissa fall, m.m. () om ändradeavdragsregler för egenavgifter, m.m. (budgetdepartementet) omgodkännande av konvention om fiskesamarbete i Nordostatlanten, m. omsärskild fastighetstaxering, m. m. omdifferentierade avgifter för pensionärer vid sjukhusvård ()med förslag till lag om verksamheten hos vissa alarmeringscentraler () Prop.1981/82:28 Prop. 1981/82:40 Prop. 1981/82:49 Prop. 1981/82:57 Prop. 1981/82:63 Prop. 1981/82:79 Prop. om ändringar i rättshjälpslagen (1972:429), m. medförslag till lag om ändring i lagen (1970:596) om förenklad aktiehantering(ekonomidepartementet) om åtalmot offentliga funktionärer m. m. omoffentiighetsprincipen och ADB () omhemförsäljningslag () om förundersökningsbegränsningar m.m. () medförslag till lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark() omförhållandet mellan församlingsindelningen och fastighetsindelningen() om ändringi utsökningsbalken () om sättetatt fastställa basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, m. omförsvararjäv m. m. () om ändring itryckfrihetsförordningen och (hets mot folkgrupp m. omsocialstyrelsens tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. () om publicus () med förslagtill lag om flyttning av fordon i vissa . fall () omny anställningsskyddslag m. m. om godkännandeay tilläggsavtal till avtalet mellan , , , ochNorge om handräckning i skatteärenden, m. m. omuppfinnarkonto (budgetdepartementet) med förslag till lag om utförsel av vissaäldre kulturföremål (), om anställningsskyddet istatliga tjänster, m. m. Underbilaga 2 till bilaga 3 1980/81:83 Prop. 1980/81:90 Prop. 1980/81:91 Prop. 1980/81:94 Prop. 1980/81:99 Prop. 1980/81:109 Prop. 1980/81:110 Prop. 1980/81:113 Prop. 1980/81:117 Prop. 1980/81:118 Prop. 1980/81:119 Prop. 1980/81:120 Prop. 1980/81:121 Prop. 1980/81:126 Prop. 1980/81:127 Prop. Propositioner som innehåller lagförslag med motiveringenligt 8 kap. 18 § regeringsformen varför lagrådets yttrande inte inhämtats om förenklad mönstring på färjor () omriktlinjer för energipolitiken (bil. 1 industridepartementet, bil. 2jordbruksdepartementet) med vissa bestämmelser om hemtillverkning av vin() ombesiktning av fartyg () om ändringi byggnadsstadgan (1959:612) () medförslag till statsbudget för /82 (bil. 7 försvarsdepartementet,bil. 9 , bil. 12 , bil.14 ) om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt påmotorfordon (budgetdepartementet) om ändring av procentsatserna m. m. förkvar-skatteavgiften (budgetdepartementet) om ändring i militära rättegångslagen(1948:472) () omutbildning för uppdrag i u-landm. om ekonomisk-politiskaåtgärder (budgetdepartementet) ommiljösäkrare sjötransporter (bil. om ändringi beskattningsreglerna för koncernbidrag (budgetdepartementet) om ändring ilagen (1961:372) om bensinskatt, m. m. (budgetdepartementet) omarbetsmarknadspolitikens framtida inriktning () omfolkbildning m. m. omriktlinjer för energisparverksamheten i byggnader m. m. 1980/81:136 Prop. 1980/81:145 Prop. 1980/81:155 Prop. 1980/81:159 Prop. 1980/81:171Prop. 1980/81:178 Prop. om skogsvårdsstyrelsernas organisation, m. () med förslag om skattefrihet för vissa inkomster avbär- och svampplockning samt om ändrade regler för beräkning avexistensminimum, m. m. omfinansiering av vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder() med förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten för /82, m. m. (kompletteringsproposition) (bil.1 ekonomidepartementet) med förslag angående ändrade arbetsformer i högstadomstolen, m. m. om ändringi fondkommissionslagen (ekonomidepartementet) med vissaförslag på tullområdet () om exportav tjänster från statliga myndigheter och bolag m. m. () omförenklade regler för socialförsäkringsavgifter, m. m. ()om godkännande av avtal mellan och omekonomiskt samarbete, särskilt på industri- och energiområdena, m. (industridepartementet) om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. () om ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal() om vissaändringar i kapitalbeskattningen (budgetdepartementet) om lag omvård av missbrukare i vissa fall, m. m. om lag omändring i lagen (1977:975) med tulltaxa () omändringar i beskattningen av vissa eldrivna fordon (budgetdepartementet) omändring i passlagen (1978:302) () om ändringi (ordförandebeslut i kriminalvårdsnämnden)() om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse, m. 1981/82:30 Prop. 1981/82:31 Prop. 1981/82:43 Prop. 1981/82:63 Prop. 1981/82:70 Prop. medförslag till ändrat deklarationsförfarande vid arvs- och gåvobeskattningen(budgetdepartementet) om vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 4 budgetdepartementet) om avgiftervid tingsrätt, m. m. om ändringi lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, m. m. om ändringi (åtalsregler vid misshandel) () omfortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall () omfortsatt giltighet av lagen (1979:103) om försöksverksamhet med användning avtelefon vid rättegång () om fortsatt giltighet av lagen(1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål() om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt (budgetdepartementet) omsocialstyrelsens tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen() om ändring i lagen (1941:251) om särskild varuskatt(budgetdepartementet) om publicus () om styrmedelför introduktion av naturgas (industridepartementet) om ändringi lagen (1924:322) om vård av omyndigs värdehandlingar, m. m. om ändradeavdragsregler för realisationsförluster på premieobligationer(budgetdepartementet) om ändraderegler för särskilt forskningsavdrag (budgetdepartementet) omändringar i lagen om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall (LSPV),m. m. omgodkännande av tilläggsavtal mellan , , , och Norgeom hand- 6 1981/82. KU 1981/82:35 Prop.1981/82:80 Prop. räckning i skatteärenden,m. om ändrade avdragsreglerför vissa förskottsräntor (budgetdepartementet) om ändring i lagen (1968:576)om stadshypotekskassa och om stadshypo-teksföreningar(ekonomidepartementet) KU 1981/82:35 Underbilaga3 till bilaga 3 1980/81:100 Prop. Propositionermed lagförslag i ämne som avses i 8 kap. 18 § regeringsformen beträffande vilkalagrådets yttrande inte inhämtats och motivering varför så ej skett intelämnats medförslag till statsbudget för /82 (bil. 12,) med förslag till slutlig reglering av statsbudgetenför /82 m. m. (kompletteringspropositionen) (bil. 2budgetdepartementet) med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten /82 (bil. om ändring i lagen(1973:137) om ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m. om fortsatt giltighet avlagen (1974:922) om kreditpohtiska medel (ekonomidepartementet) KU1981/82:35 84 PM angående propositionsavlämnandet till De nuvarande reglerna förpropositionsavlämnandet finns i 3 kap. riksdagsordningen. Enligt 2 § skallregeringen eller, om hinder möter till följd av nyligeninträffat regeringsskiftet möjligt därefter avlämna budgetpropositionför det närmast följande budgetåret. Kompletteringsproposition skall, om hinderinte möter, avlämnas före utgången av april månad. Annan proposition angåendeanslag för det närmast följande budgetåret skall avlämnas ,såvida regeringen inte finner att propositionens behandling kan uppskjutas tillföljande . Enligt 3 § skall annan proposition än sådan som avses i 2 §avlämnas om regeringen anser att propositionen bör behandlasunder pågående . De nu nämnda bestämmelserna gäller inte ombudgetpropositionen med stöd av 2 § har avlämnats efter , eller ifråga om-proposition varigenom regeringen enligt lag för prövning underställerriksdagen en utfärdad förordning, eller om regeringen finner synnerliga skälföreligga att avlämna propositionen senare (4 §). Enligt 5 § bör regeringenavlämna sina propositioner på sådana tider att anhopning av arbete hos riksdagenom möjligt förebyggs. Regeringen skall samråda med talmannen därom. Propositionkan avlämnas även när inte pågår. Enligt tilläggsbestämmelse 3.1.1avlämnas proposition genom att den ges in till kammarkansliet. Den anmäls avtalmannen vid sammanträde med kammaren efter det att den har delats ut tillriksdagens ledamöter. har utskottet årligengranskat propositionsavlämnandet till . Särskilda undersökningar hargjorts av spridning i avlämnandet av propositioner i helårsperspektiv menframför allt av spridningen under vårarna.