bet · G501SkU33 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:33 I detta betänkande behandlasföljande sex motioner om folkbokföringen. 1981/82:330 av () I motionen yrkas att - i syfte att förenklatillämpningen - hos regeringen anhåller om utredning angående frågorna kringolika bosättningsbegrepp och deras tillämpning för utlandsanställda svenskar. 1981/82:384 av () Imotionen yrkas 1. att anhåller attregeringen utreder möjligheterna att ändra gällande lagstiftning så att enperson som flyttar mellan församlingarna inom samma kommun kan få behållamedlemskapet i sin gamla församling om han så önskar, 2. att anhåller attregeringen förelägger förslag till de ändringar i gällandelagstiftning som utredningen kan föranleda. 1981/82:1199 av () och HansPettersson i I motionen yrkas att hos regeringen begär enskyndsam översyn av folkbokföring och bosättningsfrågor i enlighet med vad somi motionen anförts. 1981/82:1581 (yrkande 3) av m. fl. I motionen yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som anförs i motion 1981/82:1578 om att skärpa bestämmelsernanär det gäller mantalsskrivning i annat land. 1981/82:1694 av m. (m) I motionen yrkas 1. att som sin meninguttalar vad som i denna motion och i mofion 1980/81:876 anförts, 2. att hemställer attregeringen ger folkbokföringskommitté tilläggsdirektiv att utredaäven de frågeställningar som framförs i motionerna, alternafivt tillsätter enny utredning för dessa frågor. 1981/82:2013 (yrkande 2) av OlofPalme m. fl. (s) I motionen yrkas att hos regeringen begär en översynav 1 1981/82. folkbokföringsförordningen (1967:198) i enlighet med vadsom anförts i mofion 1981/82:2012. Gällande bestämmelser m. m. Bestämmelser om folkbokföringenfinns i folkbokföringsförordningen (1967:198) och folkbokföringskungörelsen(1967:495). Folkbokföringen sker i två former, som kyrkobokföring ochsom mantalsskrivning. Kyrkobokföringen ombesörjs av pastorsämbetena. IStockholm och sker dock kyrkobokföringen hos de lokalaskattemyndigheterna såvitt gäller bestämmandet av rätt kyrkobokföringsort ochkyrkobokföringsfastighet. Mantalsskrivningen sker genom att enmantalslängd upprättas över de personer som året föremantalsåret skall vara kyrkobokförda inom någon av kommuner. Längdenupprättas av den lokala skattemyndigheten i samarbete med . Tillgrund för mantalsskrivningen ligger kyrkobokföringen, som kan sägas vara denprimära registreringen även om den inte är bindande för den lokalaskattemyndigheten. Vidare har länsstyrelsernas ADB-register samordnande uppgiftför folkbokföringen. Inom varje stift har tillsyn överpastorsämbetenas arbete med kyrkobokföringen. Vid tillsynen biträds domkapitletav kyrkobokföringsinspektörer. Den centrala folkbokföringsmyndigheten i landetär . Reglerna om folkbokföringen innebäratt en person skall kyrkobokföras i den församling och på den fastighet där hanär bosatt. En person anses bosatt där han regelmässigt vistas under natteneller har motsvarande vila (dygnsvilan). Från denna princip finns dock flera undantag,bl. a. med hänsyn till arbets- och levnadsförhållanden. Vidare kan nämnas attden som är helinackorderad i för äldre människor har valfrihet attstå kvarskriven i sin hemortsförsamling eller att skrivas i den församling därservicehuset ligger. Från kyrkobokföringen avregistreras efter särskildprövning den som har anmält utflyttning till utlandet eller som ändå kan ansesbosatt i utlandet. Den som vid två mantalsskrivningar i följd har saknat känthemvist överförs till ett obefintlighetsregister. har lämnat närmare anvisningar ochföreskrifter om folkbokföring i sin handbok och i cirkulärtill pastorsämbetena och de lokala skattemyndigheterna. Hemvistsakkunniga föreslog i sittbetänkande SOU 1976:39 vissa allmänt formulerade bestämmelser vilkas innebördutvecklades närmare i betänkandet. Syftet var bl. a. att få enhetligabedömningsgrunder i fråga om bosättningsbegreppet och att motiven skulle kunnautgöra underlag för rådgivande anvisningar från tillsynsmyndigheten. SkU1981/82:33 3 också en bättre samordning mellan folkbokföringen,beskattningen och olika sociala förmåner. Bland olika detaljfrågor kan nämnasutredningens förslag att det allmänna ombudet i uppbördsfrågor skulle få iuppdrag att bevaka det allmännas intresse på detta område. I sitt betänkande SkU 1981/82:21 behandladeskatteutskottet bl. a. en motion om en översyn av folkbokföringsreglerna isyfte att förhindra medvetet oriktiga kyrkobokföringsåfgärder. Utskottethemställde att med bifall till motionen hos regeringen begär att deni motionen berörda frågan om kontroll av folkbokföringen beaktas i enlighet medvad utskottet i betänkandet anfört. Utskottets förslag godtogs av . Isitt betänkande anförde utskottet följande: Som framhålls i motionen förekommerdet att medlemmar i en familj skriver sig på olika håll för att uppnå lättnadervid beskattningen, lägre avgifter till barndaghem m.m. och för höga socialaförmåner. Bedrägerier av detta slag kan i det enskilda fallet få avsevärdaekonomiska konsekvenser och har enligt motionärerna fått allt störreomfattning, särskilt i storstäderna. Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning attkontrollen av kyrkobokföringen bör förbättras. Folkbokföringen bygger ihuvudsak på en bostadsanmälan till pastorsämbetena - i till denlokala skattemyndigheten - och varken pastorsämbetena, skattemyndigheterna,försäkringskassorna eller olika sociala myndigheter har tillräckliga resurserför att utöva en effektiv kontroll av de lämnade uppgifterna. Med anledning avvad som anförs i motionen vill utskottet dock framhålla att uppgifter insamlasfrån olika registermyndigheter om adressändringar m. m., att man årligengenomför särskilda kategorikontroller och att de återkommande folk- ochbostadsräkningarna också utgör ett kontrollinstrument. Vidare kan nämnas atthemvistsakkunniga i sitt betänkande Hemvist (SOU 1976:39) bl. a. föreslog enenhetligare terminologi och tidsenligare bedömning av bosättningsfrågorna ochatt ett allmänt ombud skall inrättas för bevakning av folkbokföringen. 1979 årsfolkbokföringskommitté kommer att redovisa sitt slutbetänkande omändrat huvudmannaskap för folkbokföringen. Förutom frågan om vem som skallhandha den lokala folkbokföringen diskuteras i utredningen bl. a. hur arbetet istort skall organiseras och bedrivas. Enligt utskottets uppfattning bör den avmotionärerna begärda översynen av kontrollfrågorna komma till stånd i sambandmed ställningstagandena till kommitténs förslag. I samma betänkande behandladeutskottet en motion om beskattnings-och socialförsäkringsfrågor m. m. i sambandmed anställning utomlands. Utskottet avstyrkte motionen och anförde: Utskottet instämmer i uppfattningenatt man så långt som möjligt bör söka undanröja de särskilda olägenheter avolika slag som kan uppkomma vid beskattningen av personer som är bosatta i ettland och har sitt arbete i ett annat. bör framhållas att dessa frågorär komplicerade, eftersom en lösning av problemen ofta kräver överenskommelsermellan de olika länderna och det kan vara svårt att vinna gehör förståndpunkter som strider mot gängse principer för dubbelbeskattningsavtalen.Utskottet finner inte heller skäl att förorda sådana ändringar i vår internaskattelagstiftning som syftar till särskilda förmåner för den som är anställdutomlands. SkU1981/82:33 4 När det gäller olika socialaavgifter konstaterade utskottet (SkU 1979/80:5) att frågan omATP-avgifter reglerats genom en överenskommelse mellan ochNorge. Det fortsatta arbetet med dessa frågor har bl. a. lett fram fill en nynordisk konvention om social trygghet (se prop. 1980/81:152) som kommer attträda i kraft och som bl. a. innebär att samtliga sociala avgifterskall betalas i sysselsättningslandet. De problem som berörs i motion1980/81:1164 har inte lösts genom denna överenskommelse, men frågan kommerenligt vad utskottet erfarit att tas upp i den påbörjade översynen avreglerna om avräkning av utländsk skatt (Dir. 1981:60). Vidare bör nämnas inom har lagt fram en promemoria om socialförsäkringför vissa utlandsanställda m.m. (Ds S 1981:14) i syfte att lösa problem inomsocialförsäkringen av den art som behandlas i motion 1980/81:412. Utskottet utgår från att regeringen utan särskildframställan från sida kommer att ägna hithörande frågor fortsattuppmärksamhet. Utskottet förutsätter också att de lokala skattemyndigheternaoch lämnar de skattskyldiga erforderliga upplysningar om deregler som har betydelse vid anställning utomlands. Beträffande organisationsfrågornaför folkbokföringen kan nämnas att utskottet i sitt betänkande SkU 1980/81:30avstyrkt en motion om en från beskattning fristående centralfolkbokföringsmyndighet. Utskottet erinrade bl. a. om att det iökande omfattning förekommit skattefusk genom skenbar utflyttning ur riket avskattskyldiga som i oförändrad form fortsatt sin verksamhet inom landet ochanförde att en "neutral" folkbokföringsmyndighet inte kunde väntasfölja upp sådana ärenden med samma intresse som den myndighet som även haryttersta ansvaret för skattekontrollen. Enligt utskottets mening hadefolkbokföringsfrågorna ett så nära samband med beskattningen att det skullevara olämpligt att bryta ut dem ur . folkbokföringskommitté harnu avlämnat sitt betänkande (SOU 1981:101) Folkbokföringens framtidaorganisation. Som utgångspunkt för kommitténs arbete har enligt direktivengällt att den för samhället nödvändiga befolkningsregistreringen i princip ären statlig uppgift och att det borgerliga samhällets organ skall svara förverksamheten som helhet. Kommittén har funnit att de av de borgerligasamhällsorganen som bäst lämpar sig för att svara för den lokalafolkbokföringen är de allmänna försäkringskassorna och de lokalaskattemyndigheterna. Av dessa bägge föreslår utredningen de allmänna försäkringskassorna. Utredningens ordförande anför i ett särskilt yttrande attenligt hans uppfattning flera skäl talar till förmån för de lokalaskattemyndigheterna. Eftersom avvägningen väsentligen är av politisk art harhan emellertid inte velat motsätta sig den lösning som parlamentarikerna ikommittén har enats om. En av utredningens båda övriga ledamöter förordar i ettsärskilt yttrande ett oförändrat huvudmannaskap för folkbokföringen. Denövervägande delen av utredningens sakkunniga och experter förordar SkU1981/82:33 5 i särskilda yttranden de lokala skattemyndigheterna somlokal folkbokföringsmyndighet framför de allmänna försäkringskassorna. I de aktuella motionerna behandlasbl. a. frågor om organisationen och kontrollen av folkbokföringen här i landet. Folkbokföringen utgör den för samhället nödvändigabefolkningsregistreringen och har direkt inflytande på beskattningen och andraområden där bosättningen har rättslig betydelse. har det ansettsnödvändigt med en allmän översyn av reglerna, och särskilt tillkalladesakkunniga har också avlämnat ett betänkande - SOU 1976:39 Hemvist - medförslag bl. a. till en fidsenligare bedömning av bosättningsfrågorna. Numerahar också folkbokföringskommitté redovisat sitt slutbetänkande omfolkbokföringens framtida organisation (SOU 1981:101). I motion 1694 av m. fl. (m) yrkas ettriksdagsuttalande av innebörd att man bör överväga att inrätta en frånbeskattningen fristående central folkbokföringsmyndighet och att frågan omhuvudmannaskapet för folkbokföringen bör utredas förutsättningslöst. Utskottet har vid sin prövning av motsvarande fråga förraåret anfört att folkbokföringsfrågorna har ett så nära samband med beskattningenatt det är olämpligt att bryta ut dem ur . Det nu framlagdautredningsförslaget innebär att den lokala folkbokföringen skall överförastill de allmänna försäkringskassorna. Som framgår av betänkandet råderemellertid inte enighet i denna fråga. Inom utredningen hävdas också att denlokala organisationen bör ligga kvar hos de kyrkliga församlingarna eller förasöver fill de lokala skattemyndigheterna. Utan att ta ställning till frågorna om den lokalaorganisationen och om huvudmannaskapet för folkbokföringen vill utskottet försin del framhålla att oklarheterna i organisationsfrågorna harinverkat negativt på möjligheterna att förbättra folkbokföringen och att detdärför är angeläget att dessa frågor snart får sin lösning. Utskottet, somutgår från att detta kommer att beaktas utan särskild framställning frånriksdagens sida, är i avvaktan på de kommande ställningstagandena tillorganisafionsfrågorna inte berett att f. n. göra några närmare uttalanden ihithörande frågor. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1694. I mofionerna 1199 av () och HansPettersson i (s) och 2013 av m. fl. (s) begärmotionärerna en översyn av folkbokföringsreglerna i syfte att försvåramöjligheterna att erhålla skattelättnader genom falsk bosättning utomlands ochfördelar såväl vid beskattningen som i fråga om sociala förmåner av olika slaggenom skenskrivning på annat håll inom landet än där familjen är bosatt.Motionärerna vill också ha ändringar i de grundläggande bosättningsreglerna ochi olika detaljer i fråga om folkbokföringen. Det i motion 1581 av SkU1981/82:33 6 m. fl. (vpk) framställda yrkandet angåendemantalsskrivningen syftar till att försvåra möjligheterna till skatteflyktgenom oriktiga uppgifter om utflyttning ur landet. I den förstnämnda motionenförespråkas också ett mer enhetligt bosättningsbegrepp för folkbokföring,beskattning och sociala förmåner. Ett utredningsyrkande om ett enhetligtbosättningsbegrepp framställs även i motion 330 av () i syfteatt förenkla fillämpningen för utlandsanställda svenskar. Utskottet har vid sin behandling av likartade yrkandenförra året (SkU 1981/82:21) instämt i uppfattningen att kontrollen avkyrkobokföringen bör förbättras, och har i enlighet med utskottetshemställan begärt en översyn av hithörande frågor. Med anledning av vad somanförs i de nu aktuella motionerna vill utskottet understryka angelägenheten avatt den begärda översynen kommer till stånd. Översynen bör givetvisomfatta även de grundläggande bosättningsbegreppen. Utskottet är medvetet omatt en del hithörande problem är komplicerade. En allmän översyn av reglernabör emellertid inte hindra att vissa förbättringar genomförs så snart sommöjligt. Utskottet har också erfarit att några av de detaljer som tas upp imotionerna f. n. uppmärksammas inom i en genomgång som pågårbeträffande vissa fillämpningsfrågor. Utskottet kan därför utgå från att verketså snart som möjligt kommer att lägga fram förslag till åtgärder som börgenomföras utan att resultatet av en mer genomgripande översyn föreligger. Med hänvisning till det anförda och till riksdagenstidigare framställning i dessa frågor avstyrker utskottet motionerna 330, 1199,1581 yrkande 3 och 2013 yrkande 2. Önskemålet i motion 384 att den som flyttar mellanförsamlingar inom samma kommun skall kunna behålla medlemskapet i sin gamlaförsamling om han så vill motiveras av att det kan vara en tillgång att fåbehålla gemenskapen med den socken eller församling där vederbörande kanskehar verkat under större delen av sitt liv. Utskottet har förståelse för syftet med motionen. Det äremellertid väsentligt att folkbokföringen återspeglar de faktiskabosättningsförhållandena, och utskottet kan därför inte tillstyrka att ensådan valfrihet som mofionären föreslår införs i folkbokföringsreglerna.Utskottet avstyrker således motionen. 1. beträffande folkbokföringensorganisation att avslår mofion 1981/82:1694, 2. beträffande en förbättradkontroll av folkbokföringen m. m. att avslår följande motioner a) 1981/82:330, b) 1981/82:1199, c) 1981/82:1581yrkande 3, d) 1981/82:2013yrkande 2, 3. beträffandeförsamlingstillhörigheten att avslår motion 1981/82:384. Närvarande: (), (). StigJosefson (c), (), (), (), förste vice talmannen (), i (s),(). (), ()*, (), (), () och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. av , , , OlleWestberg i , , och (alla s)som dels anför följande: I motion 2012 lämnas en översiktlig redogörelse för olikaåtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet som har genomförts framtill mitten av och för en rad förslag i samma riktning som därefterhar lagts fram från vår sida. Ett av dessa förslag syftar till att åstadkommaen förbättrad folkbokföring. Som anförs i mofionen har det blivit allt vanligare attpersoner i olika situationer lämnar felaktiga uppgifter om sina och familjensbosättnings- och samlevnadsförhållanden i syfte att uppnå ej avsedda fördelarvid beskattningen och i fråga om sociala förmåner av olika slag. De vinstersom kan uppnås genom bedrägliga beteenden av detta slag kan uppgå tillbetydande belopp. Det första steget, nämligen att få igenom felaktiga folkbokföringsåtgärder,kan tas utan större svårigheter, och myndigheterna har däreftersmå möjligheter att uppdaga fusket. För att förbättringar skall kunnaåstadkommas fordras bl. a. ändringar i folkbokföringsförordningens materiella regleroch bättre kontrollmöjligheter för de tillämpande myndigheterna. Är 1976 avlämnades ett utredningsförslag om ett modernare,mer enhetligt bosättningsbegrepp, om bättre samordning mellan folkbokföringen,beskattningen och olika sociala förmåner och om en bevakning av det allmännasintresse i fråga om folkbokföringen. SkU 1981/82:33 8 latsmen har i övrigt - trots den långa tid som gått - inte föranlett någon åtgärd.I slutet av förra året avlämnades ett utredningsförslag om folkbokföringensframtida organisation. Detta förslag har ännu ej sänts på remiss. Deyrkanden som föranleds av de i motion 2012 beskrivna missförhållandenaframställs i mofion 2013 (yrkande 2). Även mofionerna 1199 och 1581 innehållerförslag till förbättringar av folkbokföringen. Som även utskottet harkonstaterat borde det vara möjligt att genomföra angelägna detaljförbättringarinom ramen för nuvarande bestämmelser. Det är också nödvändigt att en mergenomgripande översyn kommer till stånd. Det kan inte accepteras att dessafrågor förhalas på sätt som skett. Enligt vår uppfattning bör därförmed anledning av motionerna begära att regeringen behandlar hithörande problemmed förtur. delsansett att utskottet under mom. 2 b-d bort hemställa att med anledning av motionerna1981/82:1199, 1981/ 82:1581 yrkande 3 och 1981/82:2013 yrkande 2 ger regeringentill känna vad som anförts i reservationen. GOTAB 70626 Stocktiolm 1982