bet · G501LU38 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:38 omrevisors kompetens m. m. 1981/82:171) I betänkandet behandlas proposition 1981/82:171vari regeringen () efter hörande av lagrådet föreslår aUriksdagen skall anta ett i propositionen framlagt förslag till lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385). Förslageti propositionen innebär att det skall finnas en kvalificerad revisor, dvs. enauktoriserad eller godkänd revisor i alla aktiebolag. Vidareföreslås att bestämmelserna om anmälan av aktieinnehav i 8 kap. 5 §aktiebolagslagen inte längre skall avse bolagsledningen i börsnoterade bolagoch aft bolagsstyrelsen skall kunna delegera sina åligganden vidaktietilldelning till en enskild styrelseledamot. Denya bestämmelserna avses träda i kraft . I äldre aktiebolagföreslås dock kravet på kvalificerad revisor inträda först efter utgången av år1987. Lagförslaget har intagitssom bilaga till betänkandet. Ibetänkandet behandlas vidare dels tre med anledning av propositionen väcktamotioner, nämligen 1981/82:2441, 1981/82:2462 och 1981/ 82:2481, dels de underallmänna motionstiden väckta motionerna 1981/82:928 och 1981/82:1582såvitt avser yrkande 5. I motion 1981/82:928 av m. fi. (s)yrkas att hos regeringen begär en översyn av företagsrevisionen. I motion 1981/82:1582 av m. fl. (vpk)yrkas sävift nu är i fråga (yrkande 5) aft som sin mening gerregeringen till känna vad som i motion 1981 /82:1578 anförs om att införa nyaregler beträffande revisorsverksamheten. I motion 1981/82:2441 av och (båda s) yrkas 1. att beslutar att införande avkvalificerad revisor i alla aktiebolag skall genomföras inom en treårigövergångstid, räknat från den , 2. att beslutar att införandet avkvalificerad revisor i alla 1 1981/82. LU 1981/82:38 2 aktiebolagsker successivt och knyts till storleken pä bolagets bundna egna kapital enligtvad som föreslagits i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om kommerskollegiums disciplinära ingripanden när det gällervarning enligt 23 § revisorsförordningen, 4. att hos regeringen begär förslag till kompletterande bestämmelsei 10 kap. 13 § aktiebolagslagen innebärande att revisor skall vara skyldig attlämna erforderliga upplysningar om bolagets angelägenheter till polis ochåklagarmyndigheter när förundersökning inletts beträffande bolag i vilketrevisorn är vald, samt 5. att hos regeringen begär förslag till kompletterande bestämmelseri 10 kap. 10 § aktiebolagslagen innebärande att revisionsberättelse skallinnehålla uppgift om bolaget har fullgjort sina skyldigheter enligt skatte- ochuppbördsförfattningarna. I motion 1981/82:2462 av och (båda m) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om de formella kompetenskraven rörande praktiskverksamhet för godkänd revisor. I motion 1981/82:2481 av () yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenframförts om övergångstid och dispensinstitut. Revisorskompetens m. m. Enligt aktiebolagslagen (ABL) är varje aktiebolagskyldigt att anlita revisor. Beträffande vissa aktiebolag uppställs särskildakrav på revisorns kompetens. Närmare bestämmelser i detta avseende finns i 10kap. 3 § ABL. Enligt lagrammets första stycke skall minst en av bolagsstämmanutsedd revisor var auktoriserad eller godkänd revisor, om bolagets bundna egnakapital uppgår till minst 1 milj. kr. eller om full täckning inte finns förbolagets aktiekapital. I andra stycket föreskrivs att minst en av bolagsstämmanutsedd revisor skall vara auktoriserad revisor, om bolaget under tvä år i följdhar haft en balansomslutning som har överstigit 1 000 gånger basbeloppet ellermer än 200 anställda eller om bolaget är börsnoterat. För moderbolag i enkoncern gäller skyldigheten att ha auktoriserad revisor om balansomslutningeneller antalet anställda i koncernföretagen överskrider de sistnämndagränserna. Fråganom auktorisation eller godkännande som revisor prövas av kommerskollegium.Bestämmelser härom finns i förordningen (1973:221) om auktorisation och godkännandeav revisorer samt i kommerskollegiets revisorskungörelse (KFS 1973:6 omtryckt1980:13). LU 1981/82:38 3 Kraven är störst i fråga om auktorisation. När detgäller utbildning krävs här att sökanden har avlagt akademisk ekonomexameneller annan likvärdig svensk examen i enlighet med kommerskollegiets närmareföreskrifter. För auktorisation krävs vidare att sökanden utövar revisionsverksamhetsom yrke och att han har utövat praktisk verksamhet i revisorsyrket påtillfredsställande sätt under . Ifråga om godkännande krävs att sökanden har eftergymnasial utbildning medekonomisk inriktning, dock inte av sådan omfattning som krävs förauktorisation. För godkännande krävs vidare bl. a. att sökanden utövarrevisionsverksamhet som yrke eller fullgör likartade eller därmed sammanhängandeuppgifter och att han har utövat praktisk verksamhet i revisorsyrket påtillfredsställande sätt under . Fråganom en utvidgning av aktiebolags skyldighet att ha kvalificerad revisor harunder senare år prövats av (LU 1980/ 81:4, 28 och 33). Isift av godkända betänkande LU 1980/81:4 anförde utskottet att någonskärpning av ABL inte kunde genomföras då men att möjligheterna att införakvalificerad revision borde övervägas på nytt. Enligt utskottet borderegeringen sedan ett tillförlitiigt underlag erhållits för en bedömning avtillgången på och behovet av kvalificerad revisor för framlägga förslagtill ändrad lagstiftning. Vad utskottet anfört gav som sin meningtill känna för regeringen. Kommerskollegiumfick härefter i uppdrag av regeringen att göra en undersökning av tillgången påkvalificerade revisorer. Kollegiet redovisade resultatet av arbetet i enskrivelse till . På grundval av kommerskollegietsundersökning och synpunkter som framkommit vid en hearing med berördamyndigheter och organisationer under ärendets beredning i justitiedepartementetföresläs i propositionen att aktiebolag fr.o.m. den skall haminst en kvalificerad revisor. För befintliga bolag föresläs dock enövergångstid innan skyldigheten att ha kvalificerad revisor inträder. framhållit dä frågan om kvalificerad revisor i aktiebolag tidigareprövats är det av stor betydelse att garantier finns för en sakkunnig revisioni alla aktiebolag. F. n. är som framgår av redogörelsen ovan mindre aktiebolaginte skyldiga att ha kvalificerad revisor. Det är emellertid främst sädanabolag som är utsatta när det gäller ekonomisk brottslighet. Härtill kommer attrevisionen i de mindre bolagen i mänga fall torde vara bristfällig och att ensakkunnig revision därför ofta kan vara till fördel för bolaget genom attekonomiska problem kan uppmärksammas. Utskottet tillstyrker således att deföreslagna ändringarna av revisionsbestämmelserna i genomförs. Härigenomtillgodoses önskemålet i motion 1582 (vpk) om att endast godkänd ellerauktoriserad revisor skall finnas i aktiebolag (yrkande 5 delvis). Övrigafrågor om revision som tagits upp i motionen behandlar utskottet nedan. LU 1981/82:38 4 I motion 2441 (s) riktas kritik mot den föreslagnatidpunkten för ikraftträdandet. Enligt motionärerna kan det på goda gmnderantas att antalet kvalificerade revisorer kommer att öka snabbare änkommerskollegiet beräknat och att därför en treårig övergångstid ärtillräcklig. Vidare framhålls att redan nu revideras 2/3 av alla aktiebolag avkvalificerade revisorer och att fiertalet av de bolag som saknar sådanrevisor är mindre bolag i vilka revisionsarbetet är mindre tidskrävande.Motionärerna anser att det av fiera skäl, bl. a. angelägenheten av attekonomisk brottslighet motarbetas, är betydelsefullt att reformen genomförssnarast möjligt. Motionärerna yrkar (yrkande 1) att övergångstiden skallbestämmas till . Vidare yrkas att övergången skall skesuccessivt så att krav på kvalificerad revisor i bolag med aktiekapital mellan100 000 och 1 milj. kr. införs den och för bolag med lägreaktiekapital . Sommotionärerna framhåller är det angeläget att de nya reglerna om kvalificeradrevision blir tillämpliga på alla bolag möjligt. Enligt utskottetsmening är det dock betydelsefullt att övergångstiden inte tas tillför snävt så att man senare måste förlänga den eller införa dispensreglerdärför att det visat sig att antalet kvalificerade revisorer är otillräckligt.Kommerskollegium har vid sin undersökning kommit fram till att tillgången ochefterfrågan pä kvalificerade revisorer med god marginal balanserar . Bedömningen grandas på antaganden om det årliganytillskottet av kvalificerade revisorer och om ledig kapacitet inomrevisorskåren samt på den förväntade ökningen av efterfrågan pä kvalificeraderevisorer frän befintliga och nytillkommande bolag. Kommerskollegiet har i sinbedömning också tagit hänsyn till att de bolag som inte revideras avkvalificerade revisorer och de bolag som nybildas endast torde bli föremål förmindre revisionsinsatser. Enligt utskottets mening saknas underlag för attfrångå kommerskollegiets bedömning av när krav på kvalificerad revisor kaninföras för alla aktiebolag. Utskottet vill vidare hänvisa till vad som anförsi propositionen nämligen att det vid hearing rådde enbetydande enighet om att det är lämpligt med en femårig övergångstid. Enomständighet som också bör beaktas är att en längre övergångstid ger möjlighetför de revisorer som inte är kvalificerade att komplettera sin teoretiskaoch praktiska utbildning så att de kan bli auktoriserade eller godkända. Utskottetkan således inte ställa sig bakom önskemålet i motion 2441 om attövergångstiden bör förkortas. Inte heller kan utskottet tillstyrka att övergångensker stegvis. Som departementschefen framhåller innebär en sådan lösningpraktiska komplikationer utan att i gengäld erbjuda några andra, påtagligafördelar. Utskottet avstyrker således bifall till motion 2441 yrkandena 1 och2. Imotion 2462 (m) och motion 2481 (fp) tas upp frågor om följderna avlagstiftningen för de revisorer som inte är godkända eller auktoriserade. LU 1981/82:38 5 Motionärernai motion 2462 framhåller att sådana revisorer i många fall som klienter harföretag av betydande storlek och med mänga anställda. Den föreslagnaövergångstiden ger dessa revisorer möjlighet att skaffa sig den teoretiskautbildning som krävs för auktorisation eller godkännande. Däremot torde de ivissa fall sakna möjligheter att skaffa sig de erforderliga praktiskameriterna. Motionärerna anser det angeläget att man underlättar för derevisorer som saknar föreskriven kompetens att erhålla denna. I de fall dåvederbörande revisor har skaffat sig den erforderliga teoretiska utbildningenoch anmärkningsfritt driver en egen revisionsfirma bör enligtmotionärerna möjlighet öppnas för kommerskollegium att lätta på kraven ompraktisk utbildning. Motionärerna yrkar att det anförda skall ges regeringentill känna. Imotion 2481 framhålls att det inte klarlagts genom någon utredning eller påannat sätt att de revisorer som inte är godkända eller auktoriserade i någonstörre omfattning misskött sina arbetsuppgifter. Enligt motionären börytterligare undersökningar ske för klarläggande av i vilken takt övergångentill kvalificerad revision bör ske. Vid en sådan undersökning kan denföreslagna övergångstiden visa sig för kort, anser motionären, ochregeringen bör därför ha möjlighet att återkomma med förslag om en längreövergångsperiod. Också möjligheterna att införa någon form av dispensinstitut,som kan bidra till en rättvis övergång, bör övervägas. Motionären yrkar att vadsom anförs om övergångstid och dispensinstitut skall ges regeringen till känna. Medanledning av vad som anförs i motionerna vill utskottet till en början erinraom att den nu föreslagna skärpningen av kraven på revision i aktiebolag endastberör externrevisorerna. Den interna revisionsverksamheten liksom arbetet medlöpande bokföring och andra uppdrag av liknande beskaffenhet berörs inte avlagändringen. Även kommer det således i betydande utsträckning attfinnas arbetsuppgifter för revisorer som inte är godkända eller auktoriserade.För de revisorer som helt eller delvis ägnat sig ät extern revisioninnebär emellertid de nya reglerna en förlust av arbetstillfällen. ovan berört har övergångstiden för kravet pä kvalificerad revisor ibefintiiga aktiebolag bestämts under beaktande bl. a. av att de revisorer som saknar formell kompetens skall ha möjligheter att komplettera sinteoretiska och praktiska utbildning. Utskottet vill också peka på att kommerskollegiumenligt revisorsförordningen har rätt att ge dispens från bl. a. kravet päpraktisk utbildning om särskilda skäl föreligger. Mot bakgrand av det anfördaanser utskottet i likhet med departementschefen att det inte finnstillräckliga skäl att införa en särskild möjlighet till dispens från denföreslagna bestämmelsen om kvalificerad revisor i alla aktiebolag. Inte hellerfinns det anledning att förlänga övergångstiden. Enligt utskottets mening kandet däremot vara befogat att överväga om man kan underlätta för revisorer somsaknar den formella kompeten- LU 1981/82:38 6 senatt skaffa sig denna. Som framhålls i motion 2462 torde de krav på praktiskutbildning som gäller för auktorisation eller godkännande i vissa fall varasvåra att uppfylla. Enligt den av kommerskollegium utfärdaderevisorskungörelsen skall av den femåriga praktiska utbildningenfullgöras hos en auktoriserad eller godkänd revisor. Den som saknar sådanpraktik kan dock godkännasom han utövat egen verksamhet. Enrevisor som drivit egen rörelse under mindre än torde såledesinte ha någon annan möjlighet att skaffa sig den erforderliga praktiken föreden än att lägga ned sin verksamhet med de följder detta harför honom själv och hans anställda och ta anställning hos en kvalificeradrevisor. Enligt utskottets mening bör de formella kraven beträffande viss tidspraktisk utbildning lättas något, så att de revisorer som har den teoretiskautbildningen och driver egen rörelse inte i realiteten utesluts frånmöjligheten att bli godkänd revisor . De villkor om vissinriktning av revisionsverksamheten som {. n. gäller liksom andrakvalitetskrav på den praktiska utbildningen bör dock inte frångås. sålunda anfört med anledning av motionerna 2462 och 2481 bör gesregeringen till känna. Utöver det anförda föranleder propositionen inte någrauttalanden från utskottets sida. Översynav företagsrevisionen, m. m. I motion 928 (s) yrkas att en översyn avföretagsrevisionen skall komma till stånd. Motionärerna anför att det finnsmånga problem pä företagsrevisionens område och att en allmän översyn därförbör påbörjas . I centmm för en sådan översyn bör stå frågorna omföretagsrevisorns allmänna ställning och hans ansvar gentemot olikaintressenter. Utredningsarbetet bör sikta till en lösning som garanterarrevisorn en oberoende ställning i förhållande till dem som han skallkontrollera. Utredningen bör vidare enligt motionärerna överväga olika åtgärdersom kan förbättra revisionens kvalitet, bl. a. insatser för bättre utbildningsamt ökad tillsyn, nya föreskrifter och anvisningar. Utredningen bör ocksåfastställa vilka resurser som behövs för att klara önskvärda åtgärder på dettaområde. Motionärernaanser att utredningen bör ägna stort intresse åt revisorns rapportering samtrevisionens inriktning, innehåll och omfattning. Utredningen bör pröva om interevisorerna kan lämna större bidrag till samhällets kamp mot skattefusk ochskatteflykt. 1motion 1582 (vpk) begärs att förslag skall framläggas som ger revisorn enoberoende ställning och ger honom skyldigheten att utföra förvaltningsrevision. Fråganom en översyn av företagsrevisionen har behandlatsav , bl. a. (LU 1980/81:4) och vären 1981 (LU 1980/81:28och 33). I sina av godkända betänkanden har utskottet framhållit attdet är nödvändigt att revisorn intar en LU 1981/82:38 7 självständigställning gentemot dem han skall revidera och även i förhållande tillbolagsstämman. Utskottet har ansett att vissa principiella invändningarnaturligtvis kan riktas mot att revisorn framför allt i fåmansbolag i praktikenutses av dem han skall granska. Å andra sidan måste beaktas att såvittframgår av undersökningar som gjorts av brottsförebyggande rådet nuvarandeordning inte inneburit några mera betydande nackdelar när det gällerrevisorernas möjligheter att opartiskt granska företagen. Utskottet har vidarepekat på att det kan vara svårt att hitta tillfredsställande alternativaformer för utseende av företagsrevisorer. Mycket talar nämligen för att manbör vara försiktig med att rabba det förtroendefulla förhållande som iallmänhet råder mellan företag och revisorer. Ett friktionsfritt samarbetetorde enligt utskottet utgöra en viktig föratsättning för att en revisor skallfå gehör hos företagsledningen för sina synpunkter på hur företagets verksamhetbör bedrivas. Utskottethar vidare anfört att i den allmänna debatten om företagsrevisionen intressetunder senare tid i stor utsträckning också har inriktats på möjligheten atteffektivare använda revisorsfunktionen som ett medel att motverka ekonomiskbrottslighet. Givetvis skulle det vara möjligt att lagstiftningsvägen utökarevisorns skyldigheter och befogenheter att kontrollera ett företagsverksamhet. Utskottethar framhållit att dessa befogenheter redan är mycket stora samt att den år 1980genomförda utvidgningen av revisors uppgiftsskyldighet också bidrar till enökad öppenhet i dessa sammanhang. Vadsålunda anförts äger enligt utskottets mening alltjämt giltighet. Utskottetvill häratöver framhålla att det i propositionen framlagda och av utskottettillstyrkta förslaget om kvalificerade revisorer i alla aktiebolag är avgrandläggande betydelse när det gäller att stärka revisorns ställning och meraallmänt förbättra företagsrevisionen. Skyldigheten att ha kvalificerad revisorkommer i praktiken att försvära ett godtyckligt utbyte av en revisor som intaren kritisk hållning mot företagsledningen. Härigenom stärks revisornsoberoende. Vidett ställningstagande till motionärernas önskemål bör också beaktas att frågorom företagsrevisionen aktualiserats i andra sammanhang. i sitt slutbetänkande (SOU 1981:37) lagt fram vissaförslag om revisorernas verksamhet. a. föreslås en ändring i ABL somsyftar till att markera vikten av att revisorn fortlöpande kontrollerarföretagets verksamhet. Betänkandet är efter remissbehandling föremål föröverväganden inom budgetdepartementet. Enligt vad utskottet inhämtat har olikafrågor om revisorer också tagits upp i den samråds-grapp som bildats för attsamordna insatser mot den ekonomiska och organiseradebrottsligheten. Efter initiativ av Föreningen auktoriserade revisorer pågårf n. överiäggningar mellan organisationen och om revisornsroll i skatte- och uppbördssystemet. LU 1981/82:38 8 Det anförda visar enligt utskottets mening attnågon allmän översyn av företagsrevisionen inte är behövlig. Utskottetavstyrker således bifall till motion 928 och motion 1582 i aktuell del. I motion 2441 (s) tas upp en fräga omdisciplinansvar för auktoriserad eller godkänd revisor. Enligt 23 §revisorsförordningen kan kommerskollegium upphäva auktorisationen ellergodkännandet om en kvalificerad revisor uppsåtligen gör orätt i sin verksamheteller eljest förfar oredligt. Är omständigheterna mildrande får i ställetvarning meddelas honom. Åsidosätter revisorn på annat sätt de plikter somåvilar honom som revisor kan varning meddelas eller när omständigheterna ärsynnerligen försvårande auktorisationen eller godkännandet upphävas. Någonsärskild regel om preskription när det gäller disciplinansvar finns inte irevisorsförordningen. Frågan har emellertid prövats av kammarrätten iStockholm är 1975 (se Rättsfall från regeringsrätten och kammarrätterna 1975 K75 2:18) i ett ärende vari kommerskollegium meddelat en revisor varning för enförseelse mot yrkesetiska normer. Kammarrätten fann att en tvåårig preskriptionstidmåste anses gälla i det aktuella fallet. Imotionen anförs att kammarrättsavgörandet lett till att kommerskollegiumtillämpar en preskriptionsregel som innebär att disciplinpåföljd i form avvarning inte åläggs om en försummelse är äldre än . Motionärernahänvisar till att disciplinreglerna för revisorer utformats efter mönster avvad som gäller beträffande advokater. Någon preskriptionstid fördisciplinåtgärder mot advokater finns dock inte. Enligt motionärerna börförhållandena pä revisors- och advokatområdena inte skilja sig åt. Vidareframhålls att kammarrättsavgörandet inte var enhälligt och att relativt långtid förfiutit sedan frågan prövades. Tiden är därför mogen för omprövning.Enligt motionärerna finns också andra skäl för en ändring. a. ärtvåärsgränsen otillfredsställande med hänsyn till att tidsgränsen nästan alltidöverskrids när det är fråga om revisorers agerande i skatteärenden.Motionärerna yrkar att vad som anförts om preskription av disciplinpåföljdenvarning bör ges regeringen till känna (yrkande 3). Utskottetvill till en början framhålla att nägra mera långtgående krav på parallelliteti disciplinförfarandet mellan advokatkåren och revisorskären inte bör ställas.I många avseenden skiljer sig revisorernas ställning från advokaternas. a.gäller auktorisationen eller godkännandet av en revisor bara i fem är medannågon motsvarande tidsbegränsning inte finns beträffande en advokat. Mot enrevisor som handlat klandervärt kan därför alltid den åtgärden vidtas att hanvägras förnyad auktorisation eller godkännande. Närdet sedan gäller frågan om preskriptionstidens längd vill utskottet framhållaatt det aktuella kammarrättsavgörandet endast torde kunna tolkas sä attmöjligheten att ge varning för inte straffbara förseelser mot yrkesetiskanormer bortfaller efter två är. LU 1981/82:38 9 preskriptionsfrågandä allvarliga förseelser begåtts liksom då det är aktuellt att upphävaauktorisationen eller godkännandet på grand av brottsligt förfarande innebärinte avgörandet. mening saknas anledning att beträffande disciplinpåföljden varningför revisorer föreskriva en längre preskriptionstid än tvä är. Utskottet villhärvidlag peka på att enligt lagen (1976:600) om offenUig anställning entvåårig preskriptionstid gäller då fräga uppkommer om disciplinpåföljd elleravskedande beträffande offentligt anställda. Också i lagen (1980:11) om tillsynöver hälso- och sjukvårdspersonal föreskrivs en preskriptionstid av tvä är viddisciplinärt ingripande. Utskottet vill i sammanhanget även erinra om attenligt samma preskriptionstid gäller vid brott som kan medförahögst fängelse. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 2441 yrkande3. I samma motion tas vidare upp en fräga om tystnadspliktenför revisorer i aktiebolag. Enligt 10 kap. 13 § ABL får en revisor inte tillenskilda aktieägare eller utomstående lämna upplysningar om bolagets angelägenhetersom han fått kännedom om vid fullgörandet av sitt uppdrag om det kan lända tillskada för bolaget. Motionärernaanser det otillfredsställande att en revisor med hänvisning till sintystnadsplikt skall kunna vägra att lämna polis- och åklagarmyndigheterupplysningar dä förandersökning inletts beträffande det bolag i vilket han ärrevisor. Enligt motionärerna är revisorn ofta en av de viktigasteinformationskällorna för de brottsbekämpande myndigheterna. Motionärerna yrkaratt hos regeringen skall begära förslag till en sådan kompletteringav 10 kap. 13 § ABL att revisor blir skyldig att lämna polis- ochåklagarmyndigheter erforderliga upplysningar om bolagets angelägenheter. Utskottetvill framhålla att en revisors skyldighet att lämna polis och åklagareuppgifter då förundersökning inletts beträffande bolaget ytterst beror påomfattningen av plikten att vittna inför domstol. Detta sammanhänger med attvittnesförhör pä begäran av förandersökningsledaren kan hällas redan underförundersökningen och att en person som inte frivilligt lämnar erforderligaupplysningar således kan tvingas att lämna upplysningarna. Regler om vittnenfinns i 36 kap. (RB). Enligt 36 kap. 5 § RB undantas fränvittnesplikten vissa yrkeskategorier, exempelvis advokater och läkare, när detgäller uppgifter som de fått i sin verksamhet. Till denna kategori hör dockinte revisorerna.