bet · G501SkU8 · 1981-12-31 00:00:00 — Ofrånkomligentar det emellertid innan de gynnsamma effekterna av en sådan politikkan avläsas i ökad produktion och förbättrad yttre och inre balans. Denåtstramning av den inhemska efterfrågan som inleddes med besluten vid deturtima har tillsammans med återhållsamma löneavtal1981-1982 skapat förutsättningar för en exportledd expansion. Utvecklingenunder loppet av har emellertid varit en besvikelse. Den svagainternationella konjunkturen och utvecklingen på de internationella kapital-och valutamarknaderna har inte möjliggjort den eftersträvade exportleddatillväxten. I det läget blev åtgärder för att förbättra den svenska industrinskonkurrensläge oundvikliga. uppfattning ger nedskrivningen av den svenska kronan den 14september svensk industri en möjlighet att stärka sin position såväl påutlandsmarknaderna som på hemmamarknaden. Den positiva effekten förstärks avatt den tyska marken därefter har skrivits upp. Men en förutsättning för attförbättringen skall komma till stånd är att företagen kan hållakostnadsutvecklingen under kontroll. För de allra flesta företag som arbetar iutländsk konkurrens är den svenska marknaden den ojämförligt största. I ettperspekfiv där den internationella efterfrågan är matt men en uppgång allmäntväntas är det viktigt att efterfrågan inom landet är SkU 1981/82:8 Bilaga 68 återhållsam.Det har den varit och förutses komma att bli också under 1982.Det är emellertid inte tillrådligt att låta den inhemska efterfrågan blialltför svag. Föreslagna skattesänkningar skall ses i det perspektivet. Efterdevalveringen skulle enligt regeringens bedömning i propositionen den privatakonsumtionen minska med jämfört med konsumtionsnivå om ingamotverkande åtgärder vidtas. Då är att märka att konsumtionen väntasminska med 1,. En viktig förutsättning för att devalveringenspositiva effekter skall kunna tas till vara är att den allmänna pris- ochkostnadsutvecklingen kan hållas i schack. Det är därför önskvärt att inteprisklausulen i löneavtalen utlöses. Devalveringen höjer priserna påimporterade varor och därmed prisnivån. Räntesänkningen sänkerprisnivån, men inte tillräckligt för att hålla den totala prisstegringendecember 1980-december 1981 under pristaket i avtalen. 1 ett sådant lägeföreligger motiv för ytterligare åtgärder, t. ex. en sänkning avmervärdeskatten. För löntagarna är det givetvis en fördel om avtalensprisklausul inte överskrids redan av det skälet att avtalskonstruktionen integer full kompensation för sådana prisstegringar. För företagen och för svenskekonomi är det en given fördel om kostnaderna kan hållas nere så att de svenskaföretagens konkurrenskraft stärks. Ävenen annan omständighet måste emellertid beaktas när man avgör om och i så fallhur mycket mervärdeskatten skall sänkas. En sänkt mervärdeskatt innebär ettbetydande inkomstbortfall för staten. Varje procentenhets reducering avmomspålägget betyder ca 1500 milj. kr. En sänkning av denindirekta skatten måste därför vara mycket angelägen för att kunna motiveras inuvarande statsfinansiella läge. Mednuvarande konjunkturutsikter har utskottet vid en vägning av de skildasynpunkterna för och emot funnit att starka skäl talar för en sänktmervärdeskatt. Diskontosänkningen liksom prisutvecklingen iövrigt sedan regeringen offentliggjorde innehållet i åtgärdsprogrammet talardock för att mervärdeskattesänkningen inte behöver bli så omfattande somplanerat. En sänkning från nuvarande mervärdeskattesats om 23,räknat sompålägg på varans pris exklusive skatt till 21 1/torde vara tillräcklig föratt avtalens indexklausul skall med viss marginal och för att ge vissstimulans till efterfrågan inom landet. Meden sådan begränsad sänkning av mervärdeskatten minskar riskerna för attstimulanseffekten blir för kraftig. Den uppgång i den internationellaefterfrågan som i det föregående ansetts sannolik torde knappast ge sig tillkänna . När uppgången på exportmarknaderna kommer, börden efterfrågeökningen tillgodoses genom att i takt härmed omfattandebesparingar sätts in som drar ned resursanspråken inom landet. Vilkabesparingar det därvid kan bli fråga om återkommer utskottet till i detföljande. SkU 1981/82:8 Bilaga 69 Sänkningen bör genomföras möjligt och innanprismätningen äger rum , eftersom det är den uppmätta prisnivåni december månad som avgör om någon mer betydande kompensation skall utgå enligtavtalen. Förslaget i propositionen om obligatoriskavsättning till särskilda vinstfonder godtas i motion 57 (vpk) underförutsättning att avsättningarna kombineras med samhälleligt och fackligtinflytande över hur medlen används (yrkande i motion 58). I motion 8 (m)avvisas förslaget med hänvisning till att näringslivets lönsamhet under långtid legat på en alltför låg nivå. Också i motion 46 (s) avvisas förslaget men istället föreslås att en särskild vinstskatt om tas ut på vinstökningarunder som överstiger nivå med 5 milj. kr. (yrkande i motion47). Såvittnu kan bedömas bör företagen kunna förbättra sin lönsamhet under år 1982.Enligt preliminära kalkyler väntas driftsöverskottet i tillverkningsindustrinexkl. varv som andel av förädlingsvärdet komma att överstiga den nivå somuppnåddes med 1/3. Den nivå som i så fall skulle uppnås ärlikväl inte högre än vad som uppnåddes medelgoda år under tidigarekonjunkturfaser och den är väsentligt lägre än under det s. k. övervinståret1974. Inom vissa branscher kommer vinstläget att fortsätta att vara rnycketpressat. Allmänt gäller att vinstnivån inom industrin och den avkastning somerhålles på nysatsat kapital behöver öka för att näringslivet skH kunna dratill sig erforderligt riskkapital och för att investeringsuppgången skall kommatill stånd. Möjligheterna att höja utdelningen på aktier bör därför inte ionödan begränsas. Mot den angivna bakgrunden skuHe i synnerhet en extravinstskatt kunna uppfattas som att vinstnivån i svepsk industri nu nått enalltför hög nivå medan i själva verket vinstnivån inom tillverkningsindustrinalltjämt måste betraktas som otillräcklig, särskilt mot bakgrund av attföretagen har bakom sig av helt otillräcklig lönsamhet. Meddet anförda avstyrker utskottet från sina utgångspunkter såväl förslaget ipropositionen om särskild avsättning till vinstfonder som detsocialdemokratiska förslaget till särskild skatt på vinstökningar. Avdet nu sagda frarngår att utskottet inte heller kan tillstyrka förslaget imotion 58 om ornsättningsskatt på akfier. Förslaget skulle motverka aktiemarknadensförmåga att dra till sig riskvilligt kapital. Vad gäller förslaget i propositionen om förlängningav tiden för nu gällande investeringsavdrag för byggnader i näringslivet harfinansutskottet inga erinringar häremot. Näringslivets fasta investeringarbehöver främjas och byggmarknaden behöver den stimulans som kan uppkommahärigenom. Vad gäller förslaget till omläggning av nuvarandesystem för investeringsavdrag för inventarier vill utskottet anföra följande. 6 1981/82. SkU 1981/82:8 Bilaga 70 Betydande enighet synes råda om att avdrag föranskaffning av inventarier bör ges även för tiden efter att nuvarande periodför rätt till avdrag löpt ut . I propositionen föreslås enomläggning av systemet så att avdrag i fortsättningen skall kunna göras direkti samband med mervärdeskatteuppbörden. Det nya systemet skulle få utnyttjasredan under fjärde kvartalet innevarande år för de företag som så önskar. 1den socialdemokrafiska mofionen 47 (motivering i mofion 46) föreslås dock enförlängning av nu gällande regler. Detnya system som redovisas i propositionen innebär att företagenlikviditetsmässigt kan tillgodogöra sig avdraget redan i samband med investeringenoch inte som vid beskattningen . Vid övergången till det nyasystemet förbättras således företagssektorns likviditet jämfört med omnuvarande regler får fortsätta att gälla. Utskottet ser det som en väsentligfördel. För många företag är en sådan likviditetsförbättring angelägen och kanha betydelse för företagets investeringsbenägenhet. Det gäller bl. a. företagsom av ett eller annat skäl inte kan förväntas redovisa vinst därätt till avdrag föreligger. Psykologiskt kan de positiva verkningarna av detnya systemet bli betydande. Genom att avdraget knyts fillmervärdeskatteredovisningen avgränsas investeringsstödet i högre grad än mednuvarande system fill den konkurrensutsatta delen av näringslivet. Utskottetnoterar i sammanhanget att subventionsnivån sänkts något för att motverka denräntevinst som uppkommer för företagen i det nya systemet. Med det anfördatillstyrker utskottet från sina utgångspunkter det nya systemet förinvesteringsavdrag för inventarier. här anfört innebär ett avstyrkande också av förslaget att införa enskatt på företagens likviditet som förts fram i mofion 58 (vpk). Detfinns enligt utskottets mening anledning uppmärksamma ett par ytterligareeffekter som uppkommer vid övergången till det nya systemet förinvesteringsavdrag. Baksidan av den förbättrade likviditetssituationen förföretagen är att staten förlorar inkomster tidigare än i nu gällande system.Vid övergången mellan det gamla och nya systemet kommer därtill de bådasystemen att gälla parallellt och inkomstbortfallet i statens budget blir underen period dubbelt. Vidare bör uppmärksammas att kostnaderna för avdraget i det nyasystemet kommer att helt belasta staten medan kostnaden för nu gällande systembelastat även kommunernas intäkter, något som f. ö. föga uppmärksammades när nugällande regler fastställdes (jämför FiU 1980/81:5 y). Dennalättnad för kommunerna torde komma att noteras i de kontinuerligaöverläggningar som äger rum mellan staten och de båda kommunförbunden. Vad gäller slopandet av den särskildaskattereduktionen har utskottet ställt sig bakom att dennaminskas, nämligen den del som motsvarar höjningen av det kommunalagrundavdraget från . Med anledning härav beslutaderiksdagen att förskottsutbetal- SkU 1981/82:8 Bilaga 71 ningenav kommunalskattemedlen skulle beräknas efter ett korrigeratskatteunderlag. Det skulle beräknas som om grundavdraget var . 1 propositionen föreslås nu att det kommunalagrundavdraget skall vara . Det innebär att det kommunala skatteunderlagetsom kommunalskatterna beräknas efter kommer att skilja sig från det underlagsom kommuninvånarna taxeras för. Utskottet förklarade sig i det sammanhangetockså positivt till tanken att förändringar i den kommunala beskattningen såsnart som möjligt skulle få slå igenom på utbetalningar av kommunalskattemedel.Det kan konstateras att om förändringar görs i det underlag som ligger tillgrund för förskottsutbetalningar och dessa inte överensstämmer med faktiskaförändringar som görs i skatteunderlaget kommer de avvikelser som uppstår attregleras vid slutregleringen . Detta kan försvåra överblicken avde ekonomiska relationerna mellan staten och kommunerna och möjligheten attplanera den kommunala verksamheten. De av regeringen föreslagna besparingarna, ipropositionen redovisade för helår, uppgår enligt utskottets beräkningar tillca räknat i effekt på statsbudgeten /83. Ytterligareutgifter föreslås i regeringens åtgärdsprogram endast på ett par punkter. Ökadebidrag till skogsvård föreslås. Förslag till finansiering kommer att läggasfram . 1 fråga om medlen till ytterligare arbetsmarknadspolitiskainsatser gäller dessa innevarande budgetår och tynger dessutom inte långsiktigtstatsbudgeten. Somredovisats i det föregående föreslår moderata samlingspartiet i nu aktuellamotioner konkreta besparingar utöver regeringens förslag, som motionärernabedömer skulle vid fullt genomslag minska statsutgifterna ellersocialförsäkringskostnaderna med en knapp miljard. I den socialdemokratiskamotionen avvisas en rad av de i propositionen föreslagna besparingarna. Härtillkommer ökade utgifter för bl. a. höjda barnbidrag samt - vad gäller budgetåret1981/82 - ytterligare medel för arbetsmarknadspolitiska insatser. mening är det ytterligt önskvärt att redan nu i höstbeslutar om avsevärda besparingar i statsbudgeten så att dessa får verkan såsnart som möjligt . Att mervärdeskattesänkningen föreslås få mindreomfattning än i regeringens förslag minskar enligt utskottets mening på intetsätt behovet av besparingar. Besparingarna är långsiktigt och strukturelltmotiverade och i enlighet med av uttalade mål för budgetpolitiken. Meddet anförda tillstyrker utskottet omfattningen av de sparåtgärder som föreslåsi propositionen och som fått stöd i motionen från moderata samlingspartiet.Utskottet kan däremot inte tillstyrka omfattande nya utgifter, exempelvishöjda barnbidrag och studiebidrag så som föreslås i den socialdemokrafiskamofionen. Det bör noteras att förslaget härom ingår i SkU1981/82:8 Bilaga 72 ett alternativ där man helt avvisar tanken på sänktmervärdeskatt. Sänkt mervärdeskatt har självklart gynnsamma verkningar påbarnfamiljernas ekonomi. Det bör också erinras om att behovet avarbetsmarknadspolitiska insatser minskar om efterfrågan inom landet stimulerasgenom att mervärdeskatten sänks, jämfört med om ingen sänkning sker. Vad slutligen gäller de av moderata samlingspartietframförda ytterligare besparingarna med verkan redan från nyåret finnerutskottet det svårt att på detta stadium bedöma i vilken utsträckning deframförda förslagen kan beredas i sådan takt att de kan träda i kraft . Den fortsatta beredningen i utskotten får klargöra detta. Förutsatt att vid den fortsatta behandlingenställer sig bakom de riktlinjer för den ekonomiska politiken som utskottetuttalat sig för och att samtliga de i propositionen framförda förslagen tillbesparingar god-känns, kommer de budgetmässiga verkningarna att bli enförstärkning av budgeten med jämfört med vad somskulle följa av propositionen. Saidoförsämringen skulle stanna vid ca 700 milj.kr. (tabell 1). Budgeteffekt enligt utskottets förslag tillriktlinjer Förändring av bä 1981/82 bå 1982/83 Inkomster -2000 -2000 Utgifter 300 -1300 Saido -2300 - 700 + 600 +3 300 1 detta sammanhang finns detanledning att något beröra sambandet mellan de nu aktuella åtgärderna och detsparmål för /83 som fastställde vid behandlingen avkompletteringspropositionen . Sparmålet borde enligt propositionenuppgå till . Föredraganden anförde att sparmålet t. v.dock borde vara preliminärt. Den slutliga prövningen av målet borde ske inomramen för den gängse budgetprocessen och med de bedömningar som då skulleföreligga. Därvid skulle också en avstämning göras gentemot åtgärder som kunde bliaktuella på budgetens inkomstsida. ställde sig bakom det såformulerade sparmålet. Som framgått av redogörelserna i det föregående påverkaskalkylerna för statsbudgetens utveckling under ett budgetår av en rad från tidtill annan skiftande omständigheter, bl. a. ändringar i konjunkturläget som gerutslag i förändrade kalkyler för statsinkomsterna. Också utgifterna kan kommaatt påverkas av tillfälliga faktorer som exempelvis utgifter försysselsättningspolitiken. Kvar står att besparingsarbetet kraftfullt och målmedvetetmåste inriktas mot att begränsa statsutgifterna genom faktiska SkU 1981/82:8 Bilaga 73 besparingari från är löpande utgifter. De totala besparingarna skall vara 12miljarder kronor i enlighet med vad som tidigare uttalats. Stockholmden På finansutskottets vägnar Närvarande:Eric (), (), (), (c),(), (), (), (),(), (), (), (), (), i (fp) och (). , , , , , och (alla s) anser attutskottets yttrande bort ha följande lydelse: Utvecklingen har inneburit enytterligare fördjupning av de grundläggande balansbrister som utmärker densvenska ekonomin. Underskottet i utbytet med utlandet, ett alltmersvårkontrollerat statligt budgetunderskott, hög inflation, fallandeinvesteringar och en snabbt stigande arbetslöshet är den ekonomiskakrisens mera påtagliga yttringar. Under loppet av 1981 har därtill ovanpå destrukturellt betingade obalanserna lagrats följderna av en internationelllågkonjunktur. De ekonomisk-politiska förslag (prop. 1981/82:30)som sent omsider förelagts innebär att 1)den svenska kronan devalveradesmed per , 2)de prishöjande effekterna avdevalveringen avses bli motverkade av en sänkning av mervärdeskatten från 23,46procent till per . De angivna syftena med dennaskattesänkning är dels att undvika en utlösning av de gällande löneavtalensprisklausul , dels att motverka en alltför stark nedgång iinhemsk efterfrågan som annars sägs bli följden av devalveringen, 3)den ytterligare försvagning avbudgeten som momssänkningen medför skall balanseras av sparåtgärder ochskattehöjningar. För / 82 uppgår dessa emellertid endast till1,, medan de ökade utgifterna och minskade inkomsterna beräknastill , varför nettoeffekten av paketet är en försvagning avbudgeten med knappt 3 SkU 1981/82:8 Bilaga 74 För /83 beräknas budgetförsvagningen uppgå till 4 miljarderkr. Utskottet bedömer den genomförda devalveringen somhelt oundviklig med hänsyn till att den borgerliga politiken medfört att viunder haft en väsentligt högre inflationstakt än våra viktigastekonkurrentländer. Devalveringen är ett fullbordat faktum och kan inte görasogjord. Den grundläggande fråga som den ekonomiska politiken ställs inför i ochmed devalveringen är huruvida denna görs till startpunkten för en ny och lägreinflationstrend i eller om devalveringen endast blir ytterligare enanhalt på den väg som innebär fortsatt snabb urholkning av penningvärdet. Vidarekan konstateras att de ekonomisk-politiska åtgärder, som åtföljerdevalveringen, medför att den realinkomstminskning som devalveringen syftartill, vältras över dels på de grupper som drabbas av de statligautgiftsnedskärningarna, i första hand pensionärerna, dels på den statligabudgeten som ytterligare försvagas. Detta i sin tur innebär endast attrealinkomstminskningen tillfälligt uppskjuts. Detta sker antingen genom att denökade inflation som budgetförsämringen förorsakar urgröper real-inkomsternaeller genom senare skattehöjningar för att täcka budgetförsämringen. Detvå huvudsakliga motiv som anförts för den föreslagna sänkningen avmervärdeskatten är dels att en utlösning av prisklausulen i det gällandetvååriga löneavtalet skall undvikas, dels att den inhemska efterfrågan skullebehöva hållas uppe. Utskottetnoterar att det i prop. 1981/82: 30 inte görs någon beräkning av hur storkonkurrenskraftsförsämringen skulle bli om mervärdeskatten inte sänks. I motion46 har denna konkurrenskraftsförsämring beräknats till mindre än en halvprocent, vilket är mindre än hälften av den konkurrenskraftsförbättring, somtill följd av den västtyska D-markens appreciering, skett efter det att detekonomiska åtgärdspaketet presenterades. Ipropositionen anges en förmodad expansion av den inhemska efterfrågan tillföljd av en utlösning av prisklausulen som skäl för att genom en momssänkningförhindra en dylik. I detta avseende bygger propositionen pä ett felaktigtantagande, eftersom prisklausulens konstrukfion är sådan att löntagarna endastkompenseras fill 2/3 för den inträffade inflationen. En inflationstakt som ärhögre än den i prisklausulen stipulerade leder med andra ord till att de realadisponibla inkomsterna minskas, inte ökas. Motbakgrund av detta - felaktiga - resonemang framstår momssänkningen med dessökning av de reala disponibla inkomsterna och stimulans av inhemsk efterfrågansom svårförståeliga. I propositionen anges också att man med momssänkningenskall undvika en utlösning av klausulen . Utskottet noteraremellertid att KI:s prognos - som innebär att prisklausulen överskrids -motsäger denna bedömning. SkU 1981/82:8 Bilaga 75 Det andra argumentet för momssänkningen är att manvill undvika en alltför kraftig nedpressning av efterfrågan och produktionen.De - mer realistiska - prognoser för den privata konsumtionen, som konjunkturinstitutetgjort, tyder emellertid på att nedgången i privat konsumtion även utan enmomssänkning inte skulle behöva bli så stark som regeringen antagit. Det harockså anförts att mervärdeskattesänkningen skulle vara nödvändig för attundvika en alltför stark nedgång i produktionen. Som påvisas i motion 46 skulleemellertid momssänkningen till stor del leda till en ökning av importen ochendast i begränsad omfattning fill en ökning av den inhemska produktionen. Momssänkningenkan därför ses som ett uttryck för en strävan från legeringens sida attgenomföra en devalvering, utan att konsumenterna under ett valår skulle behövadrabbas av den inkomstminskning som oundvikligen åtföljer en devalvering. Denföreslagna budgetförsvagningen sätts vidare in i en sådan fas av konjunkturenatt stimulanseffekterna kan förväntas sammanfalla med en internationelltbetingad konjunkturåterhämtning under loppet av 1982. Dennainriktning av politiken manipulationen av löneavtalens prisklausul, försvagningenav statsfinanserna, påspädningeri av inflationstrycket och åtgärder sornförvärrar i stället för att dämpa konjunktursvängningarna - skaparutomordentligt dåliga förutsättningar års avtalsrörelse. 1 självaverket kan mitlenregeringens s. k. offensiv sägas innebära att man avsäger sigansvaret för den övergripande stabiliseringspolitiken och lägger hela bördan avdenna på arbetsmarknadens parter. Mot bakgrund av det anförda avstyrkerutskottet förslaget om sänkning av mervärdeskatten. Denovan beskrivna konjunkturutvecklingen innebär en fortsatt svagproduktionsutveckling under detta år med en produktionsuppgång under loppet av1982. Arbetslösheten kommer att fortsätta att stiga och någon förbättring kaninte väntas förrän . är den svenskainflationstakten högre än våra viktigaste konkurrenters. Devalveringen ger enförbättring av konkurrensläget, men denna förbättring kan ganska snabbtundergrävas om inte inflationen motverkas. Mot denna bakgrund delar utskottet den bedömningsom görs i motion 46 (s) att den ekonomiska politiken bör utformas så - att den arbetslöshet, somförorsakats av den borgerliga ekonomiska politiken, motverkas nu genom en aktivarbetsmarknadspolitik, - att den ekonomiska politikeninte - som i regeringens förslag -utformas så att den leder till en allmänstimulans som tidsmässigt sammanfaller med att konjunkturen i övrigt går in ien expansionsfas. Politikens uppgift måste vara att stabilisera ekonomin, intedestabilisera den, - att genom en mera ansvarsfullfinanspolitik en lättnad på penningpolitikens område möjliggörs. En lägreräntenivå än dagens skulle ge ett verkningsfullt stöd åt industrins benägenhetatt investera, minska det statliga budgetunderskottet och verka dämpande påinflationen. SkU 1981/82:8 Bilaga 76 att den ekonomiska politiken ges en sådanfördelningsmässig profil att de uppoffringar, som är nödvändiga för att föralandets ekonomi ur krisen, får bäras solidariskt av alla och inte lastas påvissa grupper som har de sämsta förutsättningarna att bära dem. Utskottet vill i det följande kommentera denekonomiska politik, som förordas i motion 8 (m). Denna bygger huvudsakligen påtvå element: dels en sådan sänkning av inkomstskatterna fr.o.m. den I januari1982 att marginalskatterna sänks, dels utgiftsnedskärningar utöver dem, somföreslagits i prop. 1981/82:30. Den av regeringen föreslagna sänkningen avmervärdeskatten avvisas. Denmarginalskattesänkning som förordas i motionen skulle innebära en reduktion avstatsskatten i de högre inkomstskikten och beräknas under 1982medföra ett inkomstbortfall för staten på ca . Utskottetkonstaterar att förslaget om marginalskattesänkning stridermot den skattereform som överenskommits mellan , ochsocialdemokraterna och som således har stöd av en bred majoritet i riksdagen.Genomförandet av denna reform skall påbörjas och vara avslutad . Fleraskäl bidrog till detta val av genomförandeperiod. En ändring avmarginalskatterna skulle bl. a. innebära att en av de viktigasteförutsättningarna för det tvåårsavtal som träffades mellanarbetsmarknadsparterna skulle ryckas undan. Denskattetabell som föreslås i motion 8 utgör ett första steg i riktningmot en marginalskatteskala 1984 som är avsevärt mera gynnsam förhöginkomsttagarna än den som har föreslagits av den för , folkpartietoch socialdemokraterna gemensamma expertkommittén.