bet · G501SkU58 · 1981-12-31 00:00:00 — Isamband med att förbättrade villkoren för akfiesparandeti denna sparform beslutades också andra åtgärder i syfte att sfimulera sparandei akfier. Sålunda infördes en rätt fill skattereduktion avaktieutdelning upp till ett högsta belopp av . för ogifta och 15 000kr. för makar gemensamt. Vidare höjdes schablonavdraget vid SkU 1981/82:58 10 beräkningav realisationsvinst vid aktieförsäljning från . Imotionerna 1568 av m. fl. (vpk) och 1691 av m.fl. (s)upprepar mofionärerna tidigare krav på att skattesparandet avvecklas. I densistnämnda motionen yrkas också att den införda skattereduktionen föraktieutdelning skall slopas. Socialdemokraterna instämmer visserligen i syftetatt uppnå ett ökat sparande men anser att reglerna utformats så olämpligt attdetta syfte - trots stora skattelättnader framför allt ät höginkomsttagarna -infe har kunnat uppnås. De skisserar i stället ett alternativ som de avser attåterkomma till i annat sammanhang. Utskottetkonstaterar att bred enighet råder om att ett ökat hushällsspa-rande utgör enav förutsättningarna för att få en bättre balans i vår ekonomi. anfört vid sin behandling av dessa frågor och som nuunderstryks i finansutskottets yttrande över de aktuella mofionerna är det avgrundläggande betydelse att den privata konsumtionen dämpas och attnäringslivets konkurrenskraft och produkfionskapacifet förstärks. De aktuellastimulanserna syftar till att få fram ett ökat och långsiktigt hushållsparandesom i göriigaste mån bör kanaliseras fill näringslivet. De undersökningar somfinansutskottet åberopar i sitt yttrande tyder på att åtgärderna totalt setthar medfört en ökning av sparandet, och hushållen har på senare fid i ökadutsträckning valt att placera sitt sparande i akfier. Det finns således stödför att anta att åtgärderna har verkat i avsedd riktning. Samfidigtbör framhållas att det är av vikt att få fram underlag för en närmarebedömning av stimulansernas effekter på sparandet och omfattningen avskattelättnaderna. Detta är något som givetvis beaktas i det arbete som pågårinom lönspardelegationen (E 1978:01). Som utskottet återkommer fill i detföljande bör en utvärdering också belysa möjligheterna fill alfernafivalösningar eller kompletteringar till de nuvarande sparformerna. I avvaktan påen sådan utvärdering avstyrker utskottet motion 1568 yrkande 7 och motion 1691. Deövriga motioner som utskottet behandlar i detta betänkande innehåller yrkandenom att sparstimulanserna vid beskattningen skall byggas ut i olika hänseendeneller ses över. Så yrkar Sfig Josefson m. fl. (c) i mofion 503 en total översynav införda sparstimulanserna. Motionärerna vill ha ensamordning och förenkling av reglerna och en mer generell utformning som pä ettbättre sätt kan få med alla inkomsttagare i sparandet. Ett av yrkandena imofion 2024 av m. fl. (m) innebär att åtgärder bör övervägas föratt stimulera fill fortsatt sparande när medlen i skaftesparandet blirtillgängliga för lyftning efter den femåriga spärrtidens utgång. I motion 1675av () anförs att skattesparandet bör utvidgas till att omfattasparande i eget företag. () tar i sin mofion 1676 upp en fråga som behandlas i det avlämnade SkU1981/82:58 11 betänkandet Kooperationen i samhället (SOU 1981:60),nämligen att införa möjligheter till skattesparande i kooperativa företag.Sparsfimulanser med delvis annat ändamål behandlas i motionerna 507 av OskarLindkvist m. fl. (s), 1685 av m. fl. (c) och 2026 av GöstaBohman m. fl. (m), där mofionärerna begär sparsfimulanser för bostadssparande.Yrkanden om höjning och inflationsskydd av sparavdraget framställs av RuneTorwald (c) i mofion 166 samt av () och () imotion 497. Vidare yrkar () i sin mofion 1692 att sparandet ipremieobligationer främjas genom att vinster . Beträffande det i motion 2024 framställda yrkandet omstimulanser för att behålla det skattesparande som lösgörs villutskottet framhålla att det ankommer på lönspardelegationen att utvärdera dehittillsvarande erfarenheterna och pröva på vilket sätt skaftesparandet börförändras. I delegationens uppdrag ingår bl. a. att lämna förslag för attstimulera att sparandet hålls kvar efter den första femårsperioden. Yrkandettorde därför vara fillgodosett varför utskottet avstyrker motionen. Det i mofion 1675 framställda yrkandet torde avse att desom är anställda i företag som inte är börsnoterade skall få möjlighet att skaffespara i företagefs aktier. Detta yrkande torde vara i viss mån tillgodosettgenom de förslag i om ändrade placeringsregler för aktiefonder ochaktiesparfonder som läggs fram i proposifion 1981/82:116 och som f. n. behandlasav civilutskottet. Detsamma torde gälla i fråga om de ändrade placeringsreglersom föreslås i motion 2024. I propositionen framhålls också attskattefondsspararna har vissa möjligheter att byta tnellan olika fonder försitt nysparande. I den mån dessa motioner inte härigenom är tillgodoseddaavstyrker utskottet de framställda yrkandena. Den i motion 1676 behandlade frågan angående kooperativaföretag kommer - som framgår redan av motionen - att uppmärksammas i sambandmed ställningstagandena till kooperationsutredningens betänkande. I avvaktanpå resultatet av de kommande övervägandena är utskottet infe berett att göranågra närmare uttalanden i dessa frågor. Utskottet avstyrker därför dennamotion. Som framgår av den redogörelsen har utskottetnyligen avstyrkt mofionsyrkanden om höjning av sparavdraget med hänvisning tillde sparsfimulanser som genomförts vid beskattningen. Utskottetvidhåller sin inställning till denna fråga och avstyrker följaktligenmofionerna 166 och 497. När det gäller lättnaderna i vinstbeskaftningen i fråga ompremieobligationer bör det framhållas att har andra och mereffekfiva metoder för att främja denna marknad, t. ex. genom att förbättravinstplanerna för lånen. Utskottet utgår från att även iframtiden tar initiafiv fill de åtgärder som är påkallade med hänsyn till denönskvärda utvecklingen på premieobligafionsmarknaden och avstyrker såledesmotion 1692. ! SkU1981/82:58 12 Med hänsyn till de krav i fråga omökat hushållssparande som uppställs i den publicerade avstämningen av1980 års långtidsutredning (SOU 1982:14) och som berörts i finansutskottetsyttrande bör man enligt utskottets uppfattning emellertid infe stå främmandeinför tanken att stimulera hushållssparandet i olika former på ett merallsidigt sätt än . Som anförs i motion 503 finns det skäl för enöversyn av samtliga de sparsfimulanser som införts . Vidareinstämmer utskottet i uppfattningen att ett ökat bosfadssparande är angelägetoch anser således att även de förslag i denna riktning som förs fram imotionerna 507, 1685 och 2026 bör uppmärksammas. Enligt utskottets uppfattningankommer det på regeringen att bedöma om dessa frågor bör anses ingå ilönspardelegationens uppgifter eller om de lämpligen skall anförtros ensärskild utredning. Utskottet utgår från att regeringen överväger detta utansärskild åtgärd från . Med hänvisning härtill avstyrker utskottet denu angivna mofionsyrkandena i den mån de infe är besvarade. 1. beträffande slopande avskattesparandet och av skattereduktio nen för aktieutdelning a) motionerna 1981/82:1568 yrkande 7 och 1981/82:1691 yrkande 1, b) mofion1981/82:1691 yrkande 2, 2. beträffandeövriga sparstimulanser vid beskattningen attriksdagen avslår följande motioner i den mån de infe är besvarade genom vadutskottet anfört a) motionerna 1981/82:166 och1981/82:497, b) motion 1981/82:503, c) mofionerna 1981/82:507,1981/82:1685 och 1981/82:2026, d) motion1981/82:1675, . e) mofion1981/82:1676, f) motion1981/82:1692, g) mofion1981/82:2024. Närvarande: (), ()'*.Stig Josefson (c), (), (), iHofors (s). (), (), (), IngemarHallenius (c), (), (), (), BoSödersfen {s)* och ()*. * Ej närvarande vid betänkandets justering. SkU1981/82:58 13 beträffande slopande av skattesparandet ochskattereduktionen för aktieutdelning , , OlleWestberg i , , , och Bo Södersfen(alla s) har dels anfört följande: Vi har från början motsatt oss införandet avskaftesparandet och har också yrkat avslag på de nya skattelättnader som hargenomförts på detta område. Allvaret i vår kritik, som upprepas i de analysersom lämnas i den nu aktuella motionen 1691, i motion 2016 av m. (s) om den ekonomiska politiken och i den avvikande mening som . (s) fogat fill finansutskottets ärende, har bekräftats av de prakfiskaerfarenheterna. Syftet med skattesparande var enligt det ursprungligaregeringsförslagef att öka det totala sparandet i ekonomin. Det finnsemellertid inga belägg för att systemet har haft denna effekt. Tvärtom tyder deundersökningar som utskottet åberopar på att den ökade behållningen iskattesparandet motsvaras av en i huvudsak lika stor minskning av behållningenpå andra konton eller av ett nysparande som ändå skulle ha kommit fill stånd.Därfill kommer att skattelättnaderna översfiger det nysparande som enligt meroptimistiska bedömningar har kunnat initieras genom reformen. Ett annat argument som fillskyndarna av dessaskattelättnader framhållit särskilt är att näringslivefs behov avriskvilligt kapital bör fillgodoses genom ett ökat hushållssparande. Dettaargument har bl. a. lett till att skattelättnaderna för aktiesparande utökatsväsentligt, dels inom ramen för skattesparandet, dels genom en särskildskattereduktion för aktieutdelningar. En närmare analys av effekterna av dessaskattelättnader pekar emellertid på att nettotillförseln av riskvilligt kapitalfill produktionsföretagen varit mycket begränsad och att hushållensriskvilliga sparande i form av aktieköp minskat i stället för att öka. Tillgängliga uppgifter ger således vid handen att detangivna syftet med skattelättnaderna förfelats. Härtill kommer att reglernamedför effekter bl. a. av fördelningspolifisk karaktär som enligt våruppfattning inte kan accepteras. Vår kritik i dessa hänseenden riktar sigframför allt mot att reglerna utformats på ett sådant sätt att sparformernainte förmått attrahera de breda löntagargrupperna. Majoriteten avskattebetalarna - särskilt de med mindre inkomster och sämre sparmöjligheter -får därför betala de avsevärda förmåner som en minoritet skattskyldiga igynnsamma ekonomiska förhållanden får åtnjuta utan att ens behöva prestera ettökat sparande. Enligt vår uppfattning är det olämpligt att på detta sättytterligare lindra beskattningen av arbetsfria inkomster. Vi instämmer således i uppfattningen att ansträngningarnaatt få fill stånd ett ökat hushållssparande och att fillgodose näringslivets behovav riskvilligt SkU1981/82:58 14 kapital bör få en annan inriktning än hitfills. I motion1691 erinrar mofionärerna om fidigare förslag som från vårt håll har lagts frami denna riktning och som f. n. diskuteras i vårt arbete med att utformalämpliga system för att sfimulera hushållssparandef. Resultatet av detta arbetekommer att redovisas i annat sammanhang. Med hänvisning fill det anförda instämmer vi i yrkandenasom framställs i motion 1691 och som innebär att skattesparandet ochskattereduktionen för aktieutdelningar avvecklas . Somanförs i motionen bör insättningar som gjorts före dockberättiga till förmåner enligt nu gällande regler. Härmed är också det yrkandeom avskaffande av skaftesparandet som framställs i motion 1568 tillgodosett. dels ansett att utskottet under mom. 1 bort hemsfälla a) att med bifall tillmotion 1981/82:1691 yrkande 1 och med anledning av motion 1981/82:1568 yrkande7 antar följande Lag omupphävande av lagen (1978:423) om skattelättnader för vissa Härigenom föreskrivs att lagen(1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer skall upphöra att gälla. Denna lag träder i kraft den 1januari 1983. Den upphävda lagen gäller dock fortfarande i fråga omkontoinsättningar som skett före ikraftträdandet, kontomedel som innestår vidikraftträdandet samt avkastningen på dessa medel. b) att med bifall tillmotion 1691 yrkande 2 antar följande Lag omupphävande av lagen (1980:1047) om skattereduktion för aktieutdelning Härigenom föreskrivs att lagen(1980:1047) om skatteredukfion för aktieutdelning skall upphöra att gälla. Denna lag träder i kraft den 1januari 1983. Den upphävda lagen gäller fortfarande i fråga om aktieutdelningsom blivit tillgänglig för lyftning före ikraftträdandet. SkU1981/82:58 Bilaga 15 1981/82:4 y över motioner om åtgärder för att stimulera sparandet har den 2 februari1982 beslutat bereda finansutskottet fillfälle att yttra sig över mofionerna1981/82:166, 503, 507, 1568 yrkande 7, 1675, 1676, 1685, 1691, 1692, 2024 och2026 om åtgärder för att stimulera sparandet. I motion 166 av ()hemställs att som sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionenanförts beträffande översyn av nuvarande regler för stimulans åt småspararna. I motion 503 av Sfig Josefson m.fl. (c) hemställs att hos regeringen begär översyn av desparstimulerande reglerna syftande till förenklade och mer generella regler ienlighet med vad som anförts i mofionen. I motion 507 av m.fl. (s) hemställs att hos regeringen begär förslag till skattemässigastimulansåtgärder för sparande till bostad. I motion 1568 av m. (vpk) hemställs (yrkande 7) - med hänvisning till motiveringen i motion1981/82:1567 - att beslutar att godkänna vad som i motion 1567 anförsom upphävande av skaffefond-och aktiefondsparandet och hos regeringen begäraåtgärder i enlighet därmed. I motion 1675 av ()hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts angående vidgade möjligheter för skattefondsparande i det egnaföretaget. I motion 1676 av () hemställs att beslutar begära att regeringen skyndsamt utrederhur ett skattefondsparande skall administreras för de kooperativa företagen isyfte att få ett ställningstagande, då denna fråga behandlas i samband med denaviserade propositionen med anledning av kooperafionsufredningens betänkande. I motion 1685 av m.fl. (c) hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om ett skattestimuleraf bostadssparande. SkU1981/82:58 Bilaga 16 I motion 1691 av m. fl. (s) hemställs 1. att beslutar avveckla dets. k. skaftesparandet i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar avskaffaskattereduktionen för akfieutdelning i enlighet med vad som anförts i mofionen. I motion 1692 av ()hemställs att beslutar att vinster på premieobligafioner upp fill ettbelopp av . skall vara skattefria. I mof/on2()24 av m.fl. (m) hemställs-med hänvisning fill motiveringen i motion 1981/82:2018 - 1. att som sin mening gerregeringen fill känna vad i mofionen anförts om flyttning av behållningenmellan olika aktiesparfonder utan att skattereduktionen återförs samt omåtgärder för att sfimulera till fortsatt sparande efter den femårigaspärrtidens utgång, 2. att hos regeringen begärförslag som möjliggör aktiefondspa-rande även i icke börsnoterade företag, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i mofionen anförts om att placera akfier från andraföretag i förefagsanknutna aktiesparfonder. I motion 2026 av m.fl.(m) hemställs - med hänvisning till mofiveringen i mofion 1981/82:2018 - attriksdagen begär att regeringen lägger fram förslag om att ett särskiltbostadssparande - bosparkonto - skall inrättas inom ramen för skattesparande. Sparandet utgör grunden församhällets kapitalbildning och därmed för den ekonomiska tillväxten. Genom attspara avstår vi för tillfället från att utnyttja det tillgängliga utrymmet förkonsumtion i avsikt att skapa ett växande sådant utrymme i framfiden. Sparandetutgör således en av förutsättningarna för en ökande levnadsstandard. Det totala finansiella sparandet i Sverige sjönk kraftigtunder senare hälften av 1970-falet. Detta kommer till uttryck i det växandeunderskottet i bytesbalansen. Bakom försämringen i totalsparandet sedan mittenav 1970-falet döljer sig en kraftig ökning av det statliga finansiellasparandeunderskottet, medan däremot sparandet i den privata sektorn har ökat.Det låga sparandet kommer att skapa svårigheter under mycket lång fid framöverbl. a. på kredit- och kapitalmarknaden. Sparbristen har inneburit att deninhemska efterfrågan hållits pä en hög nivå. Efterfrågan har därigenomutvecklats mer expansivt än i omvärlden. I kombination med budgetunderskottetskraffigt likviditetsskapande effekt utgör detta sannolikt en viktig SkU1981/82:58 Bilaga 17 förklaring fill att de svenska företagen höjde sinarelativpriser och Detär således nödvändigt att finansiera budgetunderskottet på ett sätt som begränsar likviditefstillväxfen i ekonomin fill vad som är förenligt med en önskad prisstegringstakt. I den publicerade avstämningen av långtidsutredninggörs utifrån olika målsättningar bedömningar av den finansiella utvecklingenfram t. o. m. 1985 (SOU 1982:14). I ett av de alternativ som utredningen räknatpå, alternativ I, anges vilken utveckling som krävs för att nå vissa balansmåloch de krav detta ställer på den ekonomiska politiken. I alternativ I antassåledes full sysselsättning råda i den svenska ekonomin 1985. Vidare antas attvi skall nå balans i utrikesbefalningarna . Man kan om man så villdefiniera alternativ I i avstämningen som en ekonomisk utveckling där densvenska ekonomin når fullt kapacifefsutnyff jande utan attbytesbalans-underskottet, dvs. det totala finansiella sparandeunderskotfet,försämras . Enligt kalkylerna förutsätts att allmänheten 1985 svararför en mer än dubbelt så stor andel av budgetunderskottets finansiering som mangjorde Andelenförutsätts öka från 1981 fill 1985. Detta ställer självfallet stora krav på en relativt hög realränta och/eller särskilda skaftefavoriserade upplåningsinstrument. Nya former för upplåning från företagen kan också behöva utvecklas. När det gäller upplåningen från hushållen bör denna i huvudsak ske i långfristiga former. Om den sker i kortfristiga former finns det risk att allmänheten kan komma att uppfatta sina fordringar på staten som i det närmaste likvärdiga med pengar, vilket skulle innebära en betydande likvidisering av ekonomin. För de icke finansiella företagen (industriföretag etc.)antas i alternativ I en snabb investeringsökning ske. Det ställs stora krav pånyemissioner för att företagen skall kunna uppnå en soliditet som är förenligmed den relafivt stora invesferingsökning som antagits. En måttiig ökning avsoliditetsnivån från 1981 fill 1985 ställer krav pånyemissioner i storleksordningen . Eftersom hushållenäger ungefär hälften av det totala akfiekapifalef skulle det kräva atthushållen svarade för ungefär . Det kan i sammanhangetnämnas att aktiefondsparandet tillförde den svenska akfiemarknaden 1,2miljarder kronor 1981 och att utländska köpare förvärvade svenska akfier för1,1981. Ett högt hushållssparande är enligt utskottets uppfattningnödvändigt för att investeringsbehoven framöver skall kunna tillgodoses liksomför att begränsa budgetunderskottets likvidiserande effekt för den svenskaekonomin. För att detta sparande skall komma fill stånd erfordras åtgärder somstimulerar sparandet inom hushållssektorn. Lika viktigt är att detta sparandekommer till stånd i former som gör det möjligt att långsikfigt slussa överkapitalmedlen till de behövande sektorerna. Sparandet bör också i möjli- SkU1981/82:58 Bilaga 18 gaste mån ha den formen att andelen riskvilligt kapital inäringslivet kan öka och bidra till en nödvändig förstärkning av näringslivefssoliditet. Åtgärder för att stimulera hushållssparandet När det nuvarande skattesparandetinfördes uppställdes tre mål för detta. För det första skulle spararen få enavkastning efter skaft som var posifiv med hänsyn tagen fill inflationen. Fördet andra skulle det sfimulera fill ett ökat totalt hushållssparande. För dettredje skulle sparmedlen vara långsikfigt bundna och i görligaste mån kanaliseraspå ett sådant sätt att kapitalbildningen inom näringslivet stimulerades. Med anledning av att systemet nu funnits i drygt fre årkan det finnas skäl att närmare studera hur systemet fungerat i förhållandetill de uppställda målen. I proposition 1977/78:165 om värdesäkert lönsparandeberäknades den nominella årliga avkastningen på skaftesparandet, med en 20procentig skaftereduktion, bli ca 3 1/över högsta bankränta.Räknat på samma sätt förhållanden skulle det innebära en nominellavkastning i storleksordningen . Konsumentprisuppgången under loppet av1981 beräknas till . I och med att ränteavkastningen på skatfesparkontonaär skattefri skulle således reala nettoavkasfningen uppgå till drygt 6 %.Räknat på förhållandena blev avkastningen betydligt lägre menfortfarande positiv. Motsvarande beräkningar för skatfefondkontona gerväsentligt högre realvärdeökning eftersom skattereduktionen är högre ochkursuppgången på andelarna vida har översfigit bankräntan. Kravet att systemet skall ge en positiv real avkastningefter skatt synes således ha blivit väl tillgodosett. Vad gäller kravet att systemet skall stimulera till ökathushållssparande kan konstateras att antalet skaffesparkonfon i bank i februari1982 var drygt 708 000. Ökningen var 102 000 mot 94 000 under 1980.Antalet fondkonton ökade med drygt 231 000 och uppgick i februari1982 till närmare 400 000. Därtill kommer ca 51 000 konton i förefagsanknutnafonder. Totalt uppgick således antalet konton till drygt 1,1miljoner. Det bör nämnas att en person kan delta i flera sparformer samtidigt.Den månatliga avsättningen för varje person är emellertid maximerad till 600kr. varav på skaftesparkonto högst . Exklusive räntor och värdeökning ökade behållningen påsparkontona med , varav närmare 1,3 miljarderkronor i aktiefonderna. sattes totalt närmare 330 milj. kr. inpå de olika skattesparkontona. Om sparandet skulle fortsätta i den takten hela1982 skulle totala behållningen 1982 öka med , varav1,i akfiesparfonder. De totala avsättningarna till kontonahar ökat månad för månad. För sparkontona tycks emellertid SkU1981/82:58 Bilaga 19 ökningstakten ha stagnerat sedan kulmen nåddes i mars1981. Dämpningen synes ha skett fill förmån för det aktiefondanknutnasparandet. Det kan således konstateras att skattesparsysfemet fåttett kraftigt gensvar hos hushållen. Mellan vart fjärde och vart femte hushålldeltar i någon form av skattesparande. En viktig fråga är i vilken utsträckning detta sparande ärett nysparande eller består av överflyttning från sparande i andra former. Detär av naturliga skäl svårt att göra sådana mätningar. När propositionen 1977/78:165 om värdesäkert lönsparandebehandlades av utskottet föreslog utskottet att en särskildexpertgrupp skulle tillsättas för att följa och analysera det föreslagnalönsparsystemet. Med tanke på systemets komplexitet och på den osäkerhet sområdde i vissa avseenden beträffande systemets effekter ansågs det vara avyttersta vikt att en noggrann uppföljning skedde av hur sparformerna verkadeoch hur sparandet utvecklades. beslutade i enlighet med utskottetsförslag. I de direktiv som departementschefen gav den föreslagnaexpertgruppen angavs att det i gruppens uppgifter borde ingå inte enbart attstudera det införda sparsystemets utveckling utan också att analyseraeffekterna på övriga sparformer och på hushållssparandet som helhet. Effekternapå sparkvotens utveckling borde bl. a. belysas. I anslutning härtill borde defill sparsystemet knutna finansieringseffekterna utredas, bl. a. konsekvensernaför näringslivefs försörjning med riskvilligt kapital. I uppgifterna ingickockså att föreslå de ändringar i sparsystemet som uppföljningen gav anledningtill liksom att föreslå de åtgärder som kan behövas för att få sparmedlen förde olika spararen att stå kvar i systemet även efter den femåriga periodensutgång. Lönspardelegationen tillsattes i september 1978.Delegationen publicerade en undersökning som utförts avstatistiska centralbyrån på delegationens uppdrag. I uppdraget ingick attundersöka skaffespararnas resp. icke-skaftespararnas socio-ekonomiska profil,dvs. ålder, civilstånd, inkomst etc. samt att jämföra skillnader iförmögenhetsförändring mellan skaftesparare och icke-skatfesparare. Kartläggningen bygger på data frän de av SCB årligengenomförda inkomstfördelningsundersökningarna och gäller fidsperioden och1979.