bet · G501SoU41 · 1981-12-31 00:00:00 — 1. aff riksdagenuttalar aff kommunerna bör vara skyldiga att tillse aff personalen erhållermöjlighet fill årlig fortbildning och atf statsbidrag bör utgå fördenna verksamhet, 2. att riksdagenuttalar aff allmän behörighet när def gäller tjänstgöring inom barnomsorgen börfastsfällas och hemställer hos regeringen om förslag härom. 1**1981/82. SoU1981/82:41 12 Motivering till yrkandena finns i motion 1981/82:1125. I motion 1981/82:1128 av GunnarOlsson (s) och () hemställs atf hos regeringen anhållerom förslag för atf i förskolan stimulera elevernas intresse för skogen. Motiveringfill yrkandet finns i mofion 1981/82:1127. I motion 1981/82:1305 av GunnarNilsson m. fl. (s) hemställs aff beslutar begära att regeringen isamarbete med utarbetar regler som innebär aff arbetssökandeförälder lämnas förtur till barnomsorg eller där så är möjligt fårbehålla daghemsplafsen. I mofion 1981/82:1747 av SvenJohansson (c) hemställs att uttalar sig för atfFörskola-skola-kommittén får eff tilläggsdirektiv atf överväga förskolansöverförande till samma huvudman som . I mofion 1981/82:1754 av ToreNilsson (m) hemställs atf beslutar atf etik och krisfen tro skallupptas på förskolans program. I mofion 1981/82:2039 av . (m) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 1), atf hosregeringen begär skyndsamt förslag fill prestafionsrelaferaf statsbidrag fillbarnomsorgen. Motivering fill yrkandet finns i motion 1981/82:2018. I mofion 1981/82:2041 av GöstaBohman m. fl. (m) hemställs atf som sin mening ger regeringen tillkänna aft även icke-kommunala förskolor skall inräknas i kommunernasförskoleplaner om dessa förskolor så önskar. Motiveringtill yrkandet finns i mofion 1981/82:2018. I mofion 1981/82:2094 av SvenJohansson m. fl. (c, m, fp) hemställs aft beslutar 1. att den övrigaskolans grundvärdering också antas för förskolan, 2. affkristendomen och andra livsåskådningar får samma ställning i förskolan som dehar i . Utskottet använder i dettabetänkande begreppet barnomsorg i samma betydelse som i den numera upphävdabarnomsorgslagen (se härom SoU 1981/82:1 s. 7). På grundval av förslag i proposition 1980/81:205 om förenkladestatliga regler inom barnomsorgen beslutade omvissa riktlinjer beträffande den kommunala barnomsorgen samt om förenkladestatsbidragsreglcr för barnomsorgen (SoU 1981/82:1, rskr 38). I beslutet ingickbl. a. aff regeringen skulle förelägga viss redovisning SoU1981/82:41 13 rörande målsättning och riktlinjer förbarnomsorgsverksamhefen i sådan fid, atf kan ta ställning fillregeringsförslagef innan def beslutade statsbidragssystemet träder i kraft den1 . tog i sammanhanget ställning till vissa iproposifionen redovisade kvalitetsfrågor-bl. a. om ufrymmessfandard,gruppstorlek och personaldimensionering -men uttalade aft defslufiiga ställningstagandet till frågan om normer och rekommendationer inombarnomsorgen får ske i anslutning fill behandling av det begärdaregeringsförslagef rörande målsättning och riktlinjer förbarnomsorgsverksamheten. behandlade i sammanhanget även frågan omutbyggnaden av barnomsorgen. Under den allmänna motionstiden har väckts eff antalmotioner rörande barnomsorgen. Vissa av yrkandena har samma innehåll somyrkanden som behandlades av i det ovan redovisade ärendet. a. fill den korta tid som förflutit sedan ufskoffet avgav sitt betänkandeSoU 1981/82; 1 i angivna ärende hänvisar utskottet i def följande i mänga falltill den fidigare motiveringen. Målsättning och riktlinjer för utbyggnaden av barnomsorgen Den allmänna målsättningen förutbyggnaden av barnomsorgen enligt riksdagsbeslut skall vara atf def -utöver den allmänna förskolan -skall beredas plats inom den kommunalabarnomsorgen för alla barn i förskoleåldern fill förvärvsarbetande ochstuderande föräldrar samt för barn med särskilda behov av stöd och stimulans säaft efterfrågan på sådana platser kan fillgodoses. Denna målsättning avser ävenfritidsverksamhet för barn i skolåldern. Som utskottet upprepade gånger framhållit finns det infeanledning ompröva denna målsättning. Utskottet avstyrker därför motion1981/82:674 av m. fl. (vpk) i motsvarande del (yrkande 1). Då behandlade den inledningsvis redovisadepropositionen uttalade aff en ny plan för den fortsattautbyggnaden av den kommunala barnomsorgen fram till full behovsfäckning bordefas fram efter överläggningar med . Planen borde ocksåinnefatta en bedömning av personalbehov och erforderliga utbildningsinsatserhksom en värdering av olika instrument för atf säkersfälla atf målet nås.Planen borde grundas pä resultatet av en ny barnomsorgsundersökning. I sammanhanget uttalades också atf en översyn avsocialstyrelsens normer för behovsberäkningen i fråga om förskole- ochfrifidshemsplafser borde göras. Utskottet, som anser atf def är angeläget atföverläggningar med äger rum möjligt, villframhålla aff socialministern uttalat aff hon avser att påbörja dessa redaninnan resultaten av den nämnda barnomsorgsundersökningen är klara (snabbprof.nr 103 , s. 35). SoU1981/82:41 14 Ufskoffet är infe berett atf nu ytterligare precisera denuppgift som lagts på regeringen i här aktuellt avseende. Ufskoffet avstyrkerdärför mofion 1981/82:674 i motsvarande del (yrkande 13). Beträffande vad iyrkandet anförs om föräldraavgifterna hänvisar utskottet också fill SoU1981/82:1 (s. 7 och 11). I detta sammanhang tar utskottet också upp till behandlingmofion /82:406 av m. fl. (s), såvitt däri berörs frågan ombarnomsorg på obekväm arbetstid (yrkande 1). Motionärerna vill aff behovet avsådan barnomsorg redovisas i barnomsorgsplanerna. Redovisningen bör ske isamarbete med och efter kontakter med de anställdashuvudorganisationer. Utskottet har fidigare diskuterat försöksverksamheten iLuleå och med instifutionsbunden barnomsorg på obekväm arbetstid (seSoU 1976/77:25). Försöksverksamheten som har utvärderats har i huvudsak getteff positivt resultat. Här bör också nämnas aff, som påpekas i mofionen, man inågra kommuner löser problemet med barntillsyn på obekväm arbetstid genomutnyttjande av familjedaghem. Då def gäller den i mofionen upptagna frågan villutskottet erinra om aft i 1980 ärs barnomsorgsundersökning bl. a. efterfråganpå barnomsorg på obekväm arbetstid kartlades. Enligt utskottetsuppfattning är def självklart atf motsvarande kartläggning skall göras i denbarnomsorgsundersökning som begärt på hemställan av utskottet.Huruvida kommunerna också skall redovisa def aktuella behovet av barnomsorgpå obekväm arbetstid är en fråga som i första hand får prövas avsocialstyrelsen. I sammanhanget måste beaktas hur betungande uppgiftsinsamlingenpä området är för kommunerna. Som framgår av mofionen är mofionärerna välmedvetna om aff en uppgiffsskyldighet bör åläggas kommunerna endast om dettakan ske i samråd med dem. Utskottet anser att mofionsyrkandet besvarats med detanförda. Kvalitetsfrågor m. m. I den inledningsvis nämndapropositionen om barnomsorgen som behandlades gjordesocialministern vissa allmänna uttalanden om familjedaghem, öppna förskolor ochdeltidsförskolor. Uttalandena diskuterades i anslutning till behandlingen aveff motionsyrkande kommunisterna (1981/82:1 s. 11). Imofion 1981/82:674 av m. fl. (vpk) framställs ett yrkande (nr 3)som är identiskt med def fidigare behandlade yrkandet. Utskottet vidhåller sininställning fill de aktuella frågorna. Mofion 1981/82:674 yrkande 3 avstyrksdärför. Som ovan angivits beslutade vid behandlingen avden ovan åsyftade propositionen bl. a. atf regeringen skulle föreläggariksdagen viss. redovisning rörande målsättning och riktlinjer förbarnomsorgsverksamhefen. I ärendet anförde utskottet bl. a. följande (SoU1981/82:1 s. 16). SoU1981/82:41 15 bör - inom ramenför sin skyldighet aff enligt socialtjänstlagen ge ut allmänna råd - fortsättaoch intensifiera sitt arbete på atf konkretisera förskolans målsättning ochinnehåll för kommunerna. I enlighet med vad som sägs i skriften om förskolanspedagogiska verksamhet bör def ankomma på socialnämnden i varjekommun aft - på grundval av de allmänna mål som fastställts för barnomsorgen isocialtjänstlagstiffningen och med hjälp av den vägledning som socialstyrelsenlämnar - fastställa riktlinjer för det pedagogiska arbetet inom förskolan ikommunen. Motsvarande bör så långt som möjligt gälla även den övrigabarnomsorgsverksamhefen. bör få en redovisning för planerna då def gällerdet fortsatta arbetet på aff ge kommunerna och personalen stöd och vägledningrörande barnomsorgsverksamhefen. Redovisningen bör göras så utförlig aff defblir möjligt för aff bedöma om och i vad mån det kan vara nödvändigtmed särskilda åtgärder eller inifiativ för atf inom rimlig fid fillgodosepersonalens berättigade intresse aft få stöd och vägledning i sitt arbete.Redovisningen bör innehålla en utförlig tidsplan. I sammanhanget bör beaktas desynpunkter som förts fram i motionerna. Utskottet vill dock framhålla aff definfe bör komma i fråga atf utarbeta en läroplan för förskolan motsvarande densom finns för den obligatoriska skolan. En sådan läroplan skulle nämligen intekunna förenas med de fria arbetsformer som även i fortsättningen bör präglaförskolan och vara ägnad att reglera verksamheten på ett sätt som skulle stå imotsättning fill önskemålet om aff kommunerna infe skall vara bundna i detaljav centrala bestämmelser på barnomsorgsområdet. Under hänvisning till vad utskottetsålunda och i övrigt anförde påkallar mofion 1981/82:674 inte någonriksdagens åtgärd i vad avser begäran om viss utredning om en läroplan förbarnomsorgen (yrkande 2). I detta sammanhang behandlar utskoffef också mofion1981/82:406 av m. fl. (s), såvitt däri föreslås aff 5 milj. kr.skall anvisas till lokalf utvecklingsarbete inom förskolan (yrkande 2). I överensstämmelse med vad anförde ärdet viktigt att kommunerna tar på sig eff ökat ansvar för utvecklingen av detpedagogiska arbetet i förskolan. Som anfört och som åberopatsav mofionärerna är de erfarenheter som sprids via prakfiska försök av stortvärde för barnomsorgen. Utskottet är dock infe berett förorda atf def under ettsärskilt anslag anvisas medel fill lokalf utvecklingsarbete. Härvid beaktarutskottet aff def finns möjlighet för kommunerna atf få bidrag för bl. a.utvecklingsarbete och försöksverksamhet från eft särskilt anslag undersocialhuvudtiteln, där medlen fördelas efter förslag av delegationen för socialforskning. Ufskoffet avstyrker således motionsyrkandef. I tvä motioner - mofion 1981/82:1754 av ()och mofion 1981/82:2094 av m. fl. (c, m, fp) - fas upp frågor ometik och krisfen tro i förskolan. Då utskottet behandlade likartade motioner ibetänkande SoU 1981/82:1 erinrade utskottet om vad utskottet anfört ommålsättning och riktlinjer för barnomsorgsverksamheten (delvis återgivet ovan,se även s. 17 i nämnda betänkande). SoU1981/82:41 16 Liksom finns skäl aff i sammanhangetnämna följande. Vid tillkomsten av förskolelagen diskuterades behandlingenav etiska frågor och religionsfrågor m. m. i förskolan (SoU 1973:30 s. 26).Därvid förutsatte utskottet i sitt av godkända betänkande aff inom förskolanutrymme kommer att finnas för behandling av livsåskådningsspörsmål för attpositivt möta barnens intresse för dylika frågor. Hos mänga föräldrar finns,anförde utskottet, otvivelaktigt farhågor för atf personalen vid behandlingenav sådana spörsmål kan komma aff på barnen överföra ensidiga värderingar.Ufskoffet betonade vikfen av aff personalen uppmärksammas på riskerna för affså sker. Vidare uttalade utskottet bl. a. atf def framstår som naturligt atfsom eff moment i omvärldsorienferingen bl. a. de stora religiösa högtidernaägnas uppmärksamhet. Dessa uttalanden godtogs av . Under hänvisning fill def anförda avstyrker utskottetmotionerna / 82:1754 och 1981/82:2094. En fråga som hitintills infe ftlldragif sig någon störreuppmärksamhet tas upp i motion 1981/82:1128 av () och ElvyNilsson (s). Mofionärerna vill aff skall anhålla om förslag för aff iförskolan stimulera elevernas intresse för skogen. I motionsmotiveringen - somockså avser frågan om skogsbruk som ämne i läroplan - framhållsatf det gäller att säkra arbetskraft för framtiden och atf def därför bordevara av betydelse för samhället aff hos skoleleverna i mycket unga år stimuleraintresset för den svenska skogen som en stor förnyelsebar naturresurs. Det ingår i förskolans uppgift atf ge barn socialomvärldsorientering. Barn bör bl. a. lära känna sin närmiljö, däribland ocksåarbetsplatser. Barnen skall också få en naturvetenskaplig begreppsbildning.Eftersom också en omfattande friluftsverksamhet förekommer i förskolan utgårutskoffef från att personalen tar till vara möjligheterna aff väcka defintresse för skogen som mofionärerna åsyftar. Motionen påkallar därför intenågon åtgärd. Det finns skäl att i detta sammanhang också behandlamofion /82:549 av () och (). Motionärerna villaff skall uttala atf kommunerna vid planeringen av barnomsorgen börsträva efter en samlad pedagogisk gruppverksamhef för barn somförberedelse inför skolan. Då utskottet behandlade en motion med sammayrkande erinrade ufskoffet om atf def tillsattes enkommitté, Försko-la-skola-kommiftén (U 1981:01), för atf belysa frågor omsamverkan mellan förskola och skola (dir. 1980:84). Kommittén har sedermeragenom tilläggsdirektiv fått i uppdrag aft förutsättningslöst överväga de för-och nackdelar som är förknippade med sänkt skolplikfsålder (dir. 1981:39). Härbör också nämnas aft gav ut skriftenFörskola- lågstadium. Samverkan för kontinuitet. I skriften uppmärksammarsocialstyrelsen - med utgångspunkt i resultatet från forskning och SoU1981/82:41 17 försöksverksamhet samt andra erfarenheter av samverkan -frågor som är viktiga för den fortsatta utvecklingen av samverkan mellanförskolan och lågstadiet. Det understryks aft frågorna även är viktiga för enkvalitativ utveckling av de båda verksamheterna. Liksom då def gällde den behandlade motionenanser utskottet -med hänsyn fill def uppdrag som ankommer på Förskola -skola-kommittén och med hänvisning till den nämnda skriften frånsocialstyrelsen - aff något inifiativ med anledning av motion1981/82:549 inte är erforderligt. Under hänvisning till den utförliga motivering somutskottet redovisade i betänkande SoU 1981/82:1 (s. 19-25) och fill atf någonomständighet inte inträffat efter betänkandets avgivande som ger anledning tilleff annat ställningstagande än i nämnda betänkande avstyrker utskottet mofion1981/82:674 av m. fl. (vpk), såvitt i mofionen fas upp frågor ombindande normer beträffande ytkrav, gruppstorlek och personaltäthet (yrkande4), om minsta institutionssforlek m. m. (yrkande 5), om behovet avåldersanpassad verksamhet (yrkande 6), om fasta vikarier inom barnomsorgen(yrkande 7), om behörighetskrav och vissa andra personal- och utbildningsfrågor(yrkandena 9 och 10). Av samma skäl avstyrks den likaledes av m.fl. (vpk) väckta motionen 1981/82:1126, såvitt avser fastställande av allmänbehörighet för tjänstgöring inom barnomsorgen (yrkande 2). I sistnämnda motion yrkas också aff kommunerna skall bliskyldiga aff tillse att personalen erhåller möjlighet till årlig fortbildningpå och aff statsbidrag skall ufgå för verksamheten (yrkande 1). Utskottet har i olika sammanhang uttalat sig om vikfen avaft barnomsorgspersonalen får möjlighet till fortbildning. Socialstyrelsenägnar också stor uppmärksamhet åt frågan. I detta hänseende bör särskilt nämnasaff kommunerna skall redovisa till vilken fortbildning somförekommit i kommunerna (se skriften Barnomsorgsplanering 1982:1 s. 14). Likalitet som utskottet kan förorda aff särskilda behörighetskrav uppställs kanutskottet emellertid tillstyrka aff kommunerna skulle åläggas aft ge personalenfortbildning av viss omfattning. Genom def nya statsbidragssystemet, somutskottet behandlar närmare i ett senare avsnitt, får kommunerna ersättning med40 % av kostnaderna för fortbildning. Utskottet avstyrker mofionsyrkandet. Inledningsvis har angetts aftriksdagen beslutat om ett nytt statsbidragssystem för barnomsorgen som skallträda i kraft . Beslutet innebär en övergång till eftprocentuellt bidragssystem. Syftet med def nya systemet redovisades avutskottet i betänkande SoU 1981/82:1 på följande sätt. SoU1981/82:41 18 Förslaget läggs fram för atffillgodose krav på att statsbidragssystemet bör vara enkelt, överskådligt ochlättadministrerat, atl kommunerna utifrån vissa grundläggande förhållandensjälva bör få avgöra i vilka former barnomsorgen skall anordnas oc/i att detantal uppgifter somskall lämnas i anslutning till ansökan om statsbidrag börminimeras. Vidare är syftet bl. a. att underlätta kommunernas administrationoch aft underlätta tillkomsten av nya platser inom barnomsorgen. Önskvärdhetenav aft dessa krav fillgodoses utvecklas ytterligare. Särskilt framhålls viktenav aff eff nytt statsbidragssystem bör byggas upp utifrån principen atfkommunerna skall lämnas så stor frihet som möjligt aff utnyttja sina resurser. Enligt beslutet skall statsbidragutgå till kommun av kommunens bruffokosfnader för barnomsorgen.Följande kostnader för daghem, fritidshem, kommunala familjedaghem,deltidsförskolor och öppna förskolor är bidragsgrundande, nämligen delskostnader för personal, inkl. vikarier, fortbildning samt enligt enschablonmässig beräkning för den pedagogiska ledningen, dels kostnader förlokaler, inventarier, kost, lekmaterial, utflykter och liknande. Beträffandedet närmare innehållet i övrigt i de nya bidragsreglerna hänvisar utskottetfill def nämnda ufskotfsbetänkandet. 1 partimotioner från socialdemokraterna och vänsterpartietkommunisterna samt i en mofion från enskilda motionärer tillhörande moderatasamlingspartiet yrkades avslag på def förslag fill nya statsbidragsreglcr somlades fram i proposifionen; beslut överensstämde med regeringsförslagef,dock aff kompletterade förslaget med regler för enskildainstitutioner (se SoU 1981/82:1 s. 30). I den socialdemokrafiska partimotionenförordades eff nytt förshig - efter överläggningar med Svenska kommunförbundet- enligt följande riktlinjer. Liksom enligt proposifionen skulle systemet varautformat som eft procentbidrag som utgick för daghem, fritidshem, familjedaghemoch öppna förskolor. Däremot skulle bidrag infe utgå för deltidsförskolan.Bidragsunderlagef skulle beräknas på samma bidragsunderlag som enligtpropositionen. Bidraget borde motsvara personalkostnaderna. Dock bordebidragsprocenten t. v. bestämmas så atf bidrag utgick med belopp motsvarandedem som skulle ufgå om nuvarande bidragsregler behölls; enligt motionärernainnebar propositionsförslaget atf kommunerna förlorade 200 ä 250 milj. kr. Ettbelopp om 100 milj. kr. borde utgå till särskilda insatser inom förskolan. kommunisterna ville affstatsbidragssystemet skulle vara utformat för atf stimulera till en kraftigutbyggnad av barnomsorgen och atf det skulle garanteras en hög och jämnkvalitet i landets samfliga kommuner. Reglerna borde innebära att staten svararför samtliga personalkostnader inom barnomsorgen. I mofionen från företrädare för moderata samlingspartietförordades ett bidragssystem med prestationsrelaterade bidrag. De skulle utgåmed visst belopp för barn i barnomsorgen och således infe som enligt nuvarandesystem per plats. Utskoffefanförde följande som skäl för atf biträda regeringsförslagef. SoU1981/82:41 19 Utskottet anser att def materialsom finns då det gäller faktorer som är av betydelse för att bedömastafsbidragsfrågan är tillräckligt för att man nu skall kunna ta ställning ifrågan och ansluter sig fill def redovisade förslaget till nyttstatsbidragssystem. Förslaget är enkelt och lättöverskådligt, och def har denfördelen aff samma regler kommer aft gälla för kommunala familjedaghem som förförskolor och fritidshem. Utskottet har i olika sammanhang framhållit värdet avden öppna förskolan, bl. a. för familjedaghemsverksamheten, och def nyasystemet är ägnat att sfimulera utbyggnaden av denna. Förslaget bör kunna ledatill administrativa förenklingar både för stat och kommun. Som utskottet serdef är def stora värdet med förslaget aff def ger kommunerna betydandemöjligheter aff effektivisera sin barnomsorgsverk-samhef utan atf hindras avett regelsystem, som binder verksamheten i vissa organisatoriska former utan egenvärde.Def sagda ligger i linje med def synsätt som kommit fill uttryck då riksdagentidigare diskuterat den kommunala ekonomin (se bl. a. s. 9 i betänkandet).Utskottet konstaterar att regeringen i propositionen (s. 36) anger affstatsbidragefs nivå bör bestämmas utifrån den kostnadsfördelning som i dagföreligger mellan stat och kommun och att def skall göras en utvärdering av detnya bidragssystemet. Utskottet avstyrkte de ovanredovisade motionsyrkandena och tillstyrkte atf godkände de iproposifionen angivna huvudprinciperna för eft nytt statsbidragssystem förbarnomsorgen. I motioner, som väckts under den allmänna motionstiden,framställs yrkanden som har i huvudsak samma innehåll som de motioner som ienlighet med den lämnade redovisningen avstyrkts av utskottet och avslogs avriksdagen . Yrkandena är följande, nämligen yrkande 3 i mofion1981/82:406 av m. fl. (s), yrkandena 11 och 12 i mofion 1981/82:674av m. fl. (vpk) och yrkande 1 i motion 1981/82:2039 av . (m). Utskottet anser aff def infe finns skäl fill omprövning avdet ställningstagande som utskottet gjorde i de här aktuellastafsbidragsfrågor-na. Motionsyrkandena bör därför infe föranleda någonriksdagens åtgärd. Utskottet vill fillägga följande. Utskottet erinrade ibetänkande 1981/82:1 om ett uttalande i propositionen av innehåll aff, sedaneffekterna och erfarenheterna av det nya bidragssystemet kan överblickas,bidragsnivån kan behöva omprövas med hänsyn fill såväl utvecklingen avkostnaderna för verksamheten som den stafsfinansiella situationen samt allmännakommunalekonomiska överväganden. I anslutning härtill uttalade utskottetvidare bl. a. atf i sammanhanget bör belysas möjligheterna och effekterna av atfi vart fall viss del av statsbidraget görs presfationsrelaterat. Den moderatamofionen blev därigenom i viss män tillgodosedd, ansåg utskottet. I motion 1981/82:674 yrkas också aff kommunerna skall gesrätt aft anlita den stödpersonal för barn med särskilda behov som befinnserforderlig och aff i efterhand, sedan särskild redovisning skett, erhålla fullkostnadstäckning från staten för denna personal (yrkande 8). Utskottetvill liksom då motsvarande yrkande behandlades SoU1981/82:41 20 framhålla atf enligt barnomsorgslagen - liksom enligtsocialtjänstlagen -kommunerna har särskilda skyldigheter gentemot barn medbehov av särskilt stöd. Om kostnaderna ökar som en följd av kommunens insatserför sådana barn kommer också statsbidraget aff öka. Differentierade statsbidragskulle innebära atf en av de stora fördelarna med det nya statsbidragssystemetförsvann, nämligen den administrativa förenklingen för stat och kommun.Utskoffef avstyrker motionsyrkandef. Utskottet vill dock hänvisa till vadutskottet anfört om utvärderingen av det nya bidragssystemet. I motion 1981/82:2041 av m. fl. (m) förordasatt även icke-kommunala förskolor skall inräknas i kommunernas förskoleplanerom dessa förskolor så önskar. Syftet med yrkandet är aff förskolorna skall fåstatsbidrag. Enligt def av beslutade nya statsbidragssystemetkan i viss utsträckning statsbidrag ufgå fill institutioner med annan huvudmanän kommun (se SoU 1981/82:1 s. 30). En förutsättning för statsbidrag är aftverksamheten är angiven i kommunens barnomsorgsplan. Vidare gäller bl. a. vissakrav på öppethållande. För att en privat förskola skall få drivas krävsgodkännande enligt 69 § socialtjänstlagen. Vid prövning enligt detta stadgandeprövas om verksamheten uppfyller de allmänna standardkrav som bör ställas påverksamheten. Mot bakgrunden av tidigare uttalanden om enskilda institutionermed olika inriktning förutsätter utskoffef aft-om tillstånd finns- kommunen igenerös anda prövar möjligheterna att fa upp den aktuella institutionen i sinbarnomsorgsplan. Motionsyrkandet får anses besvarat med det anförda.