bet · G501NU52 · 1981-12-31 00:00:00 — Till kostnader för statsstödd kreditgivning genom AB SvenskExportkredit föreslår regeringen ett förslagsanslag av 380 milj. kr. Vidare föreslås i proposition 1981/ 82:181 att staten skall ställagarantier på sammanlagt 300 milj. kr. för att ingå i engarantifond. Vad gäller förslaget om garantifond hänvisar utskottet tillredogörelsen tidigare i detta betänkande (s. 3). Samtliga förslag tillstyrks avutskottet. Frågan om inrättandet av ett organ med uppgift attsamordna insatserna vid export av svenska trähus tas upp i fyra motioner. Förslageti motion 1981/82:325 (vpk) om att regeringen bör uppmanas att skyndsamt skapaett effektivt samordningsorgan för svensk export och marknadsföring avträvamprodukter motiveras bl. a. med att det inom trävaruindustrin finns mångasmå enheter, som inte har möjlighet att upprätthåUa en egenförsäljningsorganisation. Detta är en nackdel främst när det gäller exporten.Som ett exempel på vad en bristande samordning av exportinsatserna kan medföranämner motionärerna att hade uttryckt önskemål om att få köpa 20000trähus, gärna från , till de jordbävningsdrabbade områdena i landet. Desvenska trähusfabrikanterna tvekade dock, eftersom ingen enskild fabrikantensam klarade en sådan jätteorder. En statlig försäljningsorganisation skulleenligt motionärerna bättre kunna samordna de svenska husfabrikanternasmarknadsföring. Imotion 1981/82:811 (c) föreslås att regeringen utreder frågan om bildande avett projektbolag för exportförsäljning av trähus och trähuskomponenter.Eftersom en stor del av trähusindustrin - ca en tredjedel - finns i Jönköpingslän är det, enligt motionären, lämpligt att bolaget lokaliseras till de östradelarna av detta län. Det skulle förslagsvis ägas gemensamt av NU 1981/82:52 12 industrinoch läns utvecklingsfond. Motionären anser att det iinledningsskedet torde krävas statliga förlusttäckningsgarantier. a. att det finns en betydande överkapacitet i branschen,att exporten svarar för en mycket liten del av tillverkningen och attbyggnadsindustrin kan sägas ha en typiskt nationell karaktär. Det handlardärför i första hand inte om produktleveranser utan om leveranser av hussystem.Den internationella handeln med trähus utgörs, säger motionären, till störredelen av direkta eller indirekta affärer med internationella företag ellernationella myndigheter. De svenska företagen har däremot vfJt att arbeta med enfast egen organisation i exportlandet med marknadsbearbetning av enskildakunder. Denna typ av exportaffärer tillgodoser en relativt liten del av dessaländers småhusbyggande. Enligt motionären skuUe en utväg kunna vara att desvenska företagen inledningsvis begränsar sig till komponentleveranser samtetablerar samarbete med internationeUa byggföretag, vUka strävar efterstandardiseringsfördelar. Isyfte att stärka skånskt näringsliv bör , enligt ett förslag i motion1981/82; 1131 (s), uttala att en samordning av och ett stöd till export avsmåhus och inredningar bör utvecklas, bl. a. genom de regionala utvecklingsfonderna.I motionen framhålls att den goda tillgången till lämplig träråvara i norra medfört att en betydande trä- och möbelindustri har yuxit fram i dettaområde. befinner sig emellertid hela träindustrin i gungning,bl. a. tiU följd av nedgången inom byggnadsverksamheten. Många av företagen ärlokaliserade till småorter, och en nedläggning betyder oftast att det mesta avindustrisysselsättningen försvinner i dessa samhäUen. Detminskade bostadsbyggandet i landet är utgångspunkten även för det här aktuellayrkandet i motion 1981/82:1612 (c) om att regeringen skall uppmanas att tainitiativ till en samordning av trähusbranschens exportsatsning. Motionärenframhåller att intresset från andra länder för att köpa trähus från harökat kraftigt . Vidtas inga åtgärder som är särskiltägnade att främja exporten av trähus kommer emellertid sysselsättningen attminska kraftigt i kommuner som är starkt beroende av trähusindustrin, t. ex.Ydre och kommuner i , och kommuneri län samt kommuner i de östra delarna av län.Industriverkets och exportråds resurser måste i ökad utsträckninginriktas på trähusbranschen. Industridepartementet bör enligt motionären ta deerforderliga initiativen för en samordning av branschens exportsatsning. Somframgår av den tidigare framställningen behandlade förra åretmotionsyrkanden som syftade tiU en ökad export av svenska trähus. Ibetänkandena NU 1980/81:54 och NU 1980/81:58 redogjorde näringsutskottet bl.a. för olika aktiviteter som pågick för att man skulle uppnå de syften sommotionärerna gjorde sig till talesmän för. Utskottet sade sig också utgå ifrånatt regeringen fortsättningsvis skulle följa utvecklingen NU 1981/82:52 13 Motionerna avslogs av på förslag av utskottet. Trähusindustrinsexportansträngningar stöds på flera olika sätt av samhället. Inom ramen fördet branschprogram för den träbearbetande industrin som statens industriverkadministrerar finns möjUgheter för bl. a. småhusföretag att med ekonomiskt stödgenomföra kollektiva exportansträngningar. Som exempel kan nämnas attindustriverket i samarbete med har givit stöd till kontaktresortill flera europeiska länder samt till produktion av en för branschen gemensambroschyr. Vidare har industriverket och arrangerat studiebesök avbrittiska byggbranschrepresentanter hos ett antal svenska företag.Branschprogrammet föreslås i budgetpropositionen förlängas med till att /83 (prop. 1981/82; 100 bil. 17 s. 38). Vidare har Nämnden försvensk projektexport beviljat anbudskostnadsstöd till ett antal s. k.prefab-projekt. Utöverdessa insatser har startat en verksamhet med inriktning på att främjasamarbete mellan trähustillverkare, entreprenörer och konsulter för attunderlätta trähusexporten. Önskemål om en sådan verksamhet framfördes vid enkonferens kring temat Konferensen artangerades av regeringen samt avindustriverket och . Uppläggningenav den nämnda exportfrämjande verksamheten fastlades av isamarbete med en arbetsgmpp bestående av representanter för trähusindustrin ochbranschorganisationer, entreprenörer, konsultföretag, personalorganisationeroch statens industriverk. Vidarehar de regionala utvecklingsfonderna vissa möjligheter att stödja export frånsmåhusföretag. Det tillhör fondernas uppgifter att verka för samordning inombranscher med stor betydelse för resp. län. Statiig lånegaranti kan ges förbl. a. samordning av vissa funktioner, såsom export. Somframgår av den här lämnade redogörelsen pågår en hel rad aktiviteter för attöka den svenska exporten av småhus. Flera av dem är inriktade på att man skallsöka nå den önskvärda exportökningen genom ett ökat samarbete mellan företagen.Utskottet vill understryka betydelsen av att småhustillverkare, entreprenöreroch konsulter på olika sätt samverkar på exportmarknaden för att öka exportenpå detta område. Detta skulle kunna bidra till ett förbättratkapacitetsutnyttjande inom branschen och därmed till en förbättrad situation påorter med trähustillverkning. En förutsättning för att den statUga stimulansentiU samverkan skall bli verkningsfull är givetvis att företagen själva ochderas branschorganisationer vill arbeta för en samordning av sinaexportansträngningar och tar erforderliga initiativ. Utskottet förutsätter attregeringen fortsätter att följa utvecklingen inom detta område. Något initiativfrån för bildande av ett projektbolag eUer samordningsorgan anserutskottet inte vara erforderligt. NU 1981/82:52 14 hellerbör nu göra något uttalande i detta ämne. Motion 1981/ 82:325 (vpk),motion 1981/82:1131 (s) och motion 1981/82: 1612 (c), alla i ifrågavarande del,samt motion 1981/82:811 (c) avstyrks sålunda. Fråganom export av trähus berörs i ytterligare en motion, 1981/82:1469 (c). Därerinras om att det som villkor för att statligt stöd till exportfrämjandeåtgärder skall utgå krävs samverkan mellan minst tre företag. Detta villkorverkar hämmande på mänga företag som önskar göra egna satsningar men somenligt gällande regler inte har möjlighet att erhålla något exportstöd, sägermotionären. Han nämner trähusbranschen som en bransch för vilken detta ärhögaktuellt. Eftersom en etablering på utlandsmarknaden kräver storainvesteringar i visningshus etc. borde möjlighet öppnas för att även sådanaprojekt skulle vara stödberättigade. Inom denna bransch är situationenbesvärlig, anför motionärerna. Det är därför mycket angeläget att oUkastimulansåtgärder vidtas för att öka exportvolymen. En positiv åtgärd skullevara att exportstöd kan utgå även om vUlkoret om tre samverkande företag inteuppfylls. I stället skulle en bedömning ske bransch för bransch med tanke pä despeciella förutsättningar som föreligger. Somframgår av den redogörelsen har statens industriverk i sinanslagsframställning för /83 förordat möjligheten att stödjaindividuella exportprojekt. Vidare framgår att regeringen har gett riksrevisionsverketi uppdrag att genomföra en översyn av de branschfrämjande åtgärderna vidstatens industriverk. Syftet med studien är att få underlag för en samladbedömning av dels i vilken mån denna typ av tidsbegränsade åtgärder behövs,dels vilka omprioriteringar oeh besparingar som kan göras inom området. Deslutliga resultaten av översynen skall redovisas . Utskottet räknar med att regeringen vid sinaöverväganden på grundval av bl. a. den nämnda utvärderingen också prövar fråganom det är möjligt att man vid en eventuell föriängning av de branschfrämjandeåtgärderna kan införa en flexibel tUlämpning av kravet på antalet deltagandeföretag. Något uttalande från i denna fråga anser utskottet inte varamotiverat. Motion 1981/82: 1469 (c) avstyrks alltså. Utskottet behandlar så två motioner som går ut påatt åtgärder skall vidtas för att öka den svenska exporten till internationellaorganisationer. Förentanationerna upphandlar industri- och konsumentprodukter för åtskilligamiljarder kronor, sägs det i motion 1981/82:812 (c). andel avFN-marknaden är dock mycket blygsam och står inte i rimlig proportion till våraekonomiska insatser för FN;s verksamhet. Detta beror enligt motionärerna påbristfälliga kunskaper om FN-organens verksamheter, på registrerings- ochupphandlingsmtiner samt på dålig marknadsbevakning. Upphandlingsrutinerna är,anförs det vidare, mycket kom- NU 1981/82:52 15 pliceradeoch bevakningen av de aktuella organen synnerligen krävande. Detta klarar intede mindre och medelstora företagen, som dock kan ha lämpliga produkter atterbjuda. Iavsikt att stimulera svensk industri till ökade satsningar på nämnda marknaderborde en funktion (handelsråd) inrättas vid exportråd med uppgift attkontinuerligt bevaka de aktuella FN-organen samt informera och ge service tillindustrin och utvecklingsfonderna. Detär viktigt att det svenska exportfrämjandet förbättras, heter det i motion1981/82; 1939 (c). Motionären menar att export till de internationellaorganisationerna är en verksamhet som uppenbarligen nonchaleras från svensksida. Dessa organisationer gör mycket stora inköp. Motionären ger bl.a. följande förslag till åtgärder. Möjligheterna att vid internationellaorganisationer ha "associate experts", som betalas av börundersökas. har f.n. en svensk "associate expert". börsamordna sina exportinsatser inom detta område. Vidare bör inbjudacheferna för upphandlingsavdelningarna till ett seminarium tillsammans medsvenska företagare. Den svenska delegationen i bör få ökade resurser förexportfrämjande kontakter. Somframgår av redogörelsen i det föregående bevakas f.n. FN-organens upphandlingbl. a. vid den svenska FN-delegationen i och . En förstärkningav bevakningen av upphandlingen vid FN-delegationen i övervägs.Bevakning av projekt finansierade av och Interamerikanskautvecklingsbanken sker vid ambassaden i . Överhuvud taget är det en uppgift för utrikesrepresentationerna ochhandelssekreterarorganisationen att bevaka upphandling vid internationellaorganisationer för svenskt näringsliv. I linje med ett av förslagen i motion1981/82:1939 (c) anordnades ett seminarium med deltagarefrån och svenskt näringsliv. Härvid diskuterades bl. a.möjligheterna till ökad upphandling hos svenska företag. resurserför projektbevakning förstärks f.n., vilket överensstämmer med önskemålen imotion 1981/82:812 (c). Detta har möjliggjorts bl. a. genom den ökning avanslaget till exportfrämjande åtgärder som beslutade om under våren1981. Utskottetser med gillande att vissa åtgärder nu har vidtagits och övervägs i syfte attfinna och förmedla för svenska företag intressanta exportprojekt till bl. a.de internationella organisationer som har nämnts i detta sammanhang. Dessaåtgärder torde till viss del tillgodose önskemålen i de nu behandlademotionerna. Utskottet vill emellertid också erinra om att huvudansvaret för attexporten utvecklas i en för landet gynnsam riktning naturligen ligger hosföretagen, även om det är angeläget att näringslivets exportansträngningarstöds genom statliga insatser. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1981/82:812 (c) och 1981/82:1939 (c). NU 1981/82:52 16 Utskottet övergår så tUl att behandla motion1981/82:1491 (m) om en handelssekreterartjänst i . Imotionen anförs bl. a. att har goda fömtsättningar för ekonomiskt ochsocialt framåtskridande sedan lovande oljefyndigheter har gjorts. De flestastora industriländer bygger nu ut sin representation i , anförmotionärerna. Från svensk industris sida finns det ett mycket starkt intresseför att skulle bli representerat med en handelssekreterare. Framförallt skulle en svensk handläggare kunna medverka till att vårt land fårundcrtättelse om vilka projekt som är av intresse för svensk industri.Regeringen bör, fortsätter motionärerna, undersöka i vad mån inrättandet av enhandelssekreterartjänst i skulle positivt påverka våra möjUgheter tillframtida ökat industri- och handelssamarbete med . Sverigehar f.n. 24 handelssekreterartjänster inrättade, vilka samtliga utom två ärplacerade på industrilandsmarknader. Som framgår av den redogörelsenhar (prop. 1979/80:16, NU 1979/ 80:20, rskr 1979/80:85)fastslagit principer för den exportfrämjande verksamhetens organisation ochledning. Utskottetfömtsätter att regeringen inom ramen för dessa principer kontinuerligtöverväger vilken representation som är mest ändamålsenlig i olika länder. Utskottethar noterat att regeringen har tillkännagivit (s. 9 f.) sitt intresseav att förbindelserna och samarbetet med utvecklas. Något uttalande frånriksdagen till regeringen i den aktuella frågan anser utskottet inte varamotiverat. Utskottet avstyrker sålunda motion 1981/82:1491 (m). 82; 1491 (m). 1. beträffandeanslag tdl exportfrämjande verksamhet att med bifalltill proposition 1981/82:100 bilaga 14 punkt B 1 tUl Exportfrämjande verksamhetför / 83 under elfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagav , 2. beträffande exportkreditnämnden att a) med.bifaU tillproposition 1981/82:100 bilaga 14 punkt B 2 moment 1 medger att staten åtar sigbetalningsansvar i form av statsgaranti för exportkredit till ett belopp avhögst 70000 milj. kr., varav 17000 milj. kr. reserveras för garantigivning påsärskilt gynnsamma villkor vid export av betydelse för NU 1981/82:52 17 ekonomiskautveckling och för garantigivning vid särskUt samhällsintresse, b) med bifall till proposition1981/82:100 bilaga 14 punkt B 2 moment 2 godkänner att den rörliga kredit iriksgäldskontoret som ställts till exportkreditnämndens förfogande för att vidbehov användas för utbetalning av ersättningar för föriuster frångarantiverksamheten, enligt de i propositionen angivna rikflinjerna, får uppgåtill 1 600 milj. c) med bifall till proposition1981/82:100 bilaga 14 punkt B 2 moment 3 till , täckande avvissa förluster för /83 under elfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslagav . för sådana förluster som uppstår vid garantigivning som följd avsärskilda regeringsbeslut enligt de i propositionen angivna riktlinjema, d) med bifalltill proposition 1981/82:100 bilaga 14 punkt B 2 moment 4 godkänner de i propositionen föreslagna ändringarna av principerna för normalgarantigivningen med avseende på riskspridningen, 3. beträffande statsstödd kreditgivning genom kredit att med bifalltiU proposition 1981/82; 100 bilaga 17 punkt B 16 till Kostnader för statsstöddexportkreditgivning genom AB för /83 underQortonde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 4. beträffandegarantier tdl AB att med bifalltill proposition 1981/82:181 bemyndigar fullmäktige i attutfärda garantiförbindelser på tillhopa . att utgöra garantifond iAB , 5. beträffande export av småhus att a) avslår motion 1981/82:325yrkandena 2 d och 3, det sistnämnda i den mån det inte har behandlats iutskottets betänkande NU 1981/82:27, b) avslår motion 1981/82:811, c) avslår motion 1981/82:1131yrkande 9, d) avslår motion1981/82; 1612 yrkande 1, 6. beträffandevillkor för exportstöd att avslårmotion 1981/82:1469, 7. beträffandeexport tdl internationella organisationer att avslårmotion 1981/82:812 och motion 1981/ 82:1939, NU 1981/82:52 8. beträffande handelssekreterare i attriksdagen avslår motion 1981/82: 1491. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (), (), (),(), (). (), PerWesterberg (m) och ().