bet · G501SoU39 · 1981-12-31 00:00:00 — omanslag m. m. till (prop.1981/82:100 bil. I betänkandet behandlas regeringens förslag iproposition 1981/82:100 bilaga 15 () såvitt avseravsnitt C. Arbetsmiljö punkterna C 1 och C 2. Förslagen under punkterna C 3 C5 behandlas av arbetsmarknadsutskottet i betänkande AU 1981/82:21. Regeringen harunder punkt C I (s. 119124) föreslagit att tillArbetarskyddsstyrelsen för /83 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1981 /82; 1115 av m. fl. (vpk)föresläs, såvitt här är i fråga (yrkande 8), att hos regeringenhemställer om förslag som innebär att en utredning tillsätts med direktiv attsnabbt föreslå åtgärder mot långsamheten i arbetarskyddsstyrelsens framläggandeav föreskrifter. I motion 1981/82:1589 av m. fl. (s)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena I och 5), 1.att för /83 utöver regeringens förslag anvisar . under anslaget C 1. 5.att uttalar att arbetet med att utfärda föreskrifter väsentligenmåste effektiviseras. Arbetarskyddsstyrelsen är central myndighet förarbetarskydds- och arbetstidsfrågor. Styrelsen är chefsmyndighet för yrkesinspektionen.Arbetarskyddsverkets personal har i princip fördubblats under 1970-talet.Genom arbetsmiljölag har vi fått en modern lagstiftning som gergrundläggande formella regler för arbetsmiljöinsatserna. Datoriserade informationssystemsom skall bidra till ett effektivare resursutnyttjande är under uppbyggnad.Forskningsverksamheten har utvidgats. Som föredragande departementschefenframhåller torde bl. a. den nya lagstiftningen och den kraftiga utbyggnaden avstyrelsen sannolikt ha bidragit till de ökade förväntningarna och kraven påstyrelsen i fråga om insatser av en I 1981/82. SoU 1981/82:39 2 omfattningsom inte kan tillgodoses inom nuvarande ramar. I förra årets budgetpropositionframhölls att arbetarskyddsverket nu måste genomföra besparingar ochomprioriferingar. Det förslag fill medelsanvisning som grundade sig pä dennabedömning godtogs av en enhällig riksdag. Även framhålls i budgetpropositionenbehovet av besparingar och omprioriferingar. framhålls att dettainte innebär en sänkning av regeringens ambitioner beträffandearbetsmiljöverksamheten. Målen måste dock nås via delvis andra vägar äntidigare. Arbetsmarknadsministern menar dä i första hand att ökade resursersom enligt tidigare praxis normalf skulle ha tillförts genom ökningar avanslagen numera måste åstadkommas genom rationaliseringar och andraeffektivitetshöjande åtgärder. En verksamhet med sådctn inriktning pågår ocksåsedan några år inom verket. På regeringens uppdrag genomförde verket det s. k.ASSÖ-projektet vilket innebar en översyn av verkets administrativa funktioner.Översynen följs nu upp inom verket med en rad projekt. I enlighet medregeringsbeslut utarbetas dessutom bl. a. system för verksamhetsinriktadbudgetering, avgiftsbeläggning av viss granskningsverksamhet vid styrelsenstillsynsavdelning samt en s. k. huvudstudie för en samordnad lösning av dedatorbaserade informationssystemen Informationssystemet om arbetsskador ()och samordnat ADB-baserat arbetsställeregister för arbetarskyddsverket ().Samtliga åtgärder syftar till att öka effektiviteten inom verket inom deekonomiska ramar som lagts fast av statsmakterna. Arbetsmarknadsministernuttalar att han är övertygad om atf denna ambition är realistisk. Utskottetansluter sig till de bedömningar om behovet av besparingar och omprioriferingarsom sålunda kommit till uttryck i budgetpropositionen. Med hänsyn härtill kanutskottet inte biträda förslag i motion 1981 /82:1589 av m. fl. (s)om en uppräkning av den föreslagna medelsanvisningen med 4 milj. kr. (yrkande1). Av detta belopp skulle 3,0 milj. kr. användas för att förhindra nedskärningav nuvarande personal- och verksamhetsnivå. Återstoden, 1,0 milj. kr., skulleanvändas för nya tjänster för föreskriftsarbete. Motionärernabakom samma motion vill också ha ett uttalande om effektivisering avföreskriftsarbetet hos arbetarskyddsstyrelsen (yrkande 5). Ett likartat yrkandeframställs; i motion 1981/82:1115 (yrkande 8) av m. fl. (vpk). Utskottethar i ett enhälligt betänkande (SoU 1981 /82; 15) tidigare under riksmötetavstyrkt ett motionsyrkande med likartat innehåll. I betänkandet, som godkäntsav , hänvisas bl. a. till de två ADB-system som skall byggas ut ochsom bör ge styrelsen ett avsevärt förbättrat underlag för författningsarbetet. Utskottethar i anslutning till behandlingen av arbetsmiljöbudgeten vid besök hosarbetarskyddsstyrelsen skaffat sig närmare information om bl. a. styrelsensföreskriftsarbete. Den information utskottet därvid in- SoU 1981/82:39 3 hämtathar i förening med vad som anförs i def föregående övertygat utskottet om atten särskild utredning om föreskriftsarbetet eller eft riksdagsuftalande päområdet infe skulle vara ägnat aff påskynda eller effektivisera arbetet.Utskottet, som förutsätter aff föreskriftsarbetet bedrivs med största möjligaskyndsamhef, avstyrker därför mofionsyrkandena. aft med bifallfill regeringens förslag och med avslag på motion 1981/82:1589 yrkande 1 fillArbetarskyddsstyrelsen för /83 anvisar eff förslagsanslag av , 2. beträffandearbetarskyddsstyrelsens föreskriftsarbete aff avslårmotion 1981 /82:1589 yrkande 5 och mofion 1981/82:1115 yrkande 8. Regeringen har underpunkt C 2 (s. 125130) föreslagit att dels ta del av vad ipropositionen anförts om handläggningen vid yrkesinspektionen, dels fillYrkesinspektionen för /83 anvisa eff förslagsanslag av . I motion 1981/82:959 av m.fl. (s)hemställs aft beslutar uttala sig för aft blir ett egetyrkesinspektions-distrikt. I mofion 1981/82:1299 av () och OweAndréasson (s) föreslås aft beslutar aff hos regeringen hemställa affregeringen möjligt lämnar förslag angående yrkesinspektionensdistriktsindelning. I motion 1981/82:1589 av m. fl. (s)hemställs, såvitt här är i fräga (yrkandena 24, 79 och 12), 2. aff för /83 utöverregeringens förslag anvisar . under anslaget C 2.Yrkesinspektionen, 3. aft som sin mening ger regeringen tillkänna vad i mofionen anförts om yrkesinspektionsnämndernas ställning ochuppgifter, 4. att hos regeringen begär utredning omyrkesinspektionsnämndernas instruktion, 7. aff som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om fillägg fill instruktionen föryrkesinspektionen rörande skriftliga inspektionsmeddelanden, 8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om handledning för yrkesinspektionens verksamhet, 9. atf som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen 1* 1981/82. SoU 1981/82:39 4 anförtsom bedömningsgrunder vid rekrytering av yrkesinspektörer, 12.aff som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom principer för arbetsmiljöfrågor i statliga och kommunala verksamheter. I motion 1981/82:1619 av m.fl. (m)hemställs att fill för /83 anvisarett förslagsanslag om . Motivering fill yrkandetfinns i motion 1981/82:1618. I föregående avsnitt om arbetarskyddssfyrelsenredovisas arbetsmarknadsministerns och utskottets syn på arbetarskyddsverkefsresurstilldelning. 1 budgetpropositionen understryks härutöver i avsnittet omyrkesinspektionen att kravet på sparsamhef och omprioriferingar naturligtvis ilika hög grad gäller beträffande yrkesinspektionen. Vidare uttalas bl. a.uppfattningen att def finns en betydande utvecklingspotential hos inspektionensom kan tas till vara inom ramen för de givna resurserna och som kan utnyttjasför att öka effektiviteten i verksamheten. Medhänsyn till det anförda kan utskottet inte heller förorda en uppräkning av defförslag fill medelsanvisning till yrkesinspektionen som läggs fram ibudgetpropositionen. Mofion 1981/82:1589 av m. (s) avstyrks imotsvarande del (yrkande 2). Motionärerna vill atf utöver regeringens förslag2,5 milj. kr. skall anvisas för att förhindra nedskärning av nuvarandepersonal- och verksamhefsnivå. De vill vidare aft 3,5 milj. kr. skall anvisasför aff huvudsakligen förbättra tillsynen av mindre arbetsställen. Utskottetbehandlar i def följande eff yrkande om nedskärning av medelsanvisningen. I budgetpropositionen låter regeringen tadel av vissa uttalanden som arbetsmarknadsministern gjort om handläggningenvid yrkesinspektionen. I fiera motionsyrkanden tas upp frågor som har närasamband med uttalandena. Även vissa andra motionsyrkanden som avser yrkesinspektionenhar väckts. Utskottet vill med utgångspunkt i de sålunda aktualiseradefrågorna anföra följande om yrkesinspektionen och dess verksamhet. Yrkesinspektionenbestår av 19 distrikt. Inom varje distrikt finns fr. o. m. 1974 enyrkesinspektionsnämnd med beslutsfunktioner. Ordförande i nämnden ärdisfriktschefen. Arbetarskyddsstyrelsen utser åtta andra ledamöter, nämligentvå efter förslag av LO, en efter förslag av SoU 1981/82:39 5 TCO,en efter förslag av /SR, två efter förslag av Svenska arbetsgivareföreningarnasförtroenderåd, en efter förslag av och en efter gemensamtförslag av och . Enligtinstruktionen för yrkesinspektionen avgör yrkesinspektionsnämnd bl. a.följande frågor, nämligen (1) viktigare frågor om planering och inriktning avarbefarskyddsverksamheten inom distriktet, såvitt handläggningen av dessafrågor ej ankommer pä arbefarskyddsstyrelsen, (2) frågor som är av särskiltintresse för arbetsmarknadens parter eller annars av större allmän vikt, (5)frågor om meddelande av föreläggande eller förbud enligtarbetsmiljölagstiffningen eller lagstiftningen om hälso-och miljöfarliga varor,(6) frågor om åtalsanmälan med anledning av atf någon brutit mot effföreläggande eller ett förbud som meddelats enligt arbetsmiljölagstiffningeneller lagstiftningen om hälso- och miljöfarliga varor. Nämnden avgör ocksåandra frågor än sädana som angetts i instruktionen, om disfriktschefenhänskjufer frågorna fill nämnden. Utformningenav instruktionen ger yrkesinspektionen i varje distrikt goda möjligheter affinom ramen för de beslut som fatfas av arbefarskyddsstyrelsen ledaarbefarskyddsverksamheten inom distriktet. Nägot behov av aff förändrainstruktionen för aff nämndernas ställning skall stärkas ytterligare synesenligt utskottets bedömning infe finnas. Instruktionen ger redan nämnderna enstark ställning. Frågan i vilken utsträckning nämnden i ett distrikt ipraktiken tar ansvaret för planeringen och inriktningen av verksamheten blirdärför ytterst beroende av intresse och initiativ från nämndernas ledamöter.Utskottet vill med anledning av vad som anförs i motion 1981/82:1589 (yrkande3) av m.fi. (s) understryka önskvärdheten av atf då def gällertillsättningen av för verksamheten viktigare tjänster inom distriktetyrkesinspekfionsnämnderna får möjlighet att yttra sig innan ärendetunderställs arbetarskyddsstyrelsen, som tillsätter fiertalef tjänster inomdistrikten. Nägon insfrukfionsändring behövs inte för aff åstadkomma en sådanmedverkan frän nämndens sida. angivna mofionen har tagits upp en särskild fräga rörande yrkesinspektionsnämndernasmedverkan vid handläggningen av enskilda ärenden vid yrkesinspektionen(yrkande 4). Som framgår av den i det föregående lämnade redovisningen skallyrkesinspekfionsnämnden avgöra bl. a. frågor om meddelande av föreläggandeeller förbud enligt arbetsmiljölagsfiftningen eller lagstiftningen om hälso-och miljöfarliga varor. Motionärerna uttalar att bestämmelserna i fräga hartolkats så, aff om det i inspek-fionsarbefet framkommit brott mot gällandeföreskrifter eller andra bestämmelser, ett beslut om föreläggande eller förbudskall föreläggas nämnden men atf därest beslut om aff i eft sådant fall infegöra ett föreläggande i praktiken fattas av den enskilde inspektören. Utskoffefdelar den uppfattning som ligger bakom motionen, nämligen att beslutsordningenmåste vara sådan aff yrkesinspektionsnämnderna får möjlighet att ta ställning iärenden om föreläggande och förbud i sådan SoU 1981/82:39 6 utsträckningaff nämnderna kan anses ha huvudansvaret för aft dessa sanktioner blireffektiva medel då det gäller atf leva upp till arbefsmiljölagstiftningensinnehåll och syfte. Det sagda innebär naturligtvis inte aff varje ärende, därdef är formellt möjligt atf utfärda ett föreläggande, bör underställasnämnden. Detta skulle helt lamslå verksamheten. I ärenden av principiell natureller dä tjänstemännen vid inspektionen är tveksamma i frägan huruvidaföreläggande eller förbud skall utfärdas bör däremot yrkesinspektionsnämndenfatta beslut. Def kan naturligtvis också finnas andra fall, där def kan varalämpligt aff nämnden får tillfälle att pröva ärenden av här aktuellt slag.Såvitt utskottet kan bedöma är det inte heller i här aktuellt avseendeerforderligt med någon ändring av yrkesinspektionens instruktion. Det framståremellertid som önskvärt aff den genom mofionen aktualiserade fråganuppmärksammas vid den interna utbildningen. Utskottet vill också peka på aftdef kan finnas skäl för arbefarskyddsstyrelsen aft överväga om Frågan börnärmare behandlas i tjänstemeddelanden som avser yrkesinspektionen. Ianslutning fill def sist sagda tar utskottet också upp till behandling ettyrkande i den socialdemokrafiska mofionen om atf arbetarskyddsstyrelsen skallutarbeta en handledning för yrkesinspektionens verksamhet (yrkande 8). Enligtvad utskottet inhämtat pågår inom arbetarskyddssfyrelsen ett arbete som syftartill atf för yrkesinspektionens personal sammanställa utfärdadetjänstemeddelanden som rör centrala frågor för verksamheten. Med hänsyn härtilloch med beaktande även av vad som redovisas i det följande om handläggningenvid yrkesinspektionen anser utskottet att motionsyrkandets syfte kommer afffillgodoses. Utskottet vill i sammanhanget understryka def ansvararbetarskyddssfyrelsen i egenskap av chefsmyndighet har för yrkesinspektionensverksamhet. 1propositionen framhålls aff erfarenheterna av de år som arbefsmiljölagen variti kraft även för yrkesinspektionens del i huvudsak varit goda men attyrkesinspektionens umgänge med arbetsgivarna, skyddsombuden och de lokalafackföreningarna från formell synpunkt inte varit helt tillfredsställande.Utvecklingen av yrkesinspektionens verksamhet måste också innefatta formernaför dess kontakter med dessa grupper i samband med inspektionsverksamheten.Arbetsmarknadsministern anför härefter följande (s. 128). Frågan har aktualiserats säväl i den allmännaarbetsmiljödebaften som med anledning av vissa uppmärksammade ärenden. Enligtmin mening är det synnerligen angeläget atf åstadkomma större formell tydligheti handläggningen vid yrkesinspektionen. Arbetsmiljölagens karaktär av ramlaginnebär atf lagens regler måste tolkas innan de kan tjäna till ledning förallmänheten. Denna handledning förmedlas dels via arbefarskyddsstyrelsensförfattningar, dels i samband med def praktiska tillsynsarbetet viayrkesinspektionens tjänstemän. I def senare fallet tolkar tjänstemännen lageneller föreskrifterna om sådana finns, med avseende på en viss situa- SoU 1981/82:39 7 tioneller eft visst arbetsställe. Tolkningen sker antingen muntiigt ellerskriftligt genom inspekfionsmeddelanden eller jämställda handlingar. Dessa kaninnehålla synpunkter, observationer, allmänna råd och anvisningar men ävenförelägganden och förbud. De berörda arbetsgivarna, skyddsombuden ochfackföreningarna är emellerfid i många fall infe införstådda med skillnaden irättsverkningar mellan dessa olika besked. I vissa fall framgår def heller infeklart vilken rättslig innebörd skriftliga besked från yrkesinspektionen äravsedda att ha. Inspektionsmeddelanden innehåller uppgifter om åtgärder somskall vidtas i enlighet med arbetsmiljölagens krav eller p. g. a. någotstadgande i arbefarskyddsstyrelsens författningssamling. förekommeratt inspektionsmeddelanden innehåller allmänna råd och synpunkter. Ofta framgårinfe de formella skillnaderna mellan dessa olika typer av information medtillräcklig tydlighet. Såväl arbetsgivaren som de anställdas företrädare iarbetsmiljöfrågor kan dä fä uppfattningen atf hela inspekfionsmeddelandet ärgrundat på arbefsmiljölagens krav och känna sig tvingade atf handla därefter,något som kan medföra stora ekonomiska konsekvenser. Jag anser därför atf manmåste ställa högre formella krav än f. n. på innehållet i inspektionsmeddelandenoch jämställda handlingar från yrkesinspektionen till arbetsgivare,skyddsombud, fackföreningar osv. Förutom att det här rör sig om en beaktansvärdräffssäkerhefsfråga som är viktig för yrkesinspektionens trovärdighet pålängre sikt skulle ett bibehållande av den nuvarande ordningen försväraansträngningarna atf styra in de tillgängliga resurserna mot de områden därinsatser är mest angelägna frän skyddssynpunkt. Ominspektionen således gör påpekanden måste det stå klart vilkaställningstaganden som är direkt baserade på bestämmelser i arbetsmiljölagen,arbetsmiljöförordningen eller arbefarskyddsstyrelsens föreskrifter och vilkasom utgör allmänna råd och synpunkter. Detta är också nödvändigt för aft manfrån verkefs sida skall kunna inta en konsekvent hållning i de fall behandladearbetsmiljöproblem sedermera bör följas upp med direkta tvångsåtgärder i formav förelägganden eller förbud. Jag anser aft en mer konsekvent och enhetlighandläggning är möjlig aft åstadkomma genom en ändrad handläggningsordning påyrkesinspektionen. Enligt min mening bör distriktschefens ansvar förverksamheten vid yrkesinspektionen ges ett mera konkret uttryck genom attdenne slutligt svarar för att utgående inspektionsmeddelanden och därmedjämställda handlingar är formellt korrekta och sfär i överensstämmelse medgällande lagsfiftning eller därpå grundad författning. Disfriktschefen börkunna överlåta denna granskning till annan befattningshavare. Härigenom skulleytterligare garantier skapas för aff yrkesinspektionens verksamhet kankoncentreras på de mest relevanta arbefsmiljöproblemen. Åtgärderna syftarsåledes infe fill nägon inskränkning i yrkesinspektionens befogenheter ellersänkning av ambitionsnivån beträffande arbetsmiljön. Det är tvärtom fråga omatt skapa förutsättningar för en effektivare tillämpning av lagstiftningen medbibehållen ambition beträffande arbetsmiljön men med högre krav pärättssäkerhet. Arbefarskyddsstyrelsen bör som chefsmyndighet för yrkesinspektionenföreskriva en handläggningsordning i överensstämmelse med vad jag nu haranfört. Utskottet kan ansluta sig fill vadarbetsmarknadsministern sålunda anfört. Enligtvad utskottet inhämtat pågår redan inom arbefarskyddsstyrelsen ett arbete somsyftar till atf genomföra den beskrivna handläggningsord- SoU 1981/82:39 8 ningen.Med hänsyn härfill och till den verksamhet som i övrigt pägår inomarbetarskyddsverkef i syfte att förenhefliga och i övrigt förbättratillsynsverksamheten utgår utskottet från aff syftet med den socialdemokratiskamotionen kommer att bli tillgodosett såvitt däri yrkas atf yrkesinspektionensinstruktion skall få eft tillägg som avser skriftliga inspekfionsmeddelanden(yrkande 7). i det föregående anfört med anledning av proposifionen och motion1981/82:1589 yrkandena 3, 4, 7 och 8 bör som sin mening ge regeringenfill känna. Besparingartillföljd av ändringar i yrkesinspektionens verksamhet, m. m. I proposifionen uttalas atf genom de avarbetsmarknadsministern redovisade åtgärderna det självfallet också uppkommerbesparingar inom säväl näringslivet som inom den offentliga sektorn.Besparingarna har inom den offentliga sektorn beräknats uppgå till 15 milj. kr. Ianslutning till def sist sagda vill utskottet erinra om följande. Vid flerafillfällen framhöll utskottet vikten av aft tillsynen såväl dådet gäller större som mindre arbetsplatser får en sådan inriktning att manfrämst uppmärksammar arbetsmiljöfaktorer som kan innebära allvarligahälsorisker för de anställda och använder resurserna i enlighet härmed. Vidareerinrade utskottet om aft arbetarskyddsstyrelsen bl. a. i samarbete medarbetsmarknadens parter utarbetat nya riktiinjer för hur tillsynsarbetet skallbedrivas. Eff väsentligt inslag i riktlinjerna är att inspektionen kommer affprioritera tillsynen av sådana arbetsställen där risker och belastningar bedömssom särskilt allvarliga, medan problem av "komfort-karaktär" får ståtillbaka (se SoU 1981/82:15 och 19, se även SoU 1980/ 81:24). Medhänvisning till def anförda avstyrker utskottet mofion 1981/ 82:1619 av ErikHovhammar m. fl. (m). Motionärerna yrkar ett anslag fill yrkesinspektionen somunderstiger regeringens förslag med 15 milj. kr. De menar att man genom enrestriktivitet i tillsynsarbetet som går än längre än vad som innefattas iregeringens förslag skulle kunna spara 30 milj. kr. i stället för 15 milj. kr.Utskottet vill tillägga dels att osäkerheten i fräga om beräkningar av häraktuellt slag är stor, dels att uppkomna besparingar inte återspeglas i effminskat anslagsbehov till yrkesinspektionen. Ianslutning till frågan om besparingar pä den offentliga sektorn vill utskottetmed anledning av ett yrkande i den socialdemokratiska motionen 1981/82:1589(yrkande 12) framhålla att anställda i stat och kommun självfallet har rätt affställa samma krav på arbetsmiljön som anställda inom den enskilda sektorn.Nägot särskilt tillkännagivande om behovet av tillsyn och kontroll avarbetsmiljön inom den offentliga sektorn erfordras dock inte enligt utskottetsmening. Motionen får anses besvarad i här aktuell del. SoU1981/82:39 9 Dä def gäller rekryteringen av yrkesinspektörermåste enligt utskottets mening både arbetslivserfarenhet och erfarenhet avskyddsarbete tillmätas stor betydelse. mäste konstateras att kravetpä formell utbildning måste ställas högt. Detta har accentuerats under1970-falet och då särskilt efter arbetsmiljölagens tillkomst. För afftillsynsarbetet skall kunna bli effektivt krävs i fråga om mänga arbetsmiljöerbetydande teoretiska kunskaper. Utskottet, som vid besök hosarbefarskyddsstyrelsen informerat sig om myndighetens syn på meritvärderingenvid tillsättningen av yrkesin-spekförer, anser aft någon åtgärd infeär erforderlig med anledning av den socialdemokratiska motionen 1981/82:1589,såvitt däri tas upp frågan om bedömningsgrunder vid rekrytering avyrkesinspekförer (yrkande 9). Slufligen behandlar utskoffef tvä motioner i vilkafrågan om yrkesinspektionens distrikfsindelning fas upp. I motion 1981/82:959av m. fi. (s) vill mofionärerna ha ett uttalande om atf Blekingelän, som ingär i distrikt, skall bli ett egetyrkesinspekfionsdistrikf. I motion 1981/82:1299 hemställer ()och () atf skall begära förslag angåendeyrkesinspektionens distriktsindelning. Av motionsmofiveringen framgår aftmotionärerna i första hand vill att , som ingår i , skall bilda eff eget distrikt. Dennuvarande indelningen i yrkesinspekfionsdistrikf har varit föremål för översyn(betänkandet distrikfsindelning /Ds A 1979:4/). a. aff förutsättningarna för en ändring av nuvarandedistriktsindelning klart förändras om huvudmannaskapet för den kommunalatillsynen av mindre arbetsställen överförs från kommunerna tillyrkesinspektionen. har på hemställan av socialutskottet (SoU1980/81:24) uttalat sig för en sådan huvudmannaskapsreform. Frägan övervägs f.n. i . Utskottet, som vill understryka angelägenheten av atffrågan får en snar lösning, utgår frän atf även distrikfsindelningsfrägankommer aff prövas av regeringen, då ställning fas fill begäran.Under hänvisning fill def anförda avstyrker utskottet mofionerna 1981/82:959och 1981/82:1299. 1. beträffandevissa frågor rörande yrkesinspektionen atf medanledning av vad som anförs i proposifionen och mofion 1981/82:1589 yrkandena3, 4, 7 och 8 som sin mening ger regeringen fill känna vad ufskoffet anfört, aff med bifallfill regeringens förslag och med avslag SoU1981/82:39 10 på motion 1981/82:1589 yrkande2och motion I981/82:1619tillYrkesinspektionen för /83 anvisar eff förslagsanslag av , 3. beträffandearbetsmiljön på den offentliga sektorn aftriksdagen avslår motion 1981/82:1589 yrkande 12, 4. beträffanderekryteringen av yrkesinspektörer atfriksdagen avslår motion 1981/82:1589 yrkande 9, 5. beträffandeyrkesinspektionens distriktsindelning aftriksdagen avslår motion 1981/82:959 och motion 1981/ 82:1299. Närvarande: (), (), KarlLeuchovius (m), (), (), (),(), (), (), (), (), Sfig Alftin (s), (), () och ().