bet · G501NU34 · 1981-12-31 00:00:00 — Idetta betänkande behandlas helt eller delvis 14 motioner med förslag rörandeallmänna riktlinjer för näringspolitiken, stmktur- och utvecklingsfond,nordiskt industripolitiskt samarbete, industripolitiska satsningar i ,institutionellt aktieägande, teknisk forskning och utveckling. Demotioner som behandlas är följande: 1981/82:318 av (vpk) ochMarie-Ann (vpk), vari hemställs att 1. hos regeringen hemställer om ensamordnad industriplanering, innebärande att varvens, rederiernas ochhamnarnas verksamhet ingår i en samhällsplan för utrikeshandel och transporter, 2. hos regeringen hemställer om ensamordnad industriplanering som utgår från samhälleliga behov och tar hänsyntill den tunga industrins behov av förnyelse och omläggningar som framkallas avkostnadsläget samt till dess miljöproblem och energisituation, 1981/82:366 av m.fl. (vpk), varihemställs att hos regeringen begär tillsättande av en parlamentarisktsammansatt utredning för att framlägga konkreta förslag om överförande av destora privata affärsbankerna, de stora privata försäkringskoncernerna, de storainvestmentbolagen, de stora privata finansstiftelserna och de största privataindustri- och handelsbolagen i samhällelig ägo, 1981/82:444 av m.fl. (s) såvittgäller hemställan (3) att hos regeringen hemställer att norraÄlvsborgs län uppmärksammas i det svensk-norska industrisamarbetet, 1981/82:445 av m. fl. (s), varihemställs att hos regeringen begär en utredning om skapandet av ettproduktionstekniskt centmm i , 1981/82. NU 1981/82:34 2 1981/82:1045 av m. fl. (fp), varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts rörande inriktningen av näringspolitiken, 1981/82:1054 av (), vari hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom näringspolitiken, 1981/82:1057 av m.fl. (vpk), varihemställs att begär att regeringen utarbetar en plan för ett stortstatligt industrialiseringsprogram med målet att tillskapa lOOOOO nyaindustriarbeten i enlighet med vad som anförs i motionen, 1981/82:1468 av m.fl. (c), varihemställs att hos regeringen begär överväganden och förslag i syfteatt begränsa det institutionella ägandets tillväxt och möjligheter tillinflytande genom aktieinnehav, 1981/82:1488 av m. fl. (s), såvittgäller hemställan att 1.som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omöverläggningar mellan staten och näringslivet, 9.av regeringen begär förslag om inrättande av en struktur- och utveck-hngsfond ienlighet med de rikfiinjer som anförs i motionen, 12. som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförs om behovet av förstärkta resurser för arbetemed nordiskt industripolitiskt samarbete, 13. som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförs om nordiskt samarbete i fråga om tekniskforskning och utveckling, 1981/82:1604 av m.fl. (vpk), varihemställs att uttalar att Svenska Varv bör ges möjlighet att utvecklaen inhemsk teknik för återvinning och sophantering varvidutvecklingskostnaderna bör bestridas av staten, 1981/82:2006 av m.fl. (s), såvittgäller hemställan (5) att till riskkapital för industriella projekt iVärmlands län (industridepartementet) för /83 anvisar ettreservationsanslag av . att utnyttjas för ändamål som anges imotionen, 1981/82:2052 av m. fl. (m), såvittgäller hemställan (1) att hos regeringen begär förslag om nyaindustripolitiska rikfiinjer i enlighet med vad som i motionen anförts, 1981/82:2086 av m. fl. (c),vari hemställs att hemställer att regeringen tar initiativ till enkonferens kring utvecklandet av resurssnål teknik. NU 1981/82:34 3 1981/82:2138 av m.fl. (s), såvitt gällerhemställan att 8.av regeringen begär förslag om inrättande av en struktur- och utvecklingsfondi enlighet med de riktlinjer som anförs i motionen, 10.som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om nordisktsamarbete i fråga om teknisk forskning och utveckling. Motionernabehandlas i övrigt enligt följande: motion betänkande(n) 1981/82:444 NU1981/82:51, AU 1981/82:23 1981/82:1488 NU 1981/82: 33, 1981/82:40, 1981/82:42,1981/82:50, 1981/82:53 1981/82:2006 NU 1981/82:27, 1981/82: 37,1981/82:40 1981/82:2052 NU 1981/82:51, 1981/82:53 1981/82:2138 SkU 1981/82: 30, NU 1981/82: 30, 1981/82:33,1981/82:40, 1981/82:50, 1981/82:53 Socialdemokraterna lägger i en partimotion,1981/82:1488, fram förslag om industripolitikens fortsatta inriktning. Enhuvudhnje industripolitik måste enligt socialdemokratiskuppfattning vara den ömsesidiga öppenheten, dialogen mellan samhällsorgan,företag och anställda. Problemen i ekonomin är djupt allvarliga, anförs det imotionen. De gemensamma ansträngningar som krävs för att lösa problemen kanaldrig bli verklighet utan en öppen diskussion och en sammanjämkning av skildauppfattningar och intressen. Ett annat skäl till att en sådan fortlöpandedialog behövs är enligt motionärerna att en selektiv politik aldrig kanbedrivas utan nära kontakter mellan samhällets och näringslivetsrepresentanter. Det finns, menar de, varken anledning eller praktiskamöjligheter för statsmakterna att bygga upp en egen organisation för att tafram det fullständiga beslutsunderlaget. Självklart skall den kompetens somfinns i näringslivet utnyttjas vid besluten. Motionärerna erinrar om attsocialdemokraterna vid upprepade tillfällen har krävt att man från statens sidai organiserade former skall ta upp överläggningar med näringslivet om hur deexpansionsmöjligheter som finns i industrin praktiskt skall tas till vara. Deföreslagna diskussionerna bör bl. a. omfatta frågor som rör samverkan mellansamhälle och företag inom ramen för ett utbyggt nordiskt industrisamarbete samtden svenska industrins möjligheter att i ökad utsträckning hämta sinainsatsvaror frän inhemska leverantörer i stället för att importera. Dessutombör man se över större tänkbara investeringsprojekt i industrin ochfömtsättningslöst diskutera villkoren för att olika projekt skall komma tillstånd. Möjligheterna till ett nära samarbete mellan staten och enskilda företagbör därvid noga prövas. NU 1981/82:34 4 Moderata samlingspartiet har i motion 1981/82:2018redovisat partiets syn på den ekonomiska politiken m. m. I den motionenåterfinns motiveringen till det här aktuella yrkandet i motion 1981/82:2052,vari begärs förslag om nya industripolitiska riktlinjer, utformade i enlighetmed de synpunkter som partiet har redovisat. I motionen anförs inledningsvisatt framtiden ligger i en politik som med generella medel stärker våra livskraftigaföretag och tryggar ett fritt näringsliv med en ekonomi i balans.Marknadsekonomin måste stärkas, liksom den fria konkurrensen. Vårt ekonomiskasystem måste bygga på konsumentens fria val, på frihet att starta och drivaföretag och på enskild äganderätt, vilken ger individen en trygghet och ettoberoende som inte finns i ett socialistiskt samhälle. bör slå vakt omden fria handeln och verka för fortsatta liberaliseringsåtgärder. Strukturproblemeninom industrin kan enligt motionärerna inte lösas genom upprepade statiigaförlusttäckningsbidrag till krisbranscher och krisföretag. Företag utanöverlevnadsmöjligheter måste läggas ned. Selektiva insatser inomnäringspolitiken bör komma i fråga endast för att överbrygga rent tillfälligakriser eller för att underlätta en nödvändig strukturomvandling. Statensintressen i lönsamma företag bör avvecklas. - Med hänvisning till de analysersom industristödsutredningen har gjort i betänkandet (SOU 1981:72) Attavveckla en kortsiktig stödpolitik I drar motionärerna slutsatser om hur enframsynt industripolitik bör bedrivas. Den bör bl. a. bygga på att företagenskostnader minskas, att produktiviteten och därmed lönsamheten förbättras, attprisbildningen får fortgå fritt i alla led och att följaktligen prisregleringenoch konsumtionssubventionerna avvecklas, att fackliga eller på annat liknandesätt kollektivt styrda fonder inte accepteras, att friheten pä kredit- ochkapitalmarknaden vidgas, att företagsbeskattningen utformas så att den stärkernäringslivets konkurrensförmåga samt att företagens verksamhet detaljreglerasi mindre utsträckning än fömt. I motion 1981182:1045 (fp) tecknas inledningsvisbakgrunden till den svenska industrins nuvarande situation. Därefter angesvissa huvuddrag i en på liberal grund utformad näringspolitik. Vad som krävsför att förbättra situationen inom näringslivet är enligt motionärerna främstatt lönsamheten i industrin förbättras. anges vara enförutsättning för att arbetsmarknadspolitiken skall fungera och för att dennödvändiga stmkturomvandlingen skall kunna genorriföras i socialt acceptablaformer. De marknadsekonomiska krafterna måste därför stärkas. Maktspridningenoch det decentraliserade ägandet anges vara en viktig del i en liberalnäringspolitik. Det är därför av särskild betydelse att småföretagandetsvillkor förbättras. Motionärerna erinrar om att regeringen under våren 1982kommer att lägga fram en speciell småföretagsproposition med viktiga förslag ifråga om bl. a. beskattningen av små och medelstora företag. NU 1981/82:34 5 Detär också, anför motionärema, viktigt att arbetet på en särskild bolagsformlämpad för mindre företag fortsätts. har tidigare tagit initiativtill en utredning i syfte att utarbeta en sådan enklare bolagsform. Det förslagsom då framkom var mindre lämpat att ligga till gmnd för lagstiftning, sägermotionärerna. Arbetet måste emellertid fortsätta, anser de. Vidare börstatsmakterna, exempelvis genom lättnader i arvs- och gåvobeskattningen, främjauppkomsten av löntagarägda företag. Vidare föresläs en uppföljning avindustriverkets publicerade studie över de regionalautvecklingsfondernas verksamhet, bl. a. med hänsyn till att industriverket harfunnit att fonderna lyckats olika väl i olika delar av landet.Utvecklingsfondernas insatser får t. ex. inte leda till att den "ordinarie"konkurrensen mellan enskilda företag snedvrids. Närdet gäller forskning och utveckling måste mer göras för att förbättra kontaktenmellan universitet och företag, säger motionärerna vidare. På vissa nyahögskoleorter, t. ex. , har intressanta projekt startats. Högteknologiskaoch kunskapsintensiva företag etableras vid universitetsområdet.Utvecklingsbara idéer får genast en chans. Liknande satsningar har gjorts bl.a. i och i och blivit framgångsrika. Möjligheterna att konkretnärma idé och utveckling till varandra borde prövas på fler orter i ,hävdar motionärerna, som menar att ett sådant samarbete skulle kunna resulterai ökade exportinkomster. - I exportfrämjande syfte borde en samlad satsninggöras för att ta till vara den kunskap om produkter och system som finns inomden offentliga sektorn. exportinsatser anges som exempel påhur själva verksamheten kan bli en exportvara. En ökad samordning mellan deolika exportmyndigheterna bör eftersträvas. Handelssekreterarna borde kunna fååta sig uppdrag för turistråds och Svenska institutets räkning. - Påkapitalförsörjningsområdet föreslår motionärerna att en ökad spridning avaktieägandet främjas. Banklagstiftningen borde ändras så att bankerna kan ökasina risktaganden till finansieringen av industriella investeringar. Andraönskemål i motionen gäller en satsning på en gasledning från genomSverige och en satsning på värmepumpar av olika slag i . Liknande synpunkter på näringspolitikens utformningframläggs i motion 1981/82:1054 (fp). Staten bör enligt motionären avstå fränalla former av detaljstyrning av näringslivet och i stället arbeta medgenerella medel. När staten ändå övertar eller stöder ett företag - vilket kanvara motiverat om ingripandet sker för att säkerställa att en omstruktureringsker i socialt acceptabla former bör stödet vara tidsbegränsat. Ett av statenövertaget företag bör därför säljas . Den statligaindustripolitiken bör, säger motionären, främst inriktas på insatser påforskningsområdet och på att skapa generösa skatteregler. Statiigabeställningar bör enligt hans mening läggas ut pä projekt som annars inteskulle ha kunnat förverk- tl 1981/82. NU 1981/82:34 6 ligaspå gmnd av sin storlek. upphandling bör ske på affärsmässiga gmnderoch egenverksamhet bör undvikas på områden där det finns en fungerandekonkurrens. Samhället måste stimulera olika former av småföretagandet samtidigtsom småföretagandet måste ges goda arbetsförutsättningar. Det arbetandekapitalet i främst sådana företag bör beskattas först när kapitalet tas ut urföretaget. Möjligheter bör öppnas för småföretag att gå samman i lokalainvestmentbolag. Motionären föreslår vidare att en smäföretagarlagstiftninginförs, inriktad på att förenkla mti-nerna för och minska de byråkratiskakraven på de små företagen. kommunisterna redovisar i motion1981/82:366 en rad statistiska uppgifter rörande koncentrationsprocessen isvensk industri samt inom bank- och försäkringsväsendet. Kärnan i svenskstorfinans utgörs enligt motionärerna av de tvä största bankerna, de storaförsäkringskoncernerna och de största industri- och handelsbolagen, vilka allaär inbördes förenade och sammanknutna. Denna maktgruppering anges avmotionärerna ha ökat sin makt i betydande grad som en följd av koncentrationsprocessen.Motionärerna drar vissa slutsatser av denna utveckling. Koncentrationen ochcentraliseringen bidrar till det församhälleligande av den kapitalistiskaproduktionsprocessen som utgör den materiella gmndvalen för övergången till ensocialistisk produktionsordning. växer motsättningen mellanproduktionens alltmer samhälleliga karaktär och det privatkapitalistiskaägandet av produktionsmedlen och tillägnandet av produktionsresultatet. Dennaskärpta motsättning kommer till uttryck bl. a. i de kapitalistiska kriserna.Endast genom ett samhälleligt ägande av produktionsmedlen kan den nuvarandeanarkin i det ekonomiska livet övervinnas. Första steget i en strategi försocialism måste, hävdas det i motionen, vara att bryta storfinansens makt genomerövring av dess kontrollpositioner i storbanker, stiftelser, investmentbolagoch storindustri. Avslutningsvis erinrar motionärerna om att det politiskaskeendet i och innehåller inslag av denna natur. Industrinsverkliga problem är en frukt främst av den kapitalistiska utvecklingensegna lagar, påstås i en annan motion kommunisterna,1981/82:1057. Fortsättningsvis läggs där fram förslag till ett statligtindustrialiseringsprogram i åtta punkter. Bland dessa återfinns nationaliseringav de stora affärsbankerna och försäkringsbolagen samt av de teknologisktledande branscherna och enheterna, t. ex. datorindustrin, vidare nedtoning avexportens relativa betydelse till förmån för en vidgad hemmamarknad samt enkonsekvent decentralisering av alla samhällsägda industrier för att mobiliserade arbetandes kapacitet. Vissa områden anges lämpa sig väl för en svensk"nyindustrialisering", bl. a. de allmänna transportsystemen, främstjärnvägarna och sjöfarten, de tunga processbranscherna och datorindustrin samtbostadsbyggandet. Motionärerna anser det möjligt att man pä skapar100000 nya arbetstillfällen om man NU 1981/82:34 7 följervänsterpartiet kommunisternas förslag till investeringsprogram, som innefattarsatsningar på en rad skilda projekt men som enligt motionärernas mening måstestödjas genom kompletterande åtgärder på skilda områden, bl. a. en skärptkartellagstiftning. I två socialdemokratiska partimotioner,1981/82:1488 om industripolitiken och 1981182:2138 - med motivering i motion1981/82:2133 - om energiförsörjningen m. m., erinras om att man fränsocialdemokratisk sida i samförstånd med LO vid upprepade tillfällen har krävtatt en särskild struktur- och utvecklingsfond skall inrättas. I de bådamotionerna upprepas nu dessa förslag i likalydande motionsyrkanden. Fondensuppgift skall vara att förbättra företagens försörjning med riskkapital. Denskall också kunna spela en viktig roll i samband med strukturförändringar inomnäringslivet, bl. a. som ett instmment för att åstadkomma den expansion påområden med utvecklingsmöjligheter som motionärerna anser vara nödvändig omstmkturförändringarna skall kunna genomföras pä ett socialt rimligt sätt. Enviktig uppgift för fonden skulle bli att medverka vid finansieringen avinvesteringsprojekt som på grund av sin storlek eller företagsekonomiskt setthöga risknivå är svåra att finansiera och vilkas genomförande försvåras elleromöjliggörs pä grund av brist på riskkapital. Till gmnd för beslut omengagemang från fondens sida måste ligga en vid, samhällsekonomisk bedömning avdet enskilda projektet. Beslutet måste alltså innefatta hänsyn till effekternapå industriutvecklingen som helhet, framhålls det. Det är enligt motionärernasmening uppenbart att de statliga satsningarna på utveckling av svensk industrimåste knytas till en finansieringskälla med mycket betydande resurser. I annatfall får insatserna endast marginella effekter. Det bör vara en uppgift förstruktur- och utvecklingsfonden att finansiellt engagera sig i produktionsledetoch vid upphandlingar. Det är därför också nödvändigt att det byggs upp enorganiserad samverkan mellan fonden och forskningsarbetet. - Fonden bör enligtmotionärerna driva sin verksamhet i form av en stiftelse. Verksamheten börfinansieras genom en särskild avgift på lönesumman. Olika former förkapitaltillskott från fondens sida sägs vara tänkbara. Utöver aktieteckninggenom nyemission bör förvärv av konvertibla skuldbrev eller motsvarande kunnavara aktuella. Hämtöver bör även andra former för kapitaltillskott kunnaprövas. I vissa fall kan det vara lämpligt att stmkturfondens insatser ocksåkombineras med tillskott frän annat häll, t. ex. från eller allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse. - För att fonden på etteffektivt sätt skall kunna fungera som ett av medlen inom ramen för en aktivnäringspolitik bör i dess styrelse finnas representanter för såväl löntagarnaoch näringslivets organisationer som statliga myndigheter, heter det imotionen. NU 1981/82:34 8 Socialdemokraterna föreslår i partimotionerna1981/82:1488 och 1981/ 82:2138 en ökad satsning på nordiskt samarbete påindustripolitikens och den tekniska forskningens och utvecklingens områden.Motionärerna understryker att det i de skilda nordiska länderna finns en imänga avseenden likartad syn på vilken samhällsutveckling som är önskvärd ochpå statens roll i denna utveckling. Länderna är relativt små. Små länder harsvårt att på egen hand bygga upp effektiva organisationer för stöd till denegna exporten. De har svårt att ta vara på resultaten av forsknings- och utvecklingsinsatser.Den begränsade hemmamarknaden innebär svårigheter inte bara för denimportkonkurrerande industrin utan också för exportindustrin, som ofta behöveren bas på hemmamarknaden. Motionärerna ger exempel på vissa områden som börprioriteras i det nordiska samarbetet, såsom tekniskt forsknings- ochutvecklingsarbete och offentlig upphandling, särskilt teknikupphandling. - Densvenska regeringen har enligt motionärerna intagit en påfallande passivhållning - en attityd som orsakat förvåning och lett till öppen kritik såvälfrån norsk sida som från det svenska näringslivet. Det är enligtsocialdemokrafisk mening tydligt att vi i bör förstärka resurserna föratt delta i nordiskt industripolitiskt samarbete. Det gäller dels resursernaför att ta statliga initiativ till samarbete, dels resurserna för att hälla enindustripolitisk beredskap för att stödja olika samarbetsinitiativ inomnäringslivet. En väg skulle enligt motionärerna kunna vara att regeringenutser en särskild sakkunnig eller statssekreterare med ansvar för det nordiskaindustripolitiska samarbetet. Imotion 1981/82:444 (s), vari läggs fram förslag om olika näringspolitiskainsatser i norra , anförs bl. a. att närheten till gör detintressant att bygga ut samarbetet mellan detta lands näringsliv ochnäringslivet i norra och norra . Det förekommer redan ettsådant samarbete, men detta borde enligt motionärerna kunna intensifieras.Staten bör kunna underlätta samarbetet genom olika åtgärder, som bör ingå i ettav regeringen samt , utvecklingsfonden, länsarbetsnämnden ochandra berörda regionala organ upprättat program för näringslivets utveckling inorra . De två yrkandena rörande en samordnadindustriplanering i motion 1981182:318 (vpk) har som utgångspunkt de specifikaarbetsmarknadsproblem som präglar . Motionärerna finnerGöteborgsregionens arbetsmarknads- och sysselsättningssituation alarmerande.Arbetslösheten är f. n. mycket stor jämfört med tidigare är. Trots detta haromfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna inte ökat. Motionärernabetecknar statsmakternas inställning som medvetet arbetslös-hetsskapande. Imotionen framhålls att den stmkturomvandling som Göte- NU 1981/82:34 9 borgsregionenhar genomgått har inneburit en markant ökning av utiands-beroendet. Mer än 60%av Göteborgsföretagens produktion går på export, mot i landet somhelhet. Regionen är därför, hävdar motionärerna, i osedvanligt storutsträckning utsatt för de konjunkturella svängningar som kännetecknar denkapitalistiska världsmarknaden. Stmkturomvandlingen för Göteborgsregionenanges ha inneburit ökad kapitalkoncentration, ökad"multinationalisering" samt ökad monopolisering, utlandsetableringoch kapitalexport. De olika regeringarna har överlämnat ansvaret för industrinsutveckling till samma krafter som har skapat dagens indu-stristmkturella kris.Det fordras därför en ny industripolitisk planering som utgår frånsamhällsekonomiska intressen. Imotion 1981/82:2006 (s) om industripolitiska insatser i erinras omatt beslutat att utvecklingsfonderna skulle erhålla 20 milj. kr. som"kompletterande.riskkapital" och att läns utvecklingsfondhar disponerat 2,25 milj. kr. av dessa medel. Kapitalet har fått användas föratt möjliggöra viktiga utvecklingssteg i en produkts tillkomst och lansering.För vidkommande har förefintligheten av dessa medel inneburit att enrad nya projekt har realiserats som annars inte skulle ha kunnat förverkligas.I motionen föreslås att utvecklingsfonden använder detta kapital för attkartlägga behovet av särskilda insatser för de entreprenörer ochunderleverantörer som direkt eller indirekt har drabbats avVänerskogskoncernens konkurs. Eftersom emellertid de befintliga medlen inte ärtillräckliga för ändamålet föreslär motionärerna att fonden tillförsytterligare 4 milj. kr. Det institutionella aktieägandet uppmärksammas imotion 1981/82:1468 (c). Motionärerna är kritiska mot de senaste tvåårtiondenas utveckling på området, som bl. a. har inneburit att detta ägandehar ökat mycket kraftigt. Ägarkontrollen kan vara både direkt och indirekt,framhåller de och understryker att t. ex. stiftelser och aktiebolag genom ettomfattande och invecklat "ask-i-ask"-ägande kan bygga upp avsevärdamaktpositioner när det gäller inflytandet över näringslivet och, därigenom,sysselsättningen. Endelfråga av speciellt intresse är, säger motionärerna, aktiemarknadens rolloch de spelregler som gäller för ägande och inflytande genom aktier.Motionärerna ställer frågan om det är lämpligt och möjligt att vidta åtgärdersom begränsar det institutionella ägandets tillväxt, såsom att begränsainstitutionernas placeringsmöjligheter pä aktiemarknaden eller att förändrabestämmelserna om rösträtt. Enligt motionärema är detta en komplicerad frågasom bör bli föremål för närmare överväganden. Olika möjligheter bör därvidprövas i syfte att förhindra en fortsatt koncentration av ägande ochinflytande. NU 1981/82:34 10 I motiveringen till yrkandet i motion 1981/82:1604(vpk) anförs att ett framträdande destmktivt drag i den utvecklade kapitalismenär dess alltmer accelererande rovdrift pä naturen och dess rikedomar.Problemen med sophanteringen ökar, trots att det finns teknik för att medrelativt enkla metoder ta till vara och återvinna stora delar avhushållsavfallet. Motionärerna framhåller att har gjort vissaförsök med att utveckla denna teknik. De menar att just varven med sitt storakunnande när det gäller systembyggande borde vara väl lämpade att utveckla ochkonstmera samt bygga sophanteringsanläggningar. bör enligtmotionärerna erhålla hjälp med verksamheten i fråga genom attutvecklingskostnaderna bestrids av staten.