bet · G501JoU1 · 1981-12-31 00:00:00 — omfiske m. m. I motion 1980/81:270 ;iv RalfLindstiöni in. (s. ni. c. fp) yrkas ;itt som sin mening gerregeringen till kanna v;i(.l i mcUioneii ;uiförts om att en hcgr;ins;id;'illjiistiiiig ;°itei" bör till;°it;is i östra skargårtl. I motion 19(80/(81:1357 av L;ns (ni) \'rkas ;iltriksdagen hos legeringen hemställer om förshig till ändring ;iv liskeristadganmed i motionen ;ingiven innebörd. I motion 1980/81:175.' ;iv oeli Ciikllovli;niim;ir (hikki m) yrk;is att riksJiigen ;inh;°iller ;itt regeringeniipptlr;ir ät tiskeristyrelsen att toi"tlöp;i]Kle plaiier;i löriitveekling ;iv produktion och fiirädling av musslor i samb;nul med denplanering som sker för fisket samt i samband hiinned lämiKir förskig tillåtgärder som främj;ir s:iv;il odling som rör;i(.lling ;iv musslor. Utskottet beh;inill;ir i tlett;ibetänkiiiule tre motioner om liskerifrågor. \äckt;i under allmänn;inmtionstiden i ianii;iri 1981. Ljiisicrfiski' cfwrål. Enligt fiskeristadg;in(I9.>4:(i07) är fiske meil ljuster förbjudet inom Sveriges sjöterritorium. Iförarbetena till riskerist;idg;m ;mfördes (piop. 1954:18,') att mvcket stark;iskäl t;il;ide mot Ijustriiigen som fiskenietoil. Särskilt blindluiggningensyntes vara ilen liskevärdsvn-pimkt mest föik;istliga formen :ivIjiistring. Det torde enligt föreclr;ig;inde statsrådet vai;i iippenb:irt ;itt\id säd;mt fiske i regel hetvdligt fler;i fiskar sk;id;is än vid t. cn. Fr;°mförsörjningssMipunkt ansågs älljiistringen kn;ippast h:i någon störrebetydelse. Emellertid ;msägs det kknt att Ijustriiigen efter h\ var av värdesom inkomstkälla IVir iss;i personel'. s;irskilt äklre fisk:ire i bl. Disjiens från Ijiisterförlnidet hörde tlärför överväg;is för viss;iknststräekor under en kort;ne ö\erg:iiigstid. Genom tidsbegränsade kungörelser li;ir regeringensedermer;i meddehit lok;ila uiKkintag från Ijiistringsförbiidet.Dispensmöjliglieten omtattiitle till en hörj;in fler;i olik;i kuststräckor ochskiklii slag a\' Ijiisterfiske men li;ir successivt rediieer;its. Den liiir nuhelt iippliön. Enligt tien sist;i kiinsiörelsen ;iv dettii slag (1974:852) somgälkle intill utgången ;i\ gavs länsstvrelsen i lätt;itt tilhita fiske eftei' ;il med ljuster ut;infor frän Gö udtlei väster till ;imiis tidde i öster. ) Ril<.\iii}i,'c/, 1981/82. JoU 1981/82:1 2 enligt kungörelsen endast bevilj;is person som var bofastvid denna kuststräeka och för vars försörjning ljusterfisket var av betydelse.Tillståndet fick endast avse fiske från is. Sed;ui ;°ir 1974 li:ir fiskenämndeii fört \iss statistikbeträffande ljusterfiske. Av statistiken fr:iiiigår ;itt ;int;ilet lillst;°iiulper tlen uppgick till 176. Enligt fiskeristvrelsens beräkningar IkkIc 80 '/r ;iv de fisk;inde eninkomst av Ijiisterfiske som understeg . Ljusterfisketsekonomiska betydelse li;ir således iiniler senare :°n" v:n"it riiig:i. Enligt motion 19(80/81:27(1 h:ir Ijnsterfiske ettkulturellt värde. Det skig ;iv ljuster som :mv:iiicls i . k;ilhitäljärn ellei" iiubb;i. tillfogar enligt motionäreriKis upptattning ickefisken avsevärt mer lidande än flertalet :iiKlr;i fiske me t öder.Älljiistringen li:ir. fram häl Is det i motionen, blivit en del ;ivfritidssysselsättningen vinterlid för i lurigt iiiKlersyssels;itt;imiiiiniskt)r boende p;°i skärgårdsöar oeii i k;irgt kiistkmd. Utskottet h:ir inhämtat :itt fr;imställningar omytterligare förlängning ;iv tillståndet för Ijiisterfiske i gjortstill regeringen iintler fjolåret. Regeringen besku att lämnatlessii framstiillningar iil;iii åtgärtl. Utskottet finner för sin del inte:itt tle skäl som ;mförs ;iv niotioniirerna för ;itt återinföradispensmöjligheten ;ir b;iikr;iftiga. Motionen avstyrks ilärtor. Miiuiuiiuåtlvl j)(°i kräftor. Enligt 10 Sfiskerist;iclg;in (19.>4;6(I7) får kr;ift;i ej l'åiig;is som inte håller ettminimimått på 9 em. Måttet ;ivscr det rak;i måttet från spetsen av pannhornettill den lasta k;iiiten ;iv niellerst;i stjärtfenan. Enligt motion 1980/81:1357framfördes rctlan i s;imli:ind med tillkomsten av fiskeristadga ettIVirslagatt ök;i minimimåttet vitl fiske ;iv kräftor från 9 till 1(1 em.Motiven för en såd;in ökning h;ireiiligt motionären blivit.stark;ire med tidentlå genomsnittslängden press;its ;illt närmare minimimåtten som följd ;ivintensivt fiske. Minimimåttet på kräftor var. då det infördes, avsett attskydda flodkräf-t;in. Sedermera h;ir även signalkräftor inplanterats och ökat iantal. har enligt vad utskottet inhämtat ansett.att ärett lämpligt minimimått även på signalkräftor och har därför inte föreslagitnågon ändring av måttet i fiskeristadgan. Från forskarhåll har man framhållitatt kräftornas vikt ökar väsentligt med längden . Med ökad minimilängdanses avkastningen stiga i de flesta vatten. A andra sidan anses det förekommaatt kräftorna i vissa vatten inte blir stort längre än . Fiskenämnderna har ;itt följa utvecklingen av det frånekonomisk synpunkt inte oviktiga kräftfisket, var och en inom sitt län. Om detför fiskets vård och bedrivande befinns önskvärt att tillämpa ett störreminimimått än på kräftor kan vederbörande länsstyrelse med stöd av 14 §fiskeristadgan föreskrivii sådant utökat skydd. En fiskevårdsområdesföreninghar även möjlighet att i sina stadgar föra in en motsvarande bestämmelse enligtden nya lagen om fiskevårdsområden (1981:533). Utskottet finner det naturligtatt dessii möjligheter tillvaratas i sådana fall där åtgärderna kan förväntas JoU 1981/82:1 3 Däremot föreligger det enligtutskottets mening inte anledning för att f. n. föreslå ändring avfiskeristadgans bestämmelser. Motionen avstyrks därför. Eonligt motion 1980/81:1753 hiirtlet visatsig :iti musselodling med stor fr;imgång kan bedrivas på viistkiisten.Skordaiii:i blir riklig;i oeli kvaliteten blir mycket hög. Rent och näringsriktvatten ;ir en bidr;ig;inde orsak och en förutsättning härför. Eiiligtmotioiiärern:i behöver den produktion som finns i d;ig utök;'is för ;ittgöi";is r;itioiiell och ge en jämn lönsiim avsiittning. Niiringeii behöveren st;itlig phmering oeli i viss;i fall stöd för ;itt fortleva och utökiis. Odling ;iv fisk och musslor regler:is i fleraföif:ittning:ir. I 13 S fiskeristad-g;in (1954:607) stadg;is ;itt fiskodlinginte får ;mlägg;is iit:m tillstånd ;iv eller enligt styrelsenshestiimmaiide :iy fiskeriintendenl eller fiskerikonsulent hos fiskenämnd.Tillståndsprövningen enligt denn;i författning omfattar även musselodling ochsker enh;irt från teknisk oeh biologisk synpunkt. Enligt miljöskyddsfiiroidningen (1981:574) krävs detniimer;i (efter ) även tillstånd enligt niiljöskyddsliigen(19(i9;387) för att :inlägg;i eller ändra anläggning tor odling av musslor meden årsproduktion överstigande 5(musslor totiilvikt. eller ;iiiläggningför otlling ;iy fisk. Sådant tillstånd nieddelas ;iy länsstvrelsen oeh sk:illföregås iiv samråd med ;inlägg;iren. Niitiirvårdshigeiis str;indskvddsbestänimelser. v:it tenlagen, hälsovårds-stadg;in. byggii;idsl;igeii. sjötrafikförordiiiiigen och livsmedelslagenk;m även bli tillämplig;i beroende pä anliiggningens belägenhet och utformning. Den phmering som bl. a. foret;ir med stöd;iy riktlinjer för fiskeripolitiken (priip. 1977/78:112. JoU1977/78:23, rskr 1977/78:272) t;ir särskilt sikte på det tr:Klitioiiell;ifisket. Rapporterii;i är koncentrer;ide på det fiske som volymmässigt betydermest dvs. utsji'fisket till h;ivs efter sill och torsk. Ovrigii fiskskigbehiindkis nier;i siinini:iriskt. Musselodling och ;inn;it vattenbrukonitatt:is inte ;iy denna planering. Vid fjolårets behandkide en motion omutredning ;iv en utvidgiid aky:ikultiir. med tyngdpunkten kigd påhlåmiissekxllingens möjligheter och problem (JoU 1980/81:4). I samb;ind därmedkimnade utskottet följiinde redovisning f(")r då pågående iitrediiiiig;irom hl. ;i. musselodling. Forskningsrådsniimndeiisdeleg;itioii tVir n:itiirresui"sforskniiig har fr;ini- higt en r;ipport. Svensk ;ikvakiiltur: Näringsgren fiir framtidaliiisörjniiigoeh svsselsiittning. I Jeniui behanillas miisselotlliiigeii ing:iende vid sichin om fiskodling, odling av ;ilger. kräftdjur m. m. Enligt i;ippoiteii finns detgotla fiuuts;ittniiig;ir (ör svensk musselodling Forskningsrädsiiäniiideii h;ir tills;itt en styrgrupp för;itt följ;i upp i;ipporten om akvakiiltur. I styrgruppens uppgifter ingår ;ittfr;mij;i forskning JoU 1981/82:1 4 och praktiska åtgiirder för att uppmuntra och stödjaföretag inom akvakul-turen. Styrgruppen kommer även att intressera sig förmarknadsföringsproblem. I Länsphineiing 19(80 löi- (joteborgs oeh Bolins län ägnasakyakiiltureii hetyihnule utrymme. Liinsslyrelsen ;iiiseiatt en iitveekling;i\' olik;i foinier av en :ikv;ikiiltiir k;in ge \iktig:i syssels;iltningstillfälleiii stor;i dekir av landets kust- oeh skärgårdsomiätlen. Den fr;miliålleremellertiil ;itt det tVir närva-laiule finns en mycket-stor ö\erk;ip:ieitel inuisselodlingarna. Skiirgårdsiitiedningen för G()teborgs och Bolins Uin li;irfr;inilagt ett lörshig till haiidlingsprogr:ini i sin hiiviidriipport. Ett k:ipitel :igii:is li;i\'sotlling. Utredningen finner ;ittmusselodlingen i , dvs. huvudsiikligen i , med framgång bordekimn;i ök;is. Viss;i problem ;ir tloek foili;iraiide olösta. Det främsta gällerm;irknadsfo-ri ligen. Som följtl a\ skiirgårilsuliedningeiis torslag h:irhindstingets näriiigsniimnd i oeli län besliit:it tillsåtta enutredning om liiir en (ikad svensk musselodling skall marknadsfiiriis lör ;ittfinn:i :iys;ittniiig. Utredningen beräkiiiis hli khu" i ;ipril 1981. Utskiitlet fann det intresse somjiä olik;i håll visiiiles ;ikv:ikiiltiireii yäliiiotiyer:nl oeli ;iiisäg att deolika iiti"etliiiiig:ir som redo\isats var ägiKide att tillgodose ssftetmed ilen aktuelki motionen. Någon ytterlig;ire ätgiird ansågs diiitoi"inte erforderlig. Enligt \';iil utskottet inliämt:it h;irforskiiingsrådsnämnilens styrgrupp för vattenbruk ( = akvakultur) fiir avsiktalt Uigg;i fram ett bet;ink;inde med förslag till åtgärilsprogr:iiii ochkostn;idshcräkning;ir . En viktig del ;iy bet;iiik;iiiiletkommer ;itt iigiKis :it musselodling. 01ik;i aspekter av akvakultiiien somavelsmetodik, miljöpa\erk;iii. niiirknads- och ekoiio-iiiifrågor. ilenrättslig;i regleringen, tekniska fr;igorete. Istyrgruppen ål" hl. a. liinsslyrelsen i oeh liiiirepresenterad. har för sin ilel sed;m ett p;ir ;ir ägnat ettsärskilt kiipitel åt Viiltenbriik oeli särskilt nuisselotlling i sinlänsplanering. Även Göteborgsdelegationen iKirilrivit iilyecklingsprojektiivseenile miisseloilling oeh därpå biiserad iiuliistii. Föiiitsättiiiiig:ii" for svensk miisseloilling istörre sk;il;i ;iiises end;ist föreligg:i i Bohiisliin. L;inilstiiigetsiKlringsnämiid i (iiiteborgs och l;ln h;ir som oy;in n;inintsföianst:ill:it om en iitreilning a\ avsiittiiingsmöiliglie-teriia försvenskoillaile musslor. Enligt utreilningen beikims möjligheteni;i god:i ;itt:iysåtta en belyilligt större k\';iiititet än y;iil som f. ii. prodiicer;is.131. a. :inses e.\portm()iliglietern;i goda. L;iiiilstiiiget oeh kinsstvrelsenhar iiiot b;ikgiiiiiil :i\' i";ipporlen beslutat ainisa nieilel tillhinets naringsfoiid lor iitt stödja jiiusselotllingsnäringen genom phmeringoeli utredningar. Fonden luii" ä\en tillförts iiieilel IVirm:irkii;iilsf()riiigsakti\iteter. En referensgruppsk;ill föli:i arbetet. Utskottet finner fiir sin del att ilen ssenskamiisselodlingen biir kiiiin;i iit\eekl;is lör att p;i s;i sätt ge ett hiihiigtill folklnisli:illet oeh till iiiiringslivet vid Boluiskusten. Av ilen o\;mlämnaile reilov isnimjen fr;iiimäratt fiirutsätt- JoU 1981/82:1 5 iiing;ir beiliims f()religg;i för såviil odling somvidareföriidling ;iy musslor. Mot den b;ikgriiiiden ;inser utskottet iletangekiget ;itt näringen främjas genom pkmering oeh eventuellt stöd. Utskottetli;ir med tillfredsstiillelse noterat att berörd;i länsstyrelse ochkindstingskommun vidtagit åtgiirder i deniKi riktning. Utskottet liaf erfaritatt också . trots att det inte ingår i ikn reguljiir;iphmeringen. h;ir sin uppmiirksamhet rikt;id på liilhör;mde frågor. Is;iiiim;iiih;uiget må iiven eriiir;is om det omfattande utredningsarbete omvattenbruk som bedrivs ;iv forskningsrådsniimndens styrgrupp. Resultatet avdetta arbete bör enligt utskottets mening iivvaktas iiin;m ytterlig;ueåtgiirder diskuter;is. V:id utskottet redovis;it synes iigiuit att i viisentliggr;id tillgodose syftet med motionen. Denna synes dilrför inte nu behövaför;inled;i någon ytterligare åtgäril. 1. betriiftandeIjiisterfiske efter ål ;ittriksdagen avslår motion 1980/81:270. ;ittriksdagen avslår motion 1980/81:1357. :itt l;iniii;ir motion 1980/81:1753 utan ytterligare åtgiird. Närvarande: (), (), MajBritt (). (), (ni). (), (). ; (s). MartinSegerstedt (s). ().Ingvar () och (). () anser att dels det stycke av utskottetsbetänkande på s. 2 som börjar med "Utskottet har" och slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Utskottet finner för sin del att ljusterfisket i den ringaomfattning det bedrevs . då tidigare gälhinde dispenserupphörde, var av så ringa betydelse, att de i förarbetena till fiskeristadganåberopade nackdelarn;i var helt försumbara. Åven om fiskemetoden numera ihuvudsak JoU 1981/82:1 6 spelat ut sin roll från försörjningssynpunkt, är denlokalt av visst värde som sysselsättningsobjekt och allra främst somkulturhistoriskt dokument. De skäl som anförs av motionärerna, för attåterinföra dispensmöjligheterna anser utskottet bärkraftiga. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. betriiffande ljusterfiske efterål att med bifall till motion 1980/81:270 ger regeringen till kiinnavad utskottet anfört härom,