bet · G501UbU32 · 1981-12-31 00:00:00 — omändringar i skollagen (1962:319) m. m. 1981/82:167) Regeringen har i proposition1981/82:167 () föreslagit att 1. antaförslaget till lag om ändring i skollagen (1962:319), 2. godkänna vadsom i propositionen har förordats om att skall vara sistainstans i fråga om beslut som länsskolnämnden fattar om basresurser,gymnasieskolans årliga organisation och skolenheter, 3. bemyndigaregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela debestämmelser som överenskommelsen om gemensam nordisk arbetsmarknad förklasslärare i gmndskolan kräver. Det i propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i skollagen (1962:319) har följande lydelse: Lag om ändring i skollagen (1962:319) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1962; 319)'dels att 50 § skall upphöra att gälla, dels att24, 25, 28 a, 53 och 54 §§ skall ha nedan angivna lydelse. dels att i lagenskall införas tre nya paragrafer, 6 a, 54a och 54 b §§, av nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Under vistelse i ett sådant hem somavses i 12 § lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga skallskolpliktiga barn som inte lämpligen kan fullgöra sin skolplikt på något av desätt som anges nedan i 6 kap. i stället fullgöra skolplikten genom att delta iundervisning vid hemmet. Sådan undervisning skall anordnas genom ' Lagen omtryckt 1970: 1026.Senaste lydelse av 50 § 1975: 159. 1 1981/82. Den skall med nödvändiga avvikelsermotsvara undervisningen i . Inte längre skolpliktiga unga somvistas i hem som avses i första stycket skall genom huvudmannens försorg gesmöjlighet att få undervisning som de behöver och inte lämpligen kan få påannat sätt. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmermeddelar föreskrifter om undervisningens närmare innehåll, dess organisationoch tillsynen över den. omfattar nio årskurser,betecknade 1-9 och fördelade på lågstadium, mellanstadium och högstadium, vartoch ett om tre årskurser. Inom anordnas dels olika studievägar,avpassade efter barnens studieinriktning, dels ock specialundervisning försådana barn, vilka ha svårt att följa den vanliga undervisningen. Utöver den för alla elever gemensamma undervisningenanordnas på högstadium olika kurser med hänsyn till skildaintresseinriktningar hos eleverna. På samtliga stadier anordnas undervisningför elever med behov av särskilt stöd. För barn, som på grund avhandikapp, långvarig sjukdom eller sjukdom som tvingar till upprepad kortarefrånvaro ej kunna deltaga i vanligt skolarbete, anordnas särskild för demlämpad undervisning. för elev i väljes av föräldrarnaefter samråd med eleven och sedan upplysningar lämnats av skolan. Uttagning till specialundervisningav elev i sker genom skolans försorg. Alternativ i fråga om kurser i väljs avelevens föräldrar efter samråd med eleven och sedan upplysningar lämnats avskolan. Uttagning till sådan undervisning för elever med behov avsärskilt stöd som avses i 24 § andra stycket andra meningen sker genom skolansförsorg. Senaste lydelse 1978:294. ' Senaste lydelse 1971:630. 28a§'' Specialskolan omfattar tioårskurser, betecknade 1 -10 och fördelade på lågstadium, mellanstadium ochhögstadium enligt bestämmelser som regeringen meddelar. Bestämmelserna i 24 § andra och tredje styckena om studievägar, specialundervisning och särskild undervisning äga motsvarande tillämpning på specialskolan. Inom specialskolan anordnas olikastudievägar avpassade efter elevernas studieinriktning. Bestämmelserna i 24 §andra stycket andra meningen och tredje stycket gäller även jör specialskolan. För elev i specialskolan som icke kan följa undervisning enligt förstaoch andra styckena meddelas undervisning anpassad efter hans utveckling. För specialskolan äga bestämmelserna i 25 och 2628 §§motsvarande tillämpning. Fråga om att förvägra elev befrielse enligt 27 §prövas av den lokala styrelsen. för elev i specialskolan väljs av föräldrarnaefter samråd med eleven och sedan upplysningar lämnats av skolan. Bestämmelsernai 25 § andra stycket och 2628 §§ gäller även för specialskolan. Fråga om attförvägra elev befrielse enligt 27 § prövas av den lokala styrelsen. Över beslut av skolstyrelsen eller utbildningsnämnden ifall, som sägs i 10 § första och andra styckena eller 20 d §, må besväranföras hos länsskolnämnden. Om besvär över skolstyrelsens ellerutbildningsnämndens beslut i sådana mål och ärenden, vilka styrelsen ellernämnden eljest har att handlägga på grund av föreskrifter i särskildaförfattningar, gäller vad i dessa författningar för varje fall finnes stadgat. Om besvär över annat beslut av skolstyrelsen ellerutbildningsnämnden gäller vad som stadgas i kommunallagen (1977:179). Över beslut enligt denna lag avlokal styrelse för specialskolan må Skolstyrelsens beslut enligt 35 § överklagas hoskammarrätten genom besvär. Skolstyrelsens beslut i andra fall som avses i 10 §första stycket eller i fall som avses i 10 § andra stycket överklagas hos skolöverstyrelsengenom besvär. beslut i fall som avses i 20 d §överklagas hos genom be- Andra beslut av skolstyrelsen ellerutbildningsnämnden enligt denna lag får överklagas endast genom kommunalbesvärenligt föreskrifter i kommunallagen (1977:179). Beslut av lokal styrelse för specialskolan enligt 39 a §jämfört med * Senaste lydelse 1975:159. ' Senaste lydelse 1979:212.11 Riksdage 1981/82. UbU1981/82:32 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse besvär anföras hos länsskolnämn- 35 § överklagas hoskammarrätten den. Andra beslut av lo- kalstyrelse för specialskolan enligt denna lag överklagas hos skolöverstyrelsengenom besvär. Mot länsskolnämnds beslut i beslut enligt ärende,på vilket 35 eller 39 § äger 39 § eller 39 a § jämfört med 39 § tillämpning, föres talan hos kam- överklagas hos kammarrätten ge- rnarrätten genom besvär. I samma nom besvär. Andra beslut av läns ordning föres talan mot beslut som skolnämnden enligt denna lag avses i 51 § andra stycket. Talanmot annat beslut av läns- Beslutsom avses i 51 § andra skolnämndeller stycket överklagas hos kammarrät-enligt denna lagföres hos regering- ten genom besvär, en genom besvär. Beslut som enligtdenna lag har fattat såsom första instans överklagas hos regeringen genombesvär, om inte annat följer av 54 § andra stycket. Följande beslut som har fattat såsomandra instans överklagas hos regeringen genom besvär, nämligen 1. beslutenligt 34 § eller 39 a § jämfört med 34 §, 2. beslutenligt 27 § eller 28 a el ler 29 § jämfört med 27 §. Övriga beslut som har fattat enligtdenna lag såsom andra instans får inte överklagas. Enskilda får inte föra talan motbeslut enligt denna lag om vilken eller vilka kommuner eller landstingskommunereller delar därav som skall ingå i elevområde. Denna lag träder i kraft den 1 juli1982. I fråga om överklagande tillämpas de äldre bestämmelserna, om beslut iförsta instans har meddelats före den Ijuh 1982. < Senaste lydelse 1975: 159. UbU 1981/82:32 1981/82:2480 av () vari yrkas attriksdagen med anledning av motionen ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om instansordning vid besvär över beslut ombasresurstilldelning, fastställande av gymnasieskolans årliga organisation ochbeslut om skolenheter samt beslut om elevområden. På gmndval av beslut (prop. 1978/79:180,UbU 1978/79:45, rskr 1978/79:422) har en ny läroplan fastställts förgrundskolan (läroplan, Lgr 80). Den nya läroplanen skall med vissaövergångsanordningar tillämpas i samtliga årskurser av gmndskolan fr. o. /83. i likhet med regeringen anser att det bör råda överensstämmelsemellan läroplanen och skollagen i fråga om termer för undervisning i gmndskolanm. m., har utskottet ingenfing att erinra mot vad som förordas i propositioneni detta avseende. Socialtjänstlagen(1980:620) och lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga(LVU) trädde i kraft . I socialtjänstlagen finns bestämmelserom vård i familjehem och i hem för vård eller boende. För vård av unga som pågmnd av drogmissbmk, brottslig verksamhet e. d. behöver stå under särskiltnoggrann tillsyn skall det enligt 12 § LVU finnas hem som är anpassade försådan tillsyn. Enligt 12§ socialtjänstförordningen (1981:750, omtryckt1981:1226) skall en klient som är skolpliktig beredas möjlighet att fullgöraskolplikten genom skolgång i gmndskolan eller på annat sätt. Enligt 13 § bör enklient, vars skolplikt har upphört, vid behov beredas möjlighet tillkompletterande undervisning och lämplig yrkesutbildning. föreslår att det i skollagen förs in bestämmelser om attskolpliktiga som intas i ett hem för vård eller boende för unga och som intelämpligen kan fullgöra sin skolphkt på något av de sätt som anges i lagens 6kap. i stället skall fullgöra skolphkten genom att delta i undervisning vidhemmet, vilken skall anordnas genom huvudmannens försorg. Vidare bör det -enligt vad som anförs i propositionen - för de inte längre skolpliktigaungdomarna som vårdas i dessa hem dels erbjudas undervisning för att avhjälpaen tidigare, bristfällig skolgång, dels ges möjlighet till yrkesutbildningeller annan utbildning som bygger på . 1 skollagen bör även tas införeskrifter härom. Utskottethar inget att erinra mot vad som i propositionen har förordats om undervisningvid hem för vård eller boende inom och föreslår i enlighet medpropositionen att ifrågavarande lagbestämmelser får bilda en ny paragraf iskollagens inledande kapitel. UbU 1981/82:32 6 Med hänvisning till vad utskottet har anförtföreslår utskottet att antar den av regeringen föreslagna lydelsenav 6 a, 24, 25 och 28a§§ skollagen (1962:319). Ilikhet med föredragande statsrådet anser utskottet att skollagens 50 § medbestämmelser om upplåtelse av skolans mark och lokaler bör upphävas. Medanledning av proposition 1980/81; 107 om den stafiiga skoladministrationen fattaderiksdagen under /81 bl. a. beslut om förenklad instansordningför besvär över beslut av skolmyndighet (UbU 1980/ 81; 38, rskr 1980/81:395).De riktlinjer som gavs i propositionen och vilka godkände avsåg detpå skolans område mycket omfattande regelsystemet i allmänhet och tog intesikte särskilt på skollagen. I föreliggande proposition redovisas mot bakgrundav beslut överväganden och förslag om ändringar i skollagensbesvärsbestämmelser m. m. Idetta sammanhang tar föredragande statsrådet bl. a. upp frågan om slutinstans ifall där länsskolnämnden såsom första instans har fattat beslut om elevområden,basresurser enligt statsbidragssystemet för gmndskolan, gymnasieskolans årligaorganisation och skolenheter. Enligt41 § första stycket och 47 a § tredje stycket skollagen är det normaltlänsskolnämnden som fattar beslut om elevområde. Föredragande statsrådetföreslår - i enlighet med de riktlinjer varom har beslutat - attskolöverstyrelsen (SÖ) i stället för som regeringen blir andra och sistainstans. Såvitt avser beslut om basresurser enligt statsbidragssystemet förgmndskolan samt om gymnasieskolans årliga organisafion och om skolenhetererinrar föredragande statsrådet om att det vid riksdagsbeslutet om riktlinjerför en förenklad instansordning hade förutsatts att beslut av SÖ såsom andrainstans skulle kunna överklagas hos regeringen (tredje instans). Statsrådetkonstaterar nu att det finns sakliga samband mellan dessa frågor och beslut omelevområden. Instansordningen bör därför vara densamma. Enligt föredragandestatsrådets mening finns det inte tillräckliga skäl att ha en tredje instans -regeringen - i dessa fyra frågor. beslut i dessa frågorföreslås därför få överklagas hos SÖ som slutinstans. Imotion 1981/82:2480 anförs bl. a. att det i beslut om filldelning avbasresurser och fastställande av den årliga organisationen i gymnasieskolanryms pohfiska ställningstaganden. Det är därför rimligt att dessa frågor får prövasav regeringen. Det rör sig vidare om ställningstaganden av stor ekonomiskomfattning, varför det enligt motionären även av det skälet är rimligt attregeringen utgör sista instans i dessa ärenden. Motionären är ense medföredragande statsrådet om att beslut om elevområden har samband med frågornaom basresurser, gymnasieskolans årliga organisation och beslut om skolenheter.Beslut i samtliga dessa fyra frågor bör enligt motionären få avgöras avregeringen som tredje och sista instans. UbU 1981/82:32 7 Utskottet erinrar om att syftet med regeringens ochriksdagens beslut om reformering av den statliga skoladministrationen var bl.a. att förenkla administrationen. Decentralisering var härvid en bärandeprincip. Beslut som gällde skolans verksamhet skulle fattas på en nivå som lågnära dem som skulle komma att beröras av besluten. Vidare borde regeringenavlastas ärenden av mindre vikt. Vadgäller beslut om basresurser enligt statsbidragssystem samt omgymnasieskolans årliga organisation och om skolenheter som fattas av SÖ somandra instans har utskottet redan erinrat om att det var fömtsatt att dessabeslut skulle kunna överklagas hos regeringen. Dessa frågor regleras genombestämmelser i förordningar. Utskottet ser i likhet med regeringen ochmotionären ett sakligt samband mellan dessa frågor och frågor om elevområden.De senare regleras såsom framgår av det föregående genom bestämmelser iskollagen. Utskottethar inhämtat att antalet besvärsärenden i de nu aktuella frågorna hosregeringen är tämligen begränsat. Sålunda avgjordes under fiden från den 1januari 1979 t.o.m. utgången av april månad 1982 totalt 20 besvärsärenden somavsåg filldelning av basresurser m. m. samt 4 besvärsärenden som avsåggymnasieskolans organisation och elevområden och som hade beslutats avlänsskolnämnd som första instans. Utskottet kan inte finna att den ringaavlastning för som skulle bli följden av förslaget ipropositionen uppväger olägenheten för de lokala skolmyndigheterna som följerav att de inte kan föra talan i högsta instans i frågor som de finner angelägnaoch av stor vikt. Utskottet erinrar i sammanhanget om vad skoladministrativakommittén anförde om undantag från huvudregeln att besvär överlänsskolnämndsbeslut borde få anföras hos SÖ som enda och slutliga instans,nämligen att undantag borde finnas för de fall, då en önskvärd enhetligbedömning för hela riket inte kan erhållas på annat sätt än att talan fårfullföljas hos regeringen eller då det är väsentligt för utvecklingen påskolområdet att det slutliga avgörandet sker i regeringen (Förenkladskoladministration, SOU 1980:5 s. 182). Någon ändring bör, enligt utskottetsuppfattning, inte ske nu vad gäller bibehållandet av regeringen som slufiiginstans i frågor som avser elevområden, basresurser enligt statsbidragssystemetför samt gymnasieskolans årliga organisation och skolenheter. Medhänsyn till, som tidigare påpekats, att syftet med reformeringen av den. statligaskoladministrationen var decentralisering bör instansfrågan dock följasuppmärksamt. Utskottet föreslår därför att med bifall till motion1981/82; 2480 i denna del och med anledning av proposifion 1981/82: 167 ändrar54a§ förslaget till lag om ändring i skollagen (1962: 319) så att lagmmmeterhåller i bilaga 1 som utskottets förslag betecknade lydelse. Utskottet har iövrigt inget att erinra mot vad regeringen har förordat i fråga om skollagensbesvärsbestämmelser och föreslår att antar den av regeringenföreslagna lydelsen av 53, 54 och 54b §§ skollagen (1962: 319). UbU 1981/82:32 8 bör vidare med bifall till motion1981/82:2480 i denna del och med avslag på propositionen som sin mening geregeringen till känna vad utskottet har anfört om regeringen som sista instansi fråga om beslut som länsskolnämnden fattar om basresurser, gymnasieskolansårliga organisation och skolenheter. De nordiska skol- och undervisningsministrarna i undertecknat en överenskommelse mellan ,, , och om gemensam nordisk arbetsmarknad för klasslärarei gmndskolan. I propositionen föreslås att bemyndigar regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela de bestämmelser somöverenskommelsen kräver. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. att med bifall tillmotion 1981/82:2480 i denna del och med anledning av proposition 1981/82: 167antar förslaget fill lag om ändring i skollagen (1962:319) med den ändringenatt 54a§ erhåller i bilaga 1 som utskottets förslag betecknade lydelse, 2. att beträffanderegeringen såsom sista instans i fråga om beslut som länsskolnämnden fattar ombasresurser, gymnasieskolans årliga organisation och skolenheter med bifalltill motion 1981/82:2480 i denna del och med avslag på proposition 1981/82:167som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, 3. att bemyndigarregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela debestämmelser som överenskommelsen om gemensam nordisk arbetsmarknad för klasslärarei gmndskolan kräver. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), HansNyhage (m), (), (), (), RuneRydén (m), (), (), (), (), Kersfin (), (), ()och (). UbU 1981/82:32 Av utskottetframlagt förslag till ändring i regeringens förslag till lag om ändring iskollagen (1962:319) Beslutsom enligt denna lag har fattat såsom första instansöverklagas hos regeringen genom besvär, om inte annat följer av 54 § andrastycket. Följandebeslut som har fattat såsom andra instans överklagas hosregeringen genom besvär, nämligen 1. beslut enligt 34 § eller 39 a §jämfört med 34 §, 2. beslut enligt 27 § eller 28 a §eller 29 § jämfört med 27 §. Övriga beslut som har fattatenligt denna lag såsom andra instans får inte överklagas. Beslutsom enligt denna lag har fattat såsom första instansöverklagas hos regeringen genom besvär, om inte annat följer av 54 § andrastycket. Följandebeslut som har fattat såsom andra instans överklagas hosregeringen genom besvär, nämligen 1. beslut enligt 34 § eller 39 a §jämfört med 34 §, 2. beslut enligt 27 § eller 28 a §eller 29 § jämfört med 27 §, 3. beslut med anledning avbesvär över länsskolnämndens beslut om elevområde enligt 41 § första stycketeller 47 a § tredje stycket. Övrigabeslut som har fattat enligt denna lag såsom andra instansfår inte överklagas.