bet · G501NU30 · 1981-12-31 00:00:00 — Motion 1981/82:2450 av (), vilken har väckts med anledning av proposition 1981/82:151 om åtgärder motförsurningen, behandlas här såvitt gäller hemställan (2) att [som sinmening] ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om byggandet av enkolhamn som möjliggör import av lågsvavligt kol och av detta skäl ocksåengagerar sig i den planerade kolhamnen i . Motionen har hänvisats till jordbruksutskottet, som idenna del har överlämnat den till näringsutskottet. Motionerna behandlas i övrigtenligt följande: Motion betänkande(n) 1981/82:451 NU1981/82:28, 1981/82:40 1981/82:1053 NU 1981/82:28, 1981/82:40 1981/82:1055 NU 1981/82:40 1981/82:1131 NU 1981/82:23, 1981/82:40, 1981/82:50, 1981/ 82:51, 1981/82:52 1981/82:1135 JoU 1981/82:25, 1981/82:41,1981/82:42; delvis uppskov till /83 1981/82:1140 SkU 1981/82:30, NU 1981/82:40 1981/82:1605 NU 1981/82:27 1981/82:1609 SkU 1981/82:30, NU 1981/82:35 1981/82:1622 NU 1981/82:28 1981/82:2115 NU 1981/82:28 NU 1981/82:30 14 Motion betänkande(n) 1981/82:2123 NU1981/82:28 1981/82:2138 SkU 1981/82:30, NU 1981/82:34, 1981/82:40, 1981/82:50,1981/82:53 1981/82:2450 JoU 1981/82:35 tog ställning till ett förslagfrån regeringen om riktlinjer för energipolifiken fram till omkring (prop. 1980/ 81:90, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381). Ett kraftigt minskatoljeberoende angavs härvid som ett centralt mål. Det gällde också att skapaförutsättningar för en avveckling av kärnkraften i enlighet med utslaget avfolkomröstningen i kärnkraftsfrågan . Statsmakterna tog sikte på ensuccessiv utveckling mot ett energisystem i huvudsak baserat på varaktiga,helst förnybara och inhemska, energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Iett program för energihushållning låg tyngdpunkten på åtgärdersom skulle spara olja. Energihushållningen skulle främjas genom rådgivning,utbildning och information men också genom utnyttjande av prissättningen somstyrmedel. Parallellt härmed skulle ett program för oljeersättning genomföras.I fråga om kärnkraften beslöts om åtgärder för att höja säkerheten vidkärnkraftverken och om en lag som reglerar finansieringen av framtidakostnader för hantering av använt kärnbränsle. Omfattningen och inriktningenav ett nytt treårigt energiforskningsprogram fastställdes. Iriksdagens beslut ingick också att viktiga organisatoriska förändringar skullegenomföras. För uppgifter rörande hantering och förvaring av använt kärnbränsleoch radioaktivt avfall tillkom en särskild myndighet . Ett årsenare skulle dels en central myndighet med uppgifter inom det energipolitiskaområdet, dels ett organ för långsiktiga och övergripande uppgifter inomenergiforskningsområdet träda i funktion. Motsvarande verksamhet har hittillsvarit fördelad på ett flertal olika permanenta och temporära organ. Denoljeersättningsfond som fanns provisoriskt inrättad förutsattes bestå ipermanent form. Vidriksdagsbehandlingen förelåg ett stort antal motionsyrkanden, vilka berördemycket skiftande energipolitiska frågor både inom och utom det ämnesområde somfanns definierat genom propositionen. Riksdagsbehandlingen präglades av relativtstor enighet såvitt gäller de fyra partier som deltog i utskottsbehandlingen.Visserligen avgavs inom näringsutskottet 21 reservationer, varav 16 frånsocialdemokratiskt håll, men dessa gällde mestadels detaljfrågor, i flera fallav organisatoriskt slag. NU 1981/82:30 15 nämnasatt socialdemokraterna ville uppställa strängare krav i samband medintroduktion av kol som bränsle och att centerparfiet ville förbjudauranbrytning i . En omständighet som bidrog till att minskamotsättningarna mellan partierna i olika energipolitiska frågor var att dekunde enas om att begära att regeringen skulle tillsätta en parlamentariskkommitté med uppgift att ytterligare analysera vilka åtgärder som skulle kunnavidtas för att säkra kärnkraftens avveckling och ett fortsatt minskatoljeberoende. Regeringen fattade beslut om en sådan kommitté i oktober 1981.Kommittén benämns energikommitté. Ienlighet med beslut har i budgetpropositionen framlagtsförslag om ny myndighetsorganisation på energiområdet. Dessa förslag har i sinahuvuddelar prövats av efter beredning inom näringsutskottet (NU1981/82:28). har därvid med bifall fill en socialdemokratiskreservafion beslutat att den nya centrala energimyndigheten - statensenergiverk - inte skall inrättas förrän och attoljeersättningsfonden skall inordnas i den centrala energimyndigheten,övergångsvis alltså i statens industriverk. Förra årets beslut om det organ somi budgetproposifionen benämns energiforskningsnämnden står däremot kvar. inleder budgetpropositionens framställning i energifrågor med enöversikt över utvecklingen på energiområdet m. m. Här berörs bl.a. utredningar och annan verksamhet avseende energihushållning samt åtgärderavseende bränsleförsörjningen. Därefter tas vissa övergripande frågor upp. Enav dessa gäller höjning av den särskilda beredskapsavgiften på oljeprodukter.Härom har fattat beslut sedan frågan beretts avnäringsutskottet (NU 1981/82:3 y) och skatteutskottet (SkU 1981/82:30). En avde övergripande frågorna, rörande vidgad ram för bidrag till prospektering efter olja,naturgas eller kol, m. m., kvarstårtill detta betänkande. Vidare behandlas här tolv ohka anslagspunkter. Under enav dessa föreslås att . skall anvisas filll statensvattenfallsverk. Åveni år har under allmänna motionstiden väckts ett stort antal motioner rörandeenergipolifiken. Då de flesta av dessa mofioner behandlas i detta betänkandekommer det liksom sina föregångare att spänna över ettbrett register av energipolifiska frågor. Vissa frågor om utvinning av torv ochalunskiffer tar utskottet upp i betänkandet NU 1981/82:40 om mineralpolitik. Energihushållningoch energiproduktion i allmänhet I inledningen har utskottet sammanfattningsvisredogjort för de riktlinjer för energipolitiken fram till omkring somriksdagen antog . NU1981/82:30 16 Ett par av de motioner i energifrågor som har väckts i årinnehåller yrkanden som uttryckligen går ut på att nu åter skall görauttalanden om riktlinjer för energipolitiken. Utskottet tar här först upp dessamotionsyrkanden och i anslutning till dem några andra yrkanden av såövergripande natur att de lämpligen bör kommenteras i ett avsnitt om allmännariktlinjer. Moderata samlingspartiet har liksom vid några tidigareriksmöten samlat sina synpunkter på aktuella samhällsfrågor i en omfattandeparfimotion (1981/82:2018). I den anslutande motionen 1981/82:2051 begärpariiet bl. a. att skall som sin mening ge regeringen till känna vadsom i den förstnämnda motionen - under - haranförts om riktlinjer för energipolitiken. De synpunkter som motionärerna åberopar kan sammanfattaspå följande sätt. Energikostnaderna måste realt pressas ned. Introduktion avnya, dyra och outvecklade energikällor kan direkt motverka strävandena attåtervinna balansen i samhällsekonomin. Staten bär ansvar för attenergiförsörjningen tryggas. Ett starkt selekfivt engagemang från dess sida kanleda till att energisystemet får en felaktig inriktning. För attenergiförsörjningen skall tryggas till lägsta kostnad måsteenergiföretag och enskilda få arbetsro. En ökad marknadsanpassning innebär enbättre resurshushållning än statlig detaljplanering. Subventionsinslagen inomenergiområdet bör successivt nedbringas. De bör så långt möjligt ersättas avåtgärder inriktade på att ge utrymme på kreditmarknaden. När det gällerenergiproduktion och energihushållning skall staten ange ramarna, t. ex. imiljöhänseende, men utnyttja den kunskap som har byggts upp inom kommuner ochföretag. Ett decentraliserat ansvar för energiförsörjningen medverkar bäst tillden flexibilitet som osäkerheten kräver. I detta sammanhang vill utskottet också uppmärksamma ettannat förslag till uttalande av som framförs i samma motion.Motionärerna vill att skall som sin mening ge regeringen till kännavad de anför om introduktion av kol. I huvudsak är detta att motionärernabetonar vikten av att den beslutade kolintroduktionen kommer till stånd. Utankol finns det, anför de, ingen möjlighet att reducera det svenska oljeberoendetpå det sätt som har beslutat. Motionärerna säger också attmiljöförstöringen från oljeanvändningen kommer att fortsätta om miljökraven skulleskärpas ytterligare på ett sådant sätt att kolintroduktionen inte kommer tillstånd. vill att skall ansluta sig till deriktlinjer för energipolitiken med avseende på energihushållning,energikvalitet och utveckling av inhemska alternativa energikällor som anges ipartimofionen 1981/82:1053. De mera övergripande synpunkterna i denna motion ärföljande. Hushållning med energikvalitet är en viktig förutsättning föreffektiv energianvändning. Bränsleeffektiviteten är en försummad faktor. Det ärviktigt att utvecklingen av de alternativa energikällorna drivs vidare med all NU1981/82:30 17 Särskilt angeläget är att åstadkomma ett fungerandedistributions- och marknadssystem för fasta bränslen. Några andra punkter i vad motionärerna anför får ocksåanses vara avsedda att inbegripas i det begärda riksdagsuttalandet.Energiforskningsprogrammet måste fullföljas med nuvarande inriktning, sägs deti motionen. Åtgärderna för att spara energi i befintlig bebyggelse måstefullföljas. Oljeersättningsfondens låneregler bör bättre anpassas också försmåindustrins, jordbrukets och hantverkets behov. Årstidsvariationerna ielförbrukningen bör genom taxepolitiken utjämnas så långt möjligt. I de resonemang som utskottet här har refererat finnselement av olika slag. Delvis rör det sig om ett understrykande av principersom det råder relativt stor enighet om och som också kom till enhälligt uttrycki beslut om riktlinjer för energipolitiken. Men delvis är det fråga omtonviktsmarkeringar av mera kontroversiellt slag. Moderata samlingspartietssynpunkter på miljökrav i samband med kolintroduktionen är ett exempel pådetta. De kontroversiella elementen aktualiseras också i andra, mera specifikasammanhang. Så har den just berörda frågan om miljökrav vid kolintroduktionbehandlats i jordbruksutskottets betänkande 1981/82:35 om åtgärder motförsurning i vilket en rad reservationer förekommer. I det ärende harnäringsutskottet avgett yttrande (NU 1981/82:7 y). har beslutat iärendet den 18 maj 1982.När det gäller förslag till riktlinjer förenergipolitiken nöjer sig utskottet med att genom de referat som har lämnatsvidarebefordra de berörda partiernas principdeklarationer. Utskottet avstårfrån att söka ur de refererade allmänna resonemangen skilja ut kontroversiellapunkter och närmare kommentera dessa. På grundval bl. a. av andra yrkanden isamma motioner tar utskottet i det följande upp olika specialfrågor. Vid denbehandlingen ges klart uttryck åt förekommande meningsskiljaktigheter. nu har anfört utmynnar formellt i förslag om att de tre förut angivnamotionsyrkandena - två i motion 1981/82:2051 (m) oeh ett i motion 1981/82:1053(c) - skall avslås av . Till de allmänna riktlinjernas område hänför utskottetockså det inledande yrkandet i kommunisternas motion1981/82:1140, enligt vilket skall uttala att överskottet av elströmfrån kärnkraftverken inte får förhindra introduktionen av nya och alternativaenergikällor inom värme-och elförsörjningen. Som framgår av inledningen i detföregående har genom förra årets riktlinjebeslut tagit ställning fören successiv utveckling mot ett energisystem i huvudsak baserat på varaktiga,helst förnybara och inhemska, energikällor. Utskottet ser ingen anledning förriksdagen att komplettera detta uttalande på det sätt som anges i det berördayrkandet i mofion 1981/82:1140 (vpk). Denna motion avstyrks följaktligen i nuangiven del. 2 1981/82. NU 1981/82:30 18 Utredning,redovisning och lagstiftning De energipohtiska riktlinjer som antogförra året gäller, som inledningsvis har sagts, fiden fram till omkring år1990. I propositionen om dessa riktlinjer (prop. 1980/81:90) förekom emellertidockså ett mera långsiktigt perspekfiv. För tiden borde,uttalades det, siktet vara inställt på att energianvändningen skall hållas påen oförändrad nivå. Detta ingår sålunda i förutsättningarna för denenergipolitik som statsmakterna nu för. socialdemokratiska partimotionen 1981/82:1609 citeras (s. 22) ett uttalandeav samma innebörd vilket gjordes redan i en proposifion (1975:30) som den senastesocialdemokrafiska regeringen lade fram. Det var socialdemokraternas meningatt i regeringsställning inför senare energipolitiska beslut utarbeta ettunderlag som skulle redovisa de olika konsekvenserna på samhällslivets områdenav detta mål, sägs det nu i motionen. I motionen kritiseras regeringen för attännu inte ha redovisat ett sådant underlag. Det föreslås att skallhos regeringen begära en skyndsam redovisning av de samhällsekonomiskakonsekvenserna m. m. av en varaktig icke-tillväxt i energianvändningen. Ettliknande motionsyrkande behandlades . (NU 1978/79:60s. 33 f.) anförde då att syftet med yrkandet var tillgodosett. I denproposition om riktlinjer för energipolitiken som förelåg redovisades nämligenatt programmet Allmänna energisystemstudier m. m. i energiforskningsprogrammetskulle inrymma studier av effekter för samhället i stort av olikaanvändningsnivåer, inkl. en varaktig icke-fillväxt i energianvändningen. ProgrammetAllmänna energisystemstudier omfattar, enligt de rikthnjer som presenteradesför (prop. 1980/81:90 bilaga 1 s. 507 f.), forskning ochstudier som analyserar energipolitikens möjligheter och begränsningar.Delegationen för energiforskning (DFE), som svarar för programmet, har angettinre och yttre förutsättningar för energisystemets utveckling såsom enhuvudgrupp av de problem som programmet skall belysa. Som exempel på pågåendeverksamhet har DFE nämnt bl. a. energiframtidsstudier och forskning omlångsiktiga omställningsproblem. Utskottet vill också erinra om att 1981 årsenergikommitté enligt sina direktiv skall belysa de ekonomiska konsekvensernaför samhällsekonomin i stort och för staten, kommuner, företag och enskilda avde åtgärder som de föreslår samt belysa dessa åtgärders effekter påsysselsättningen. Mot här angivna bakgrund räknar utskottet med att en sådanredovisning som begärs i mofionen kommer att framläggas inom en någorlunda snarframfid utan att behöver göra någon särskild framställning tillregeringen. Utskottet anser sig således kunna föreslå att motion 1981/82:1609(s) i angiven del lämnas utan åtgärd. I centerpartietspartimofion 1981/82:1053 föreslås begära att NU1981/82:30 19 regeringen lämnar en samlad redovisning av denfaktiska utvecklingen beträffande de alternativa energikällorna. Dennaredovisning skulle, menar motionärerna, eventuellt kunna ingå ibudgetpropositionen. Utskottet konstaterar att årets budgetpropositioninnehåller en rad uppgifter om sådana energikällor som motionärerna avser.Dessa uppgifter är emellertid tämligen knapphändiga och spridda på olika håll iframställningen. En fylligare och mera samlad redovisning skulle otvivelaktigtvara av värde. Utskottet lämnar öppet i vilken form en sådan redovisning börges men förutsätter att regeringen inriktar sig på att tillgodose det nämndaönskemålet på lämpligt sätt. Någon särskild begäran härom enligt yrkandet imotion 1981/82:1053 (c) finner utskottet inte erforderlig. I motion 1981/82:1609 (s) påyrkas vidare, en utredning somsnabbt skall göra en översyn av lagstiftning, normer m. m. med sikte på attinförandet av alternativa energikällor skall underlättas. a. lagstiftning av betydelse för solvärmeutnyttjandet, frågor omallmänförklaring av mindre anläggningar än som normalt avses med fjärrsystem,krav på s. k. lågtemperatursystem samt bättre instrument för att kommunerna påett verkningsfullt sätt skall kunna förhandla med industrin om spillvärmetillgången. Liksom motionärerna vill utskottet framhålla betydelsen avlämpligt utformade lagbestämmelser till stöd för införandet av alternativaenergislag. Förslag om sådan lagstiftning inom området har också framlagts påsistone, till en del efter det att motionen väcktes. Så har exempelvis den s.k. Grafströmska utredningen i betänkandet (1981:94) Energisamverkan statkommun-näringslivföreslagit en energihushållningslag, som skall vara tillämplig i fråga omenergiplanering, energifillförsel och energianvändning inom näringslivet. Ettviktigt lagstiftningskomplex behandlas i energiskattekommitténs nyligenavlämnade betänkande (SOU 1982:16) Skatt på energi. Det bör vidare erinras omatt energikommitté i samband med att den belyser olika handlingsvägarför att säkerställa avvecklingen av kärnkraften också skall överväga nödvändigastyrmedel. Utskottet vill i anslutning till vad motionärerna anför understrykavikten av att regeringen håller ett samlat grepp över den lagstiftning som ärav betydelse för införande av alternativa energislag. Någon särskild utredningi enlighet med det berörda yrkandet i motion 1981/82:1609 anser sig utskottetinte ha skäl att förorda. kommunisterna framställer i motion1981/82:1140 önskemål om en energihushållningslag som skall ge de styrmedelsom krävs för att garantera genomförandet av energihushållningsplanen. Ettannat yrkande i motionen avser inrättandet av en särskild koncessionsnämnd meduppgift att främja en industriell utveckling som tillvaratar bästa kändaenergisnåla teknik och som i övrigt tillgodoser kraven på hushållning medråvaror, energi oeh miljö. NU1981/82:30 20 Ett förslag tillenergihushållningslag har, som nämnts, framlagts av . bör enligt utskottets mening avvakta regeringensfortsatta beredning av detta förslag och följaktligen avslå de båda nämndayrkandena i motion 1981/82:1140 (vpk). I enlighet med resultatet av folkomröstningen ikärnkraftsfrågan våren kort därefter om det fortsatta kärnkraftsprogrammet i . Utöver de tolv reaktorer som var i drift, färdiga eller under arbete skulle ingen ytterligare kärnkraftsutbyggnad förekomma. Den tekniska livslängden för reaktorerna bedömdes vara . Säkerhetssynpunkter skulle avgöra i vilken ordningsföljd reaktorerna skulle tas ur drift. Den sista reaktorn skulle stängas . Enligt dessa riktlinjer fullföljs nudet tidigare antagna kärnkraftsprogrammet. förbereds åtgärder som skall säkra kärnkraftens avveckling. energikommitté spelaren viktig roll i detta sammanhang. En rad motioner gäller olika aspekter på kärnkraften -bränsleförsörjning, förutsättningarna för idrifttagning av kärnkraftreaktorer,kärnkraftsprogrammets omfattning, avtappning av hetvatten föruppvärmningsändamål, säkerhetsåtgärder, hantering och förvaring av använtkärnbränsle. Dessa mofioner tas upp i detta avsnitt tillsammans med någraförslag i budgetproposifionen om anslag inom kärnkraftsområdet. I mofion 1981/82:1934 (c) begärsatt regeringen skall uppdra åt en fristående ekonomisk expertgrupp attanalysera de samhällsekonomiska förutsättningarna för det fortsatta programmet.Mofionen anknyter till en interpellation (1980/81:125) som huvudmotionären. 1981 riktadetill ekonomiminister men som besvarades (RD 1980/81:124 s. 50 f.) av statsrådet såsom ansvarig för energifrågorna inom regeringen. I interpellationen frågades om man inom regeringen hade gjort någon analys av den samhällsekonomiska lönsamheten i de investeringar, inkl. följdinvesteringar, som återstod i kärnkraftspro grammet och om ekonomiministern i så fall ville för redovisa de samhällsekonomiska motiven för kärnkraftsprogrammets fullföljande mot bakgrund av vad som var bekant om elbehovets utveckling. I interpellations svaret sades sammanfattningsvis att regeringen vid en samlad bedömning inte hade funnit samhällsekonomiska motiv för att byggandet av kärnkraft blocken och 3 skulle avbrytas. Den elenergi som de båda anläggningarna beräknades producera kunde på olika sätt ersätta olja, och detta var från samhällsekonomisk synpunkt mycket angeläget. Dessa resonemang utvecklades vidare i ett svar den 25 marsi år på en fråga (1981/82:275) i . Statsrådet då en beräkning av de intäkter och kostnader som en laddning av deåterstående tre NU1981/82:30 21 reaktorerna skulle föra med sig. Beräkningen visade på ettöverskott av ca 1 500 milj. kr. , vilket medför att det, då reaktorernaär byggda, är billigare att ta dem i drift än att inte göra det. Utom till interpellationsdebatten och till vad nu sagtsvill utskottet hänvisa till energikommittés arbete. Kommittén skallföreslå en plan för kärnkraftens avveckling. Den skall, i detta sammanhang someljest, belysa de samhällsekonomiska konsekvenserna av de åtgärder denföreslår. Utredningsarbetet bör således kunna bidra med kunskap på det områdesom motionärerna åsyftar. Utskottet finner inte någon särskild åtgärd medanledning av motion 1981/82:1934 (c) motiverad utan avstyrker denna. Från vänsterparfiet kommunisternassida framförs förslag om en kraftig nedskärning av kärnkraftsprogrammet. Ipartimotionen 1981/82:1140 begärs ett uttalande av att reaktorernaForsmark 3 och 3 t. v. inte bör laddas. En enskild ledamot av partigruppenlåter sin satiriskt präglade motion 1981/82:1056 utmynna i förslag att Forsmark3 skall tas i anspråk som energimuseum och att kärnkraftsanläggningen iForsmark skall omvandlas till turist- och rekreationsanläggning. Enligtpartimotionen bör vidare tas ur drift och övrigakärnkraftverk "användas så litet som möjligt". Utskottet hänvisar, liksom i motsvarande sammanhang förraåret, till att det nuvarande kärnkraftsprogrammet överensstämmer med resultatetav folkomröstningen och med beslut av samma är. Därmedavstyrker utskottet de nu nämnda motionsyrkandena. Utskottet vill tillägga attanvändande "så litet som möjligt" torde från ekonomisk synpunkt varaen olämplig princip. marknadsför enkärnvärmeanläggning - utan elproduktion - som benämns Secure. I samband medbehandlingen av proposition 1979/80:170 om vissa energifrågor - med anledningav folkomröstningen i kärnkraftsfrågan - avslog ett motionsyrkande omatt skulle göra ett uttalande av innebörd dels att värmeförsörjningeni svenska kommuner inte skulle få ske med hjälp av anläggningar av typ Secure,dels att bridreaktorer inte skulle få byggas i . Näringsutskottetanförde härom bl. (NU 1979/80:70): "Utskottet konstaterar attresultatet av folkomröstningen innebär att byggande av Securereaktorer ellerbridreaktorer inte skall förekomma i ". Detta uttalande citeradeindustriminister . Åsling när han (RD 1981/82:69 s. 102)besvarade en interpellation (1981/82:109) om åtgärder mot marknadsföringen avSecure. Han tillade att det för uppförande, innehav eller drift av atomreaktorfordras tillstånd enligt atomenergilagen (1956:306) och drog slutsatsen:"Mot denna bakgrund torde några Secure-anläggningar inte komma att byggasi ." När interpellationssvaret avlämnades förelåg redan motion1981/82:1140 (vpk), där ett yrkande är att skall uttala att allutveckling och allt NU1981/82:30 22 arbete med kärnvärmereaktorn bör stoppas. Utskottet avstyrker detta motionsyrkande, eftersom någraförutsättningar för introduktion av Secure-anläggningar i inte nuföreligger, såsom framgår av den redogörelse som just har lämnats. Tillverkningav Secure-anläggningar är emellertid fullt förenlig med gällande rätt.Utskottet finner inte att har anledning att göra något ingripande föratt sådan tillverkning - med sikte på exportmarknaden - skall förhindras. I statsbudgeten finns ettförslagsanslag. Ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer, frånvilket utbetalas ersättning till och statensvattenfallsverk för försenad idrifttagning av kärnreaktorerna ochForsmark 2 resp. och . I budgetpropositionen föreslås(punkt E 7) att detta anslag för det kommande budgetåret skall bestämmas till215 milj. kr. kommunisterna hävdar i sin partimotion1981/82:1140 att förseningskostnaderna faller inom ramen för vad som börbetraktas som normal risktagning om man väljer att satsa på en omstriddverksamhet. Dessa kostnader bör inte betalas av samhället, säger motionärerna. Den försening som det gäller har framtvingats av statengenom den s. k. rådrumslagen, dvs. lagen (1979:335) om förbud mot att underviss tid tillföra kärnreaktorer kärnbränsle. Som utskottet konstaterade hösten1980 i liknande sammanhang (NU 1980/81:23 s. 8) kan inte undandra sigatt anvisa medel för ersättning enligt rådrumslagen.