bet · G501KU10 · 1981-12-31 00:00:00 — Det måste ankomma på de fackligaorganisationerna att fatta beslut i sina egna angelägenheter. Utskottetavstyrker med hänvisning härtill samtliga nu aktuella motionsyrkanden. I motion 1980/81:491 av m. fl. (c)angående folkomröst-ningsinstitutet tas upp en annan fråga som ocksåbehandlat vid upprepade tillfällen . Senast vid föregåenderiksmöte avstyrkte en motion med motsvarande yrkande omen utredning av folkomröstningsinstitutet. Utskottet, som vill erinra om att kommunaldemokratiskakommittén har i uppdrag att utvärdera folkomröstningsinstitutet på kommunalnivå, har inte funnit anledning till annat ställningstagande . Utskottetavstyrker sålunda motion 491. Utskottet avstyrker också förslagen i motionerna 1980/81:645av m. fl. (fp,m,c) och 1980/81:1906 av () om ettgrundlagsskydd för näringsfriheten. Den frågan prövades senast av isamband med behandlingen av proposition 1978/79:195 om förstärkt skydd förmedborgerliga fri- och rättigheter. I propositionen anförde föredragandedepartementschefen att fri- och rättighetsskyddsutredningen, som haft frihetatt pröva olika frågor också vid sidan av sina huvuduppgifter, inte framlagtnågot förslag om grundlagsskydd för näringsfriheten. Enligt propositionen, somutskottet anslöt sig till i denna del, är det lämpligt att erfarenheterna av1976 och rättighetsskyddsreformer avvaktas innan initiativ tas tillytterligare förstärkningar av rättighetsskyddet. Utskottet finner inte nuanledning till annat ställningstagande än det som gjordes 1979. I motionerna 1980/81:1511 av () och ArneGadd (s), 1980/81:1117 av () och () samt 1980/81:221 av m. fl. (vpk) tas upp olika frågor med anknytning tillvalsystemet. I motion 1511 hegän en översyn av valkretsindelningen'\%yixe attförbättra förutsättningarna för majoritetsbildningen i kammaren. I motion 1117föreslås att regeringen skall ta initiativ till överläggningar mellan partiernaför att få till stånd ett system med personval. I motion 221 begärs enutredning angående slopande av spärreglerna vid val till riksdag och landsting. Det riksproportionella valsystemet infördes i samband medenkammarre-formen. Det rådde då stor enighet om att valsystemet bör utformas såatt det i största möjliga utsträckning skapar proportionell rättvisa. Samtidigtställde sig bakom föredragande departementschefens uttalande i propositionenatt en rättvis fördelning av mandaten inte får köpas till priset av ettvalsystem som uppmuntrar till partisplittring och därigenom riskerar att KU1981/82:10 21 förlama handlingskraften hos de demokratiskainstitutionerna. Enligt utskottets mening leder det valsystem som samlade majoritet i vid den partiella författningsreformen till en godavvägning mellan de olika krav som kan ställas på ett demokratiskt valsystem.Utskottet kan med hänsyn härtill inte tillstyrka motionerna 221 och 1511. Beträffande motion 1117 angående ett förslag tillpersonval vill utskottet erinra om sitt ställningstagande till en motion medmotsvarande yrkande vid föregående . Utskottet pekade då på attpersonvalsutredningens förslag inte var enigt och att remissopinionen var sådanatt förslaget inte utan vidare bearbetning kan läggas till grund för att nyttvalsystem. Utskottet avstyrkte motionen med den ytterligare motiveringen attfrågor rörande valsystemet bör beslutas under största möjliga enighet.Utskottet finner inte anledning att inta annan ståndpunkt . Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet även motion 1117. I motionerna 1980/81:651 av m. fl. (s)och 1980/81:867 av m. fl. (vpk) tas upp frågan om rösträtt för invandraresom inte är svenska medborgare. I den sistnämnda motionen begärs att förslagskall läggas fram av regeringen om rösträtt för invandrare vid riksdagsvalen. Imotion 651 föreslås att en parlamentarisk utredning skall tillsättas meduppgift att sammanfatta och bedöma olika studier av invandrarnas deltagande idet politiska arbetet. Till utredningens uppdrag bör också föras uppgiften attutreda frågan om rösträtten kan vidgas ytterligare och även omfattariksdagsvalet. Frågan om rösträtten för invandrare som inte är svenskamedborgare bör eller kan utvidgas till att omfatta även riksdagsvalet har,liksom det utredningsförslag som framförs i motion 651. prövats av riksdagenvid ett flertal tillfällen. har följt avstyrkandeyttranden och avslagit motionerna. Vid föregående erinrade utskottetom att kvalifikationstiden för att erhålla svenskt medborgarskap så sent som1976 avkortats från tre till för medborgare från de nordiska ländernaoch från sju till för övriga utländska medborgare. Utskottet ansåg attinnehållet i medborgarskapet skulle tunnas ut i alltför hög grad om sambandetmellan rösträtten och medborgarskapet bröts på det sätt som föreslogs imotionerna. Beträffande utredningsförslaget pekade utskottet på de utredningarsom redan genomförts eller som pågår t. ex. inom invandrarverket, statistiskacentralbyrån samt expertgruppen (A 1975:05) för invandringsforskning. Utskottettog också upp den då tillsatta invandrarpolitiska kommittén (A 1980:04)och erinrade om att denna enligt sina direktiv skall utvärdera effekten av dereformer som genomförts bl. a. i syfte att vidga invandrarnasmöjligheter till politiskt inflytande. De argument som föranlett att vid flera tidigaretillfällen avslå motionsförslag av motsvarande innebörd som de vilka nubehandlas är enligt KU 1981/82:10 22 utskottets mening fortfarande aktuella. Utskottet kan försin del inte nu se anledning till ett annat ställningstagande än vid föregåenderiksmöte och avstyrker sålunda motionerna 651 och 867, I motion 1980/81:860 av m. fl. (c)hemställs att skall begära en parlamentarisk utredning med uppgiftatt utarbeta förslag till ett system med allmänna val , omläggning avbudgetåret samt även i övrigt om en reformering av arbetsformerna i riksdagen.I motionen pekas bl. a. på de svårigheter som arbetsformerna i skaparför ledamöternas strävan att fullgöra sina uppgifter i och samtidigtbevara en nära och kontinuerlig kontakt med partimedlemmar och allmänhet ivalkretsarna. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att arbetsschema och arbetsformer i övrigt utformas så attriksdagens ledamöter kan svara upp mot de krav från olika håll som ställs pådem i en modern representativ demokrati. Arbetsformerna i har ocksåvarit föremål för översyn i olika sammanhang . Senast vidföregående presenterade en inom tillsattarbetsgrupp vissa förslag till förändringar vad gäller arbetsplaneringen somtalmanskonferensen ställt sig bakom. Enligt utskottets mening är det väsentligtatt det arbete som bedrivits inom arbetsgruppen fortsätter med syfte attåstadkomma de ytterligare förändringar som kan visa sig erforderliga. Vad gäller de i motionen framförda förslagen om enövergång till vårval och en omläggning av budgetåret vill utskottet erinra omatt dessa frågor prövats i olika sammanhang, t. ex. av grundlagberedningen,budgetutredningen och grundlagskommittén. Dessa överväganden har inteföranlett förslag till ändrad ordning. En övergång till vårval och kalenderårsbudget skulleinnebära betydande förändringar i den statliga verksamheten i övrigt.Förbättringar av arbetsformer och ledamöternas arbetsförutsättningarbör därför enligt utskottets mening i första hand sökas genom mindregenomgripande reformer. Utskottet avstyrker med hänvisning till det anfördamotionsyrkandet. I motion 1980/81:1123 av () hemställsatt riksdagsordningen ändras så att det krav som finns i RO 3 kap. 2 § attproposition med förslag om nytt eller väsentligt höjt anslag också skallinnehålla en uppskattning av framtida kostnader för det ändamål som förslagetavser, utvidgas till att gälla även sådana propositioner som innehållerriktlinjer för viss statsverksamhet (RF 9 kap. 7 $). har berett finansutskottettillfälle att yttra sig över motionen. anför i sitt yttrandeatt det torde finnas en rad exempel på riksdagsbeslut om riktlinjer för vissstatsverksamhet som fått mycket betydande kostnadskonsekvenser utan att dessanärmare redovisats i KU 1981/82:10 23 propositionen och inte heller klarlagts vid beredningen iriksdagen. Detta bör enligt finansutskottet inte accepteras. Noggrannakostnadsuppskattningar är nödvändiga för att ett förslag skall ansestillräckligt berett. Ett stadgande i riksdagsordningen kan visserligen i siginte garantera att den fullständiga effekten av ett förslag kan överblickas förlång tid framöver, men ett sådant stadgande bör enligt finansutskottet ledatill att beredningen blir så långt möjligt fullständig. Finansutskottettillstyrker med hänvisning till det anförda motionens förslag. I samband därmedanför utskottet också att samma behov av underlag och analys av de långsiktigaeffekterna av riksdagsbeslut föreligger i fråga om beslut som gäller ändradeinkomster för staten. uppmärksammade under granskningenav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning vid 1980/81års tillämpningen av de nuvarande reglerna i RO 3 kap. 2 §. Utskottetanförde i samband därmed att det i många fall kan vara svårt att bedömakostnaderna på . Detta får dock inte hindra att så långt möjligt enredovisning lämnas av ett nytt och väsentligt höjt anlags framtida konsekvenser. En ändring av riksdagsordningen av det slag som föreslås imotionen och som finansutskottet tillstyrkt ligger helt i linje med denuppfattning om betydelsen av tillförlitliga kostnadsbedömningar som föranleddeutskottets granskning vid föregående av regeringens praxis beträffandedessa frågor. Utskottet tillstyrker sålunda motion 1123. Någon ytterligareskärpning av kravet på ekonomiska beräkningar av det slag som finansutskottetaktualiserar i sitt yttrande vad gäller inkomstbesluten är utskottet däremotinte berett att nu ställa sig bakom. Ändringen i riksdagsordningen föreslås träda i kraft den 1juli 1982. De nya bestämmelserna kan då beaktas vid förberedelserna till detbudgetarbete som startar inom . Enförutsättning för att lagändringen skall kunna träda i kraft vid denna tidpunktär att beslutar om ändringen med den majoritet som krävs enligtbestämmelserna i 8 kap. 16 § regeringsformen. attriksdagen avslår motion 1980/81:342, 2. beträffande kollektivanslutningtill politiskt parti m. tn. a) 1980/81:398, b) 1980/81:493, c) 1980/81:496. d) 1980/81:1119. KU1981/82:10 24 3. beträffande folkomröstningsinstitutet attriksdagen avslår motion 1980/81:491, 4. beträffandegrundlagsskyddad näringsfrihet attriksdagen avslår motionerna 1980/81:645 och 1980/ 81:1906, 5. beträffandeöversyn av valkretsindelningen att avslår motion 1980/81:1511, attriksdagen avslår motion 1980/81:1117, 7. beträffandespärreglerna i valsystemet att avslår motion 1980/81:221, 8. beträffandevidgad rösträtt för invandrare sotn inte är svenska rtiedborgare a) 1980/81:651, b) 1980/81:867, 9. beträffande riksdagensarbetsformer m. m. att avslår motion 1980/81:860, 10. beträffande kostnadsberäkningar i riktlinjepropositioner attriksdagen med bifall till motion 1980/81:1123 antar det i bilaga 1 till dettabetänkande intagna förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen. Närvarande: (), (),(), (), (), Per (),(), (), (), (), (), (), ()', JanPrytz (m) och ()-*. ' Vid beslut under mom. 8-10 har () ersattSture . -Ejnärvarande vid justeringen. ' Ejnärvarande vid behandling av punkterna 1-3. KU1981/82:10 25 Kollektivanslutning till politiskt parti m. m. (mom. 2) (), (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 20 som börjar med "Även denna" och slutar med"aktuella motionsyrkanden" bort ha följande lydelse: har vid upprepade tillfällen i uttalanden tagitavstånd från metoden att kollektivansluta medlemmar till politiskt parti. Dådessa uttalanden ännu inte lett till konkreta åtgärder i syfte att avskaffakollektivanslutningen är det nödvändigt att klargör sinprincipiella uppfattning om åsiktsfrihetens innebörd i detta avseende i ettdemokratiskt samhälle. Det bör ske genom att ånyo ställer sig bakomdet uttalande som gjordes vid föregående . Individens rätt att fritt och självständigt väljapolitiskt parti är grundläggande för demokratin. Utskottet kan därför avprincipiella skäl inte acceptera kollektiv anslutning av människor tillpolitiskt parti. Ett sådant system strider mot den åsiktsfrihet som gällandegrundlag utgår från såvitt gäller de medborgerliga fri- och rättigheterna. Reservationsrätten för den enskilde förändrar ingenting idenna demokratiskt grundläggande fråga. Den tvingar den enskilde attoffentligt avslöja vilket parti vederbörande inte vill tillhöra. Det finns anledning att understryka att ett riksdagensuttalande mot kollektivanslutning på intet sätt riktar sig mot fackligaföreningars rätt att själva besluta om egna angelägenheter. Denna rätt skallsjälvklart vara orubbad. Däremot riktas uttalandet till det parti -socialdemokraterna - som registrerar som medlemmar andra än dem somindividuellt sökt medlemskap i partiet. Nuvarande missförhållanden bör, som vid fleratillfällen tidigare uttalat, bringas att upphöra i första hand genom åtgärderfrån partiets egen sida. Utskottet konstaterar att uttalande ännuinte efterföljts. Då individens rätt att själv avgöra medlemskap i politisktparti har utomordentligt stor principiell betydelse i en demokrati, börriksdagen ånyo göra ett uttalande i denna fråga. dels att utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffandekollektivanslutning till politiskt parti ni. a) medbifall till motion 1980/81:398 godkänner vad utskottet uttalat i frågan, b-d)(=utskottet) KU1981/82:10 26 Kollektivanslutningtill politiskt parti m. m. (mom. 2) AndersBjörck, Per och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 20 som börjar med "Även denna" och slutar med"aktuella motionsyrkanden" bort ha följande lydelse: En grundläggande princip för vårt demokratiskasamhällssystem är att var och en har rätt att fritt och självständigt väljaåskådning och därmed politisk partitillhörighet. Trots detta tillämparemellertid det socialdemokratiska partiet ett system som klartstrider mot denna princip genom att partiet erhåller övervägande delen av sinamedlemmar genom kollektiv anslutning. Befrielse från medlemskapet kanvisserligen vinnas genom reservationsrätten. Utnyttjande av denna innebär dockatt vederbörande tvingas röja sin politiska uppfattning. Detta strider motgrundlagens regler om de medborgerliga fri- och rättigheterna, som vilar på denuttryckliga förutsättningen att åsiktsfriheten skall respekteras och värnas. Utskottet vill erinra om att vid sju tillfällenbestämt tagit avstånd från systemet med kollektivanslutning. Då dessa upprepade uttalanden från sida motkollektivanslutningen inte respekteras eller kommer att respekteras av detsocialdemokratiska partiet måste frågan lösas genom lagstiftning utformad påett sådant sätt att kollektivanslutning såväl direkt som indirekt t. ex. genomatt juridiska personer blir medlemmar i ett politiskt parti omöjliggörs. Mot ensådan åtgärd har riktats den invändningen att ett förbud i lag motkollektivanslutning skulle utgöra ett ingrepp i föreningsfriheten. Utskottetanser denna invändning ohållbar, då denna frihet ej kan innebära rätt attansluta någon till ett politiskt parti utan vederbörandes samtycke. Medhänvisning till det anförda bör hos regeringen hemställa om förslagtill lagstiftning i ämnet. dels att utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande kollektivanslutningtill politiskt parti m. m. att a) (=utskottet) b) bifaller motion1980/81:493, c) bifaller motion1980/81:496, d) bifallermotion 1980/81:1119. (mom. 3) , och (allac) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 20 som börjarmed "Utskottet, som vill erinra" ochslutar med "avstyrker sålunda motion 491" bort ha följande lydelse: KU1981/82:10 27 I motionen begärs att enparlamentarisk utredning skall tillsättas för behandling avfolkomröstningsinstitutet. Enligt utskottet talar många skäl för attfolkomröstningsinstitutet tas upp till förnyat övervägande. Folkomröstningar är ett värdefullt komplement till denindirekta, parlamentariska beslutsformen. Det finns enligt utskottet en radfrågor som är av sådan karaktär att det finns goda skäl att låta väljarna taställning direkt i en omröstning. Den inriktning på en särskild sakfråga som enfolkomröstning innebär medför också en omfattande redovisning av argument ochfaktamaterial. Genom detta och den allmänna debatten inför en folkomröstningbefrämjas samhällsengagemanget hos gemene man, och insikterna i viktigasamhällsfrågor vidgas. Utskottet vill erinra om att det numera finns möjlighetatt anordna beslutande folkomröstningar i grundlagsfrågor. I andra frågor kanriksdagen besluta om rådgivande folkomröstning. De bestämmelser i författningensom gäller för dessa folkomröstningar är emellertid mycket kortfattade och geringa särskilda regler för beslut utöver att föreskrifter om rådgivandefolkomröstning skall meddelas genom lag. Det innebär att det formellt ärriksdagen som med vanlig majoritet bestämmer om folkomröstning skall komma tillstånd samt hur de frågor skall vara utformade som de röstande skall taställning till. Häri ligger enligt utskottet en väsentlig brist. Det skullebetraktas som allvarliga övergrepp om inte de minoriteter som kan finnas i riksdageni en aktuell folkomröstningsfråga gavs ett avgörande inflytande över hur derasalternativ skall vara utformade. Enligt utskottet bör den folkomröstning som ägde rum 1980i atomkraftsfrågan ha gett omfattande erfarenhet om hur det nuvarande folkomröstningsinstitutetfungerar utöver de erfarenheter som finns från tidigare omröstningar. Det ärenligt utskottets mening angeläget att dessa erfarenheter sammanställs ochutvärderas. En sådan utvärdering bör således komma till stånd. Men det är ocksåpåkallat att på grundval av denna utvärdering ånyo se över utformningen avfolkomröstningsinstitutet som sådant. Denna översyn bör ha som syfte att fåfram förslag till en mer ingående reglering av folkomröstningsinstitutet så attbl. a. brister som ovan påtalats kan undanröjas. Bland de frågor som särskiltbör beaktas i en sådan översyn är om folkomröstningarna även formellt skallgöras beslutande, vilka regler som skall gälla för rätten att ta initiativ tillfolkomröstningar samt hur informationen inför folkomröstningar skallorganiseras och finansieras. dels att utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffande folkoniröstningsinstitutet attriksdagen med bifall till motion 1980/81:491 ger regeringen till känna vadutskottet anfört om folkomröstningsinstitutet, m. m. KU 1981/82:10 28 Översyn av valkretsindelningen (mom. 5) , , , , ochSture (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 20 med "Det riksproportionella" och slutarpå s. 21 med "och 1511" bort ha följande lydelse: Den översyn av valkretsindelningen som begärs i motion1511 skall utgå från det arbete som genomfördes i personvals- ochvalkretsutredningens förslag. Utredningen utarbetade och diskuterade tvåalternativa indelningar med 54 resp. 34 valkretsar. Utredningens förslag varinte enigt. 1 en reservation begärde tre socialdemokratiska ledamöter att deolika valkretsförslagen skulle bli föremål för ytterligare analyser. En indelning av landet i flera och mindre valkretsarskulle som framhålls i motionen kunna innebära nya förutsättningar förmajoritetsbildningen i kammaren. En sådan indelning skulle också leda tillmindre avstånd mellan väljarna och deras företrädare i . mening är det angeläget att de ytterligare analyser somreservanterna i personvals- och valkretsutredningen begärde rörandeverkningarna av en alternativ valkretsindelning kommer till stånd. Det börankomma på regeringen att bedöma i vilka former en sådan utredning skallgenomföras. Vad utskottet anfört med anledning av motion 1511 bör gesregeringen till känna. Förslagom slopade spärregler i valsystemet som föreslås imotion 221 har avslagit vid upprepade tillfällen under senare år.Utskottet ser ingen anledning till annat ställningstagande . Utskottetavstyrker sålunda ifrågavarande motionsyrkande. dels att utskottet under 5 bort hemställa 5. beträffande översyn av valkretsindelningen attriksdagen med anledning av motion 1980/81:1511 ger regeringen till känna vadutskottet anfört angående en översyn av valkretsindelningen. Personval (mom. 6) och (båda fp) anser dels att den del av utskottetsyttrande pä s. 21 som börjar med "Beträffande motion" och slutar med"motion 1117" bort ha följande lydelse: Ett ökat inslag av personval i valsystemet är angeläget.Det föreliggande betänkandet Personval och valkretsindelning (SOU 1977:94) börkunna läggas till grund för en förändring i denna riktning. KU1981/82:10 29 utskottets mening ta initiativ till överläggningar mellanpartierna i syfte att nå enighet om en personvalsreform. dels att utskottet under 6 borthemställa 5. beträffande/7e/'io/u'(7/ attriksdagen med bifall till motion 1980/81:1117 ger regeringen till känna vadutskottet anfört beträffande förslag till personval. Vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenska medborgare , , , , ochLahja Exner (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 21 med "Frågan om" och slutar på s. 22 med"651 och 867" bort ha följande lydelse: Enligt utskottet kan många skäl anföras för attytterligare stärka invandrarnas deltagande i den politiska beslutsprocessen ivårt land. Erfarenheter finns nu från två kommunalval och en folkomröstning, ivilka de 1975 införda rösträttsbestämmelserna tillämpats. Ett flertal studierhar genomförts och redovisats av olika statliga myndigheter och enskildaforskare. En samlad utvärdering av vunna erfarenheter saknas emellertid. Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion 651att det utrednings- och forskningsarbete som bedrivits på detta område bör bliföremål för en samlad bedömning i syfte att pröva vilka ytterligare åtgärdersom krävs för att underlätta för invandrare utan svenskt medborgarskapatt ta aktiv del i det politiska arbetet. Denna uppgift bör anförtros till ensärskild parlamentarisk utredning. En sådan utredning bör också vid sidan av dennahuvuduppgift ges i uppdrag att studera frågan, om rösträtten kan utvidgasytterligare och även omfatta riksdagsvalet. Denna fråga aktualiserar även andraproblem än de som är förbundna med den kommunala rösträtten. Som exempel kannämnas att vissa invandrare kan få rösträtt och bli valbara både till hemlandetsparlament och till den svenska . Frågor av detta slag kräverytterligare överväganden, innan beslut kan fattas om rösträtt för invandrareäven i riksdagsval. Utskottetkan med hänsyn härtill inte tillstyrka yrkandet i motion 687. Vad utskottet anfört med bifall till motion 651 angåendeen parlamentarisk utredning med de uppgifter som framgår av betänkandet bör gesregeringen till känna. KU1981/82:10 30 dels att utskottet under 8 bort hemställa 8. beträffande vidgad rösträttför invandrare sotn inte är .svetiska medborgare att a) med bifall tillmotion 1980/81:651 ger regeringen till känna vad utskottet anfört angående enparlamentarisk utredning rörande invandrarnas deltagande i den politiskabeslutsprocessen m. m., b) avslår motion1980/81:867. arbetsformer m. m. (mom. 9) (), (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 22 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med"det anförda motionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning attarbetsformerna i i flera avseenden inte är tillfredsställande. Imotionen redovisas en rad av de brister som finns. Där visas också på ettövertygande sätt att dessa brister knappast kan avhjälpas utan ganskagenomgripande omläggningar av riksdagsarbetet under riksdagsåret. Deförändringar som kan göras utan sådana omläggningar har en mycket begränsadeffekt. En grundläggande svaghet i den nuvarande ordningen är. sommotionärerna framhåller, att riksdagsåret endast i formell mening börjar påhösten. Som exempel kan nämnas att regeringens budgetförslag, som är underlagför en stor del av arbete, fortfarande framläggs först ochatt den allmänna motionstiden också infaller .