bet · G501JoU35 · 1981-12-31 00:00:00 — Ingahinder möter enligt utskottets uppfattning mot att anslag fill miljöforskningutgår genom energiforskningsprogrammet. Det finns emellerfid skäl attframhålla alt dessa medel i så fall bör administreras av somhar en stor del av ansvaret för miljövårdsforskningen och som byggt upp enomfattande kompetens och en effektiv administrativ forskningsapparat somfungerar i nära samarbete med ett flertal institutioner och forskare inom bl.a. olika universitet och högskolor. Med detta förbehåll har utskottet ingaerinringar mot de förslag som framställts om belysning inom energiforskningsprogrammetav fastmarkskalkningen samt om att detta program bör sättas in i ett störresammanhang och omfatta även skadeförebyggande åtgärder m.m. Uppfattningenatt försurningen lättare skulle kunna bekämpas om man ökade lövskogsarealen påbartskogens bekostnad har framförts i såväl den allmänna debatten som iforskningssammanhang utan att dock kunna beläggas. Enligt västtyskaforskningsrön som utskottet inhämtat fortsätter lövträden att växa på markersom är så försurade alt barrträdens växtkraft upphör. Svenska forskare harobserverat en pH-minskning i bmnjord främst vid plantering av bartträd där detfömt vuxit lövskog. Däremot har man enligt vad utskottet erfarit icke kunnatvisa att marken skulle få störte motståndskraft mot försurningen om bartskogenersätts med lövträd. Forskningen på området fortsätter. Dåriksdagen fattade beslut om ett femtonårsprogram för ersättning avglesa skogar yppades farhågor från bl. a. nalurvårdshåll för JoU1981/82:35 20 att nedhuggningen av glesa skogar och deras återplanteringmed barrträd skulle drabba de hagmarker som återstår och därmed bl.a.ytteriigare minska motståndskraften mot försurningen. Åven om denna frågafrämst har skogspolitisk karaktär vill utskottet i förevarande sammanhangbetona att de skogar som berörs av programmet huvudsakligen är belägna i Norrlandoch består av restbeständ av barrträd. Vid de arealberäkningar som gjorts förprogrammet har områden som är av särskilt intresse av naturvårds- ellerkulturminnesvårdsskäl frånräknats. I samband med skogspolitiska beslutslogs f. ö. fast att hagmarksliknande områden i omedelbar anslutning filljordbruksbebyggelse ingår som en naturiig del i kulturmiljön och bör därföricke utnyttjas för skogsproduktion. Vad gäller frågan om att uppnå en tillfredsställandemineral- och spårämnesbalans i samband med restaurering av försuradedricksvattentäkter är det enligt utskottets mening naturligt att ävenhithörande spörsmål beaktas i forskningssammanhang. Enligt utskottets uppfattning torde samtliga här berördafrågor om forskning och försöksverksamhet, inklusive yrkandet om ettforsknings- och ätgärdsprogram, inrymmas under den verksamhet som förutses iproposifionen i den mån de inte redan behandlas inom ramen för pågående forskningsverksamhet.Någon ytterligare åtgärd med anledning av de nu aktuella motionernasynes därför ej erforderiig. Jordbruksministern anför i propositionen att åkermarken iSverige av växtodlingsskäl bör tillföras mer kalk. Han instämmer därvid i denbedömning som framförts av berörda myndigheter. Kalktillförseln kan ske bådegenom ändrad sammansättning av handelsgödseln och regelbunden kalkning. Imotion 2433 (yrkande 5) (s) yrkas att regeringen låter fastställa normer förkalkning av . Utskottet instämmer i bedömningen att kalkningen avåkermark bör öka. Såsom jordbruksministern framhållit bör det ankomma pålantbruksstyrelsen att i samarbete med övriga berörda organ utarbetaerforderliga riktlinjer för rådgivningsverksamheten. Med det anförda synesmotionsyrkandets syfte väsentligen tillgodosett. Någon ytterligare riksdagensåtgärd med anledning av motionsyrkandet är därför icke påkallad. När det gäller den fortsatta kalkningen av sjöar ochvattendrag anför jordbruksministern att en utvidgad sådan kalkning är nödvändigför att motverka försurningens effekter. Han förordar alt statsbidrag också ifortsättningen skall utgå till kalkning av sjöar och vattendrag. Bidrag börsåsom verken föreslagit kunna utgå med upp lill av kostnaderna. Dådel finns starka lokala intressen bör dessa kunna svara för en högre andel. Iundantagsfall bör liksom högre statligt bidrag kunna utgå.Jordbruksministern förutsätter att kommuner, föreningar, enskildafiskevatlenägare m.fl. kommer att bidra med resterande del av kostnaden.Samtidigt påpekas den möjlighet som kan finnas alt genom eget arbete finansieraden del av kostnaderna som statsbidraget ej täcker. JoU 1981/82:35 21 Enligt motion 2449 (c, s fp, m) borde svårtdrabbade kommuner med många sjöar och låga befolkningstal erbjudas ihöjlighetfå full kostnadstäckning. Utskottet vill för sin del ansluta sig fill denormer för bidragsgivning som formuleras i propositionen. Dessa medger somnyss nämnts atl högre statligt bidrag än enligt normalbestämmelserna iundantagsfall kan utgå. Någon generell regel orn generösare bidragsgivning ienlighet med motionsyrkandet är utskottet inte berett förorda. Motionen börkunna tillgodoses utan någon ytterligare åtgärd. Fråganom kalkfällning i avloppsreningsverk berörs i propositionen. Bakgrunden är attflertalet verk använder aluminium- och järnsalter för den kemiska reningen.Jordbmksministern anför med hänvisning till ochnaturvårdsverkets rapport att möjligheterna fill övergång till kalkfällningeller kalktillsats i avloppsreningsverk noga bör prövas. Han ser det somsärskilt tveksamt att resurser sätts in på spridning av kalk i en sjö somsamtidigt är recipient för ett reningsverk som fäller med aluminium- ellerjärnsaher. Det bÖr i sådana fall prövas om det inte är lämpligare att tillsättakalk i reningsverket och därigenom slippa särskild kalkspridning i sjön. Iförsurningshotade områden där en övergång till kalkfällning i befintligareningsverk innebär en förbättring från försurningssynpunkt bör kostnadenhärför enligt jordbmksministern kunna vara bidragsberättigad. Bidrag bör dockinte utgå med mer än vad som skulle ha beviljats till särskildakalkningsåtgärder inom samma område. Jordbmksministern finner det ocksåangeläget att utvecklingsarbetet på detta område intensifieras. Stora fördelarskulle vinnas om kalkningen kan genomföras i anslutning till reningen avavloppsvattnet. Fråganom övergång fill kalkfällning i reningsverken tas även upp motionsvägen.Enligt motion 2434 (yrkande 2) (m) bör kommunerna stimuleras lill ombyggnad avreningsverken. I motion 2433 (yrkande 7) (s) yrkas att bindande föreskrifter omanvändning av kalk utfärdas. Utskottet ansluter sig fill regeringens bedömningav fördelarna med övergång till kalkfällning. Ett arbete med praktiska fältstudierbör skyndsamt bedrivas med sikte på att få fram praktiskt användbara metoder.Så snart som möjligt bör kommunerna enligt utskottets mening med bidrag ellerpå annat sätt förmås att övergå till kalkfällning eller kalktillsats vidavloppsreningen där så är motiverat i försurningsbekämpande syfte. Med hänsyntill det klart angivna mål för denna verksamhet som satts i propositionen synesnågon ytterligare åtgärd med anledning av motionerna icke behövlig. Enligtpropositionen bör planeringen av kalkningsverksamheten ske länsvis och utgåfrån vattensystemen. bör få huvudansvaret förkalkningsplaneringen inom länet och därvid svara för att en plan eller ettprogram för kalkningsverksamheten för länet tas fram. 1 planen, som bör utformasi nära samarbete med länets kommuner och så långt möjligt integreras medkommunernas miljövårdsplahering, bör redovisas en prioritering av de åtgärdersom bör vidtas. Planeringen bör omfatta även andra JoU 1981/82:35 22 eventuelltlämpliga åtgärder mot försurningens effekter än kalkning. Samarbete vidplaneringen bör självfallet också ske såväl med andra berörda regionala ochlokala organ såsom fiskenämnd och fiskeriintendent, lant-bmksnämnd samt skogsvårdsstyrelsesom med olika intresseorganisa-fioner. Med hänsyn till atl vattensystemen oftasträcker sig över länsgränser är också kontakter med angränsande lännödvändiga. Imotion 680 (s) föreslås en plan för kalkningsverksamheten av sjöar ochvattendrag. Enligt motion 1425 (c) bör länsstyrelserna ges i uppdrag alt isamarbete med , lantbruksnämnden, fiskenämnden ochkommunerna göra länstäckande inventeringar och upprätta aktionsprogram motförsurningen. Utskottetvill för sin del särskilt understryka vikten av att vattensystemen bör utgöragrund för kalkningsplaneringen. Länsstyrelserna bör därför nära samarbeta medvarandra beträffande åtgärder mot försurningen inom de vattensystem som berörtvå eller flera län. Propositionen föranleder i denna del ingen erinran frånutskottets sida. De önskemål som framförs i motionerna 680 och 1425 synestillgodosedda genom propositionen. De bör därför icke föranleda någonytterligare åtgärd. Jordbruksministernanför att försurningsproblemels karaktär av ett allmänt miljöproblem gör detnaturligt alt ge såsom central myndighet på miljövårdsområdetett samordnande ansvar för centrala uppgifter i samband med kampen motförsurningen. Flera andra myndigheter har emellertid vikliga uppgifter isammanhanget. Frågor rörande försurningen av skogsmark och berörsåledes och lantbmksstyrelsen. Också den sakkunskap som finnsinom bl. a. bör tillgodogöras. När det gällerkalkningen av sjöar och vattendrag framhålls särskilt att den erfarenhet ochexpertis som och då bl. a. fiskeriintendenlorganisafionen har börutnyttjas. Enligtmotion 236 (s) bör ett statsbidragssystem för stöd lill kalkning utformas. Ansvaretför verksamheten på central nivå bör enligt motionen ligga hosnaturvårdsverket. Utskottetfinner i likhet med jordbruksministern att även om vi nu fått sådanaerfarenheter av kalkning av sjöar och vattendrag atl arbetet kan skötasregionalt och lokalt, är en viss fortsalt central uppföljning, rådgivning ochinformation m.m. nödvändig. Kalkningsmetoderna bör fortlöpande utvecklas.Försöksverksamheten med kalkning av mark och grundvatten bör i vart fall underett inledningsskede ledas och samordnas centralt. Ilikhet med regeringen finner utskottet det naturligt att det centralasamordnande ansvaret för de åtgärder del här är fråga om bör åvila naturvårdsverketmen att även andra centrala myndigheter har viktiga uppgifter i sammanhanget.Det anförda innebär alt syftet med motion 236 får anses tillgodosett. Motionenbör icke föranleda någon ytterligare åtgärd. JoU1981/82:35 23 Regeringen föreslår att ett nyttreservationsanslag, benämnt Åtgärder mot försurningen bör föras upp för nästabudgetår. Från anslaget bör bestridas bidragsgivningen fill fortsatt kalkningav sjöar och vattendrag samt försöksverksamheten med kalkning av mark ochgrundvatten. Anslaget bör också användas för utveckling av tekniken m.m. För att underlätta den planering av kalkningsverksamhetensom berörts i det föregående bör också en plan för de statliga insatserna underde närmaste åren nu redovisas. Jordbruksministern förordar att för de närmastetre budgetåren sammanlagt 190 milj. kr. anvisas för åtgärder för att motverkaförsurningen i enlighet med vad som föreslagits i propositionen. Denna ram börfördelas med 40 milj. kr. för /83, 65 milj. kr. för budgetåret1983/84 och 85 milj. kr. för /85. Utskottet har ovan behandlat regeringens förslag om attstatligt stöd till uppförande av avsvavlingsanläggningar m.m. skall finansierasgenom en höjning av den särskilda beredskapsavgiften på oljeprodukter.Regeringen räknar med att kostnaderna för kalkning m. m. skall finansieras påmotsvarande sätt. En ytterligare höjning av avgiften med . beräknas krävasför detta syfte. Liksom den tidigare omnämnda höjningen beräknas den nuaktuella träda i kraft . I den socialdemokratiska partimotionen 1921 (yrkande 21)om miljövård yrkas att i enlighet med det förslag som framlagts ifiskeristyrelsens och anvisar 53 milj. kr. /83.1 den socialdemokratiska partimotionen 2451 (yrkande 3)hänvisas till detta yrkande. Motionärerna anser också att det femårskalkningsprogram som de båda verken har uttalat sig för bör genomföras. Detinnebär ett årligt medelsbehov av 210 milj. kr. när ätgärdsprogrammet är fulltutbyggt. Motsvarande yrkanden ställs i motion 2433 (yrkandena 3 och 4).Vänsterpartiet kommunisterna föreslår i partimotion 2437 (yrkande 2) attriksdagen bör anta ett femårsprogram som för /83 innebär ettanslag av 50 milj. kr. för kalkning av sjöar och vattendrag och 6 milj. kr.till försöksverksamheten. Därmed får ett tidigare yrkande i motion 1044 (vpk)anses återtaget. Enligt utskottets uppfattning talar övervägande skäl förall kalkningsverksamheten under inledningsskedet planeras för en treårsperiod.Med hänsyn till att åtgår innan verksamheten kommer i gång i fullskala finner utskottet regeringens förslag till anslagsplan för den inledandetreårsperioden väl avvägt. Utskottet tillstyrker således att lill Åtgärdermot försurningen anvisar 40 milj. kr. för /83 och att denreservation som finns på anslaget Bidrag till kalkning av sjöar och vattendragvid utgången av innevarande budgetår förs över lill del nya anslaget.Utskottets ställningstagande innebär att motionerna 1921, 2451, 2433, 2437 och1044 avstyrks i nu berört avseende. I motion 2433 (yrkande 6) föreslås att ett särskilt anslagskall anvisas för försöksverksamhet avseende kalkning av mark och grundvatten.Risk JoU 1981/82:35 24 ansesannars föreligga för alt försöksverksamheten kommer i strykklass vidfördelningen av pengar. Utskottet vill med anledning av delta yrkande framhållavikten av att försöksverksamheten liksom forskningen kring försurningsfrågornaerhåller de medel som behövs. Utskottet anser dock knappast att detta syftebäst tillgodoses genom inrättande av ett särskilt anslag förförsöksverksamheten. Det bör, som också framhålls i propositionen, ankomma påregeringen atl besluta om åtgärdsanslagels fördelning på olika ändamål. Motionenavstyrks således i denna del. Fråganom finansieringen av den nu behandlade delen av åtgärdsprogrammet tas upp inågra motioner. I moderata samlingspartiets kommitté-motion 2431 (yrkande 3)framhålls att om beredskapsavgiften höjs med angivet belopp (.) kommerintäkterna att väsentligt överstiga de medel som förutsätts avsättas förkalkning. Motionärerna anser alt samfiiga medel skall användas förkalkningsåtgärder. Liknande tankegångar återges i motion 2434 (yrkande 3) (m).Utskottet konstaterar att regeringen icke framlagt något preciserat förslag närdet gäller finansieringen. Utskottet ansluter sig i och för sig tillregeringens plan atl finansiera åtgärdsprogrammet genom en höjning av densärskilda beredskapsavgiften på olja från ingången av /84.Utskottet instämmer med motionärerna i atl de ökade intäkter somvinns därigenom helt bör komma ätgärdsprogrammet mot försurningen till godo.Däremot finner utskottet ingen anledning att nu ingå på några närmare kalkylerom avgiftens resp. anslagets storlek och icke heller på frågan om de medel sominflyter genom avgiftshöjningen skall direkt föras upp på anslaget Åtgärder motförsurningen eller om de först bör tillföras statsbudgeten. Del bör ankomma påregeringen att återkomma med närmare förslag i dessa avseenden. Motionerna bördärför i nu berört hänseende icke föranleda någon ytterligareåtgärd. Imotion 681 (s), som väckts , föreslås att kalkningspro-grammetfinansieras genom en miljövårdsavgift om . per kubikmeter olja och tonkol/koks. Syftet med motionen är i stort sett tillgodosett genom uttalandena ipropositionen och bör därför icke föranleda någon ytterligareåtgärd. Imotion 1453 (s) föreslås att anslag särskilt destineras för försöksverksamheti i syfte alt motverka försurningen. Utskottet vill medanledning härav framhålla atl det som jordbruksministern nämnt bör åvilaregeringen att på grundval av de länsvisa kalkningsplanerna och efter förslagfrån berörda centrala myndigheter besluta om fördelningen mellan länen av medelför stöd till kalkning av sjöar och vattendrag. Det får därvid anses klart attlän som drabbats särskilt hårt av försurningen bör erhålla störte bidrag än regionermed mindre försurningsskador.. Enligt utskottets uppfattning bör ävenförsöksverksamheten beträffande skogsmark och grundvatten företrädesvisförläggas till områden som drabbats särskilt hårt av försurningen. Motionen börmed hänvisning till vad utskottet anfört icke föranleda någon riksdagensytterligare åtgärd. JoU1981/82:35 25 Samordning av insatserna mot försurningen Jordbruksministern anför ipropositionen att försurningen nu fått en sådan omfattning och berör så mångasamhällssektorer att en bättre samordning behövs av olika beslut om åtgärderinom departement, myndigheter och på andra håll i samhället.Jordbruksministern anmäler därför sin avsikt att ta initiativ till åtgärder somkan underlätta en ökad samordning av de svenska insatserna, nationellt ochinternationellt, mot försurningen. Vissa särskilda resurser behövs också förbevakning av och information om försurningsfrågorna. I mofion 1427 (fp) uttalas önskemål om ökade informationsinsatserrörande försurningen. Enligt motionären bör låta utarbetasakligt informationsmaterial på olika språk. Utskottet finner i likhet rnedmotionären angeläget att möjlighet bereds svenska företrädare för folkrörelseroch andra organisationer att vid sina kontakter i informera omförsurningsproblemet och den oro man i hyser för detta för att på såsätt medverka till att den allmänna opinioneii uppmärksammas på dettamiljöproblem. Utskottet ansluter sig även till vad jordbruksministern anfört ombehovet av ökad samordning av insatserna mot försurningen.Samordningsverksamheten bör som jordbruksministern framhållit även innefatta enaktiv upplysningsverksamhet och opinionsbildning. Enligt utskottets mening börinformationsmaterial av det slag sprn åsyftas i mofionen komma att övervägas idetta sammanhang. Motionen synes mot denna bakgmnd icke böra föranleda någonriksdagens ytterligare åtgärd. I mofion 1443 (c) yrkas påutredning om upprustning av rptenonbehand-lade sjöar där ädelfisken dött ut.Enligt vad utskottet inhämtat utsätts emellertid sådana sjöar knappast förstörre miljöhot än andra sjöar med samma försurningsförhållanden. Någonanledning att särbehandla denna typ av sjöar torde således icke föreligga.Motionen avstyrks. 1. beträffandeinternationellt samarbete attriksdagen lämnar mofionerna 1981/82:611, 1981/82: 1433 och 1981/82; 1447 utanytteriigare åtgärd, 2. beträffande förhandlingar omparallellitet i utsläppsbegräns ningar attriksdagen avslår motion 1981/82: 2434 yrkande I, 3. beträffanderiktlinjer för svavelutsläpp attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av propositionen och mofion 1981/ 82:2451 yrkande 2 samt med avslagpä motion 1981/82:2431 yrkande 2, JoU1981/82:35 26 4. beträffande miljökrav atlriksdagen lämnar mofion 1981/82:1141 utan ytterligare åtgärd, 5. beträffandeimport av lågsvavligt kol i stället för rökgasrening att lämnarmofion 1981/82:2450 yrkande 1 ulan ytterligare åtgärd, 6. beträffandestöd till anordningar för att minska svavelutsläppen vid eldningsanläggningar,m.m. attriksdagen med godkännande av vad som anförts i propositionen avslår motion1981/82:2431 yrkande I, 7. beträffande finansieringen avstöd till uppförande av avsvav lingsanläggningar m.m. attriksdagen avslår motion 1981/82:2437 yrkande 1, 8. beträffandeen plan för kolintroduktionen m. m. attriksdagen avslår motion 1981/82:1921 yrkande 10 och motion 1981/82:2451 yrkande1, 9. beträffande rökgasrening vidtorveldade anläggningar att avslår motion 1981/82:2433 yrkande 1, 10. beträffandeFoU-insatser rörande rökgasrening m. m. attriksdagen lämnar motionerna 1981/82:2433 yrkande 2 och 1981/82:2434 yrkande 4utan ytterligare åtgärd, 11. betråffande förbränningav papper och plast att avslår motion 1981/82: 2426, 12. beträffande/or5«i«g ochförsöksverksamhet kring försurnings problemen attriksdagen lämnar motionerna 1981/82:1034, 1981/82:2431 yrkande 4,1981/82:2432, 1981/82:2435 och 1981/82:2452 utan ytterligare åtgärd, 13. beträffandekalkning av att riksdagenlämnar motion 1981/82:2433 yrkande 5 utan ytterligare åtgärd, 14. beträffandekalkning av sjöar och vattendrag atlriksdagen lämnar motion 1981/82:2449 utan ytterligare åtgärd, 15. beträffandekalkfällning i avloppsreningsverk attriksdagen lämnar motionerna 1981/82:2433 yrkande 7 och 1981/82:2434 yrkande 2utan ytteriigare åtgärd, 16. beträffandeplaneringen av kalkningsverksamheten attriksdagen lämnar motionerna 1981/82:680 och 1981/82:1425 utan ytterligareåtgärd, 17. beträffande detcentrala ansvaret för kalkningsverksamheten m.m. attriksdagen lämnar motion 1981/82:236 utan ytterligare åtgärd. JoU1981/82:35 27 18. att med bifall tillregeringens förslag samt med avslag på motionerna 1981/82:1044 yrkande 2 f,1981/82:1921 yrkande 21, 1981/82:2433 yrkandena 3 och 4, 1981/82:2437 yrkande 2och 1981/82:2451 yrkande 3 till Åtgärder mot försurningen för budgetåret1982/83 på fionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 19. beträffande ett särskilt anslag förförsöksverksamheten att avslår motion 1981/82:2433 yrkande 6, 20. beträffande användningen avanslaget till kalkning altriksdagen lämnar motion 1981/82:2431 yrkande 3 och motion 1981/82:2434 yrkande3 utan ytterligare åtgärd, attriksdagen lämnar motion 1981/82:681 utan ytteriigare åtgärd, 22. betråffandefördelningen mellan länen attriksdagen lämnar motion 1981/82: 1453 utan ytteriigare åtgärd, attriksdagen lämnar motion 1981/82:1427 utan ytterligare åtgärd, 24. beträffande upprustning av vissasjöar att avslår motion 1981/82:1443, 25. att lämnar utan erinranvad i propositionen anförts rörande åtgärder i övrigt för att motverkaförsurningen. Närvarande: (), (), ArneAndersson i (), (), (), HansWachtmeister (m), (), (), (),(), (), (), Wivi-AnneRadesjö (s), () och (). Förhandlingar om parallellitet i utsläppsbegränsningar(mom. 2) i , och (alla m)anser dels att den del av utskottelsyttrande pä sid. II som börjarmed "Utskottet ansluter" och slutar med "hithörande del"bort ha följande lydelse: JoU1981/82:35 28 I motsats till näringsutskottetfinner utskottet atl det visserligen är sant att i internationellasammanhang kan vinria ökat gehör för hårda svavelkrav endast om vi själva ärberedda att underkasta oss dessa. Men att detta gehör skulle öka ytterligaregenom att vi utap att kräva motprestationer av andra ensidigt missgynnar densvenska ekonomin är knappast troligt. Som understrukits i motionen är detnödvändigt att via förhandlingar uppnå internationella överenskommelser omsänkta gränsvärden . Det är självklart all med alltänkbar kraft skal| driva sådana krav i dessa förhandlingar. Del får inte rådanågon tvekan om viljan från svensk sida att sänka våra gränsvärden i sammastiind som våra konkurtentländer sänker sina enligt gemensarnmaöverenskommelser. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion 2434 inu berört hänseende bör som sin mening ge regeringen till känna, dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande förhandlingar omparallellitet i utsläppsbegränsningar atlriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1981/82:2434 yrkande 1, Riktlinjer för svavelutsläpp (mom. 3) (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 15 sorn börjar med "Utskottet noterar" och slutar med"tillämpas fortsättningsvis" bort ha följande lydelse: Utskottetnoterar----- lika med utskottet---- enskilda fallen. förstgäller utredningsarbetet får utskottet hänvisa till atl den utredning somgjorts inom beträffande iniljökraven vid eldning ined fossilabränslen nu anses avslutad. I skrivelse till regeringen den 30 november 1981framhåller verket att denna utredning samt det material, sorn tidigarepresenterats av och gemensarnl, fillsammansutgör ett omfattande underlag för att fastställa den svavelpo-licy som börföras under 1980-talel och . har därvidföreslagit en ytterligare skärpning av utsläppsnorrnerna för storaanläggningar. Å andra sidan har projektet vars arbete ännu ickeär helt avslutat avstyrkt den nu aktuella skärpningen av svavelreningskravenvid stora anläggningar.