bet · G501NU40 · 1981-12-31 00:00:00 — Motion1981/82:1065 (vpk) behandlar hela gruv- och stålindustrin. I motionen krävs bl.a. att gruv- och stålindustrin samordnas och rationaUseras i ett "svensktmetallbolag". Rörande gruvorna anförs att och är desista järnmalmsgruvorna i . De är enligt motionen hotade avkortsiktiga lönsamhetsskäl och offer för avancerad rovdrift. Iett "svenskt metallbolag" skulle gruvorna komma att spela enbetydelsefull roll. Därför måste de sista järnmalmsgruvorna räddas. Riksdagenbör, sägs det i motionen, slå fast principen att inga gruvor får läggas nedförrän de är utbrutna och att svensk stålindustri skall baseras på inhemskaråvaror. Imotion 1981/82:814 (vpk) krävs likaledes att inga ytterligare nedläggningar avjärnmalmsgruvor får ske i . Vidare begärs bl. a. att inriktningenav järnmalmsexporten ändras till förmån för länderna kring Östersjön.Motionärerna vill att regeringen utifrån ett samhällsekonomiskt perspektivskall lägga fram förslag om hur de svenska järnmalmsgruvornas framtid skalltryggas. En grundtanke skall härvid vara en ökad självförsörjning medstålprodukter för del. Imotion 1981/82:472 (vpk) föreslås ökade resurser till malmprospektering iVärmlands län. Resurserna skall utnyttjas inom ramen för den utvecklingsplansom presenteras i motion 1981/82:471 (vpk). Enligt denna motion har den "fria företagsamheten" under storfinansens och bolagens ledning NU1981/82:40 13 misslyckats med att ge värmländsk industri en allsidigsammansättning och utvecklingsmöjligheter. Motionärerna kräver därför enutvecklingsplan för förädlings- och tillverkningsindustri i samhällelig ägo förVärmlands län. Den inriktning av industripolitikensom godkände (NU 1980/81:43, 1980/81:67 och 1980/81:64)innebar att industripolitiken skall främja ett decentraliserat ekonomisktsystem byggt på marknadshushållningens principer och präglat av socialt ansvaroch god resurshushållning. Ett sådant system möjliggör ett brett deltagande ibeslutsprocessen och en smidig anpassning till lägen med nya förutsättningar.Också samhällets roll är viktig eftersom en marknadshushållning kräversamhällsfunktioner som stödjer eller korrigerar marknadens funktionssätt. Utskottet anser liksom regeringen att målen förindustripolitiken också är giltiga för mineralpolitiken. Det bör betonas attexporten är av stor betydelse för denna del av industrin. Den svenskagruvindustrin möter en mycket hård konkurrens på utlandsmarknaden, ochproduktionsförhållandena i de svenska gruvorna måste därför anpassa sig tilldessa villkor. Nysatsningar och nyinvesteringar är i denna situation nödvändiga.De är emellertid högriskprojekt som kräver en stor kapitalbas. Att medupplånade medel finansiera nya eller stora projekt kan vara svårt och ävenmedföra risker för den redan existerande verksamheten. Utskottet instämmer ivad som sägs i propositionen om att en breddning och satsning på nya projektinom mineralomrädet måste komma till stånd . Mendärvid måste, som framhålls i propositionen, plats finnas för både svenskt ochutländskt kunnande, teknologi och investeringskapital. Förslagen ipropositionen innebär betydelsefulla förskjutningar i mineralpolitikensinnehåll bl. a. när det gäller möjligheterna till utvinning av industrimineraloch . Förslagen syftar också till en utökad exportav tjänster m. m. inom mineralområdet. Det socialdemokratiska förslaget om upprättande av ettheltäckande program för mineralindustrin innebär bl. a. en detaljstyrning avinvesteringarna. Utskottet anser inte att en sådan inriktning avmineralpolitiken skulle främja utvecklingen i denna sektor. Därför avstyrkerutskottet motion 1981/82:2255 (s) vad gäller upprättande av ett investerings-och utvecklingsprogram för mineralindustrin. Motionerna 1981/82:472 (vpk),1981/82:814 (vpk), 1981/82:831 (vpk), 1981/82:1062 (vpk) och 1981/82:1065 (vpk)syftar, som framgått, till att detaljerade riktlinjer för mineralpolitikenskall anges i vilka ett förstatligande av gruvfyndigheter och av Boliden ABsamt förbud mot nedläggning av gruvor intar en central plats. I dettasammanhang föreslås också i motionerna att ett gemensamt metallbolag förstålindustrin och gruvindustrin bildas. har vid ett flertal tillfällen, senast åren1978, 1979 och 1980, avvisat motioner av samma eller likartad innebörd.Utskottet avstyrker också nu de aktuella motionerna. NU 1981/82:40 14 I propositionen anförs attproblemen för svensk gruvindustri vad gäller järnmalm i högsta grad är giltigaför . Flertalet bedömare uppges dock anse att det finnsförutsättningar för att sysselsättningen kan öka inom sulfidmalmsgruvindustrini till följd av att nya fyndigheter har upptäckts. Både statenoch gruvindustrin satsar stora belopp på prospektering efter ytterligarefyndigheter i . Regeringen inrättade en delegation församråd mellan de i verksamma gruvföretagen, berörda samhällsorganoch arbetsmarknadens parter i frågor som berör den mellansvenskagruvindustrins förhållanden och utveckling. Delegationen anför i sin rapport om den mellansvenskagruvindustrin (Ds 1981:2) att det är viktigt att prospektering bedrivs i ökadutsträckning i . Delegationen konstaterar vidare att malmen frånGrängesberg ger en utmärkt råvara för framställning av järnsvamp. En marknadser ut att finnas i , men de teknisk-ekonomiska förutsättningarnaär enligt delegationen ännu inte till fullo utredda. I propositionen förordas att delegationen för mellansvenskgruvindustri avvecklas. Regeringen föreslår att i samband med omorganisationenav SGU ett prospekteringsråd och ett mineralresursråd inrättas som kanfullfölja delegationens arbete. Den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:2255 ochmotion 1981/ 82:625 (s) behandlar bergslagsgruvornas och de mellansvenskagruvornas problem. I motion 1981/82:2255 (s) sägs att verksamheten i denmellansvenska gruvdelegationen inte har lett till några konkreta resultat. Defackliga ledamöterna har i en reservation till delegationens rapport hävdat attdelegationen har intagit en alltför passiv attityd och inte tillräckligtbeaktat de möjligheter som trots allt finns på järnmalmssidan i Mellansverige.Under den tid som delegationen arbetat har nedläggningar, framhålls det imotionen, genomförts eller beslutats för åtta järnmalmsgruvor. Vidare påpekas att har låtit utomstående expertisutreda förutsättningarna för ett nytt kulsinterverk i . Iutredningsrapporten redovisas en klart positiv grundsyn på anläggandet av ettnytt verk. Vissa frågor måste dock, anser man, belysas ytterligare. Därförföreslås att det inom tillsätts en särskild arbetsgrupp för att slutförautredningsarbetet. Rörande Grängesbergsmalmen framhålls i motionen att maninom har utvecklat en ny metod för att göra den slig somtillverkas av denna malm mera konkurrenskraftig. Den nya produkten, som bestårav granulerad höganrikad slig, har visat sig ge väsentligt förbättradeffektivitet i sintringsledet. har anslagit 30 milj. kr. för investeringari en första etapp av granultillverkningen. NU1981/82:40 15 måste, uttalas det i motionen, drivas vidare med allkraft. Om produkten blir framgångsrik kommer det nu avställda pelletsverket attåter kunna utnyttjas. Vad gäller påpekas att dessfortlevnadsmöjligheter måste noggrant utvärderas innan ett eventuelltnedläggningsbeslut fattas. Det är, sägs det i motionen, heltotillfredsställande att låta gruvans framtid avgöras av om man vid en visstidpunkt - i det här fallet -kan uppvisa ett positivtkassaflöde. Vid sidan av järnmalmen har Bergslagen värdefullatillgångar av även andra och . För att möjligheterna till enutveckling av mineralsektorn i Bergslagen skall tas till vara krävs, sägs det imotionen, att det sker en forflöpande kartläggning och undersökning av områdetsmineraltillgångar. I det avseendet pågår, hävdas det, f. n. en snabb försämringav förutsättningarna. Motionärerna anför att det inte är rimligt att man frånstatsmakternas sida bara passivt noterar att prospekteringsverksamhet iBergslagen avvecklas. I motionen begärs att statsmakterna i nuvarandesituation skall ta ställning till om det bör skapas en ny statlig organisationför prospektering och gruvdrift i Bergslagen. I motion 1981/82:625 (s) framhålls att det förbergslagskommuner är något av en katastrof när den tidigare stabilagruvhanteringen åderlåts i nuvarande takt. Det är därför nödvändigt, sägermotionärerna, att gruvhanteringen samordnas. Detta gäller då inte bara i frågaom brytning av nu kända fyndigheter av järnmalm, sulfidmalm och mineraler utanäven i fråga om en planmässig och utvidgad prospektering. I motion 1981/82:2258 (m) betonas att det finns starkaskäl för att intensifiera sökandet efter brytvärda i medhjälp av de nya metoder som har utvecklats samt attdär bedriva omfattande gruvverksamhet. Det konstateras att på grund av sinadominerande intressen i har svårigheter att helhjärtat satsa påmellansvensk gruvdrift. Gruvverksamheten i bör emellertid,enligt motionärerna, bedrivas under marknadsmässiga förhållanden, vilketinnebär att även minst två företag bör vara engagerade iprospektering och gruvdrift. Konsekvensen av detta blir, säger motionärerna,att ett nytt mellansvenskt mineralföretag bör etableras. Ett sådan mineralbolagskall ha uppgifter som omfattar såväl prospektering, gruvdrift och försäljningsom forskning och teknisk utveckling. I motion 1981/82:820 (s) anförs att det måsteskapas en prospekteringsorganisation i . Därvid, sägs det i motionen,bör särskilt beaktas behovet av en decentraliserad organisation, där ären naturlig lokaliseringsort. Åven i motion 1981/82:623 (s) krävs attprospekteringsinsatserna i Bergslagen förstärks och att organisationen fördetta arbete förbättras. Härvid är det ytterst viktigt, sägs det i motionen,att Grängesbergsenheten NU1981/82:40 16 inom inte läggs ned. Dess verksamhet borde i stället helst utvidgas. Utskottet delar den allmännauppfattning som förs fram i motionerna om att det är angeläget att behovet av ochförutsättningarna för mineralpolitiska insatser i Bergslagen analyseras. Det ärenligt utskottets mening en ängelägen uppgift för de planerade prospekterings-och mineralresursråden att uppmärksamma de problem som föreligger på dettaområde. Utskottet vill särskilt peka på de konsekvenser som den av LKABaviserade avvecklingen av prospekteringsverksamheten i området kan medföra förBergslagen. För att prospekteringsverksamheten skall upprätthållas ochavnämarstmkturen för fortsatt gruvdrift breddas bör dessa frågor bli föremålför vidare överväganden från regeringens sida. bör göra ett uttalandehärom till regeringen. Med det sagda tillstyrker utskottet motionerna1981/82:625 (s), 1981/82:2255 (s) och 1981/82:2258 (m) i berörda delar. De föreslagna övervägandena innebär att även förslagen imotionen 1981/82:623 (s) och motionen 1981/82:820 (s) kommer att tillgodoses iväsenflig mån. Den förändring av demineralpolitiska myndigheternas organisation som beslutades av våren1981 innebar att skulle omvandlas till enstyrelse med tillhörande kansli, inom vilket skulle finnas enheter dels förprospektering samt mineraltekniska oeh ekonomiska undersökningar, dels förekonomi och förvaltning. I propositionen föreslås att nämnden t. v. skall varalokaliserad till och att uppgiften som förvaltande organ skallkvarstå. Vissa ändringar i nämndens prospekteringsverksamhet föreslåsemellertid. Enligt propositionen bör nämndens prospektering ha ennågot mer långsiktig inriktning än industrins för att kunna komplettera desatsningar gruv- och mineralindustrin själv gör. Nämnden skall vidare verka föratt skapa fömtsättningar för prospektering dels inom nya geografiska regioner,dels inom mindre traditionella mineral- och metallområden. Det skall dockankomma på nämnden själv att prioritera sin geografiska inriktning avprospekteringen utifrån en bedömning av var möjhgheterna att starta gruvdriftär störst. Det föreslås vidare att ett prospekteringsstöd införs.Detta skall efter ansökan lämnas till prospektörer söm bidrag tillprospekteringsprojekt. Stödandelen skall inte, annat än i undantagsfall,överstiga hälften av den totala kostnaden för ett projekt. Beredning ochprövning av bidragsärenden skall ankomma på nämnden. Denna uppgift skulle, sägsdet i propositionen, ge nämnden en bredare kontaktyta mot gruv- oehmineralindustrin än vad som är möjligt. NU1981/82:40 17 En förutsättning förprospekteringsstödet skall, enligt propositionen, vara att prospekteringenunder en inledande femårsperiod utförs av det nyinrättade uppdragsbolaget.Sådana utfästelser skall avkrävas av prospekterare som söker stöd att ennedgång av prospekteringen i företagens egen regi förhindras. I propositionen hemställs om ett reservationsanslag brytvärdhetssundersökningar för budgetåret1982/83 på . Från reservationsanslaget skulle nämnden få beviljaprospekteringsstöd för /83 på högst 15 milj. kr. Det begärsockså ett bemyndigande för regeringen att för de tre närmaste budgetåren fåfatta beslut om prospektering, prospekteringsstöd ochbrytvärdhetsundersök-ningar som innebär åtaganden om 38 milj. kr. /84,25 milj. kr. /85 och 16 milj. kr. Under det kommandebudgetåret föreslås för nämndens egendomsförvaltning ett förslagsanslag av . I den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:2255 hävdasatt förslaget om prospekteringsstöd kan få mycket allvarliga konsekvenser. Detinnebär att prospektering som upphandlas från det statligaprospekteringsbolaget skulle subventioneras med ett belopp motsvarande halvakostnaden, påpekar motionärerna. De menar att detta kan medföra attgruvföretagen successivt kommer att avveckla sin egen prospektering. Regeringen har, säger motionärerna, gjort uttalanden omatt prospekte-rarna skall avkrävas utfästelser om att inte upphöra med den egnaprospekteringen. Motionärerna ser dock inte häri någon garanti för att så blirfallet. De yrkar därför avslag på förslaget om prospekteringsstöd. I motion 1981/82:2248 (m) hävdas att en förutsättning förprospekteringsstödet måste vara att mottagaren får utnyttja bidraget fritt föratt anlita den organisation som ger det bästa anbudet. En temporärmonopolställning för uppdragsbolaget är enligt motionen inte acceptabel. I motion 1981/82:1488 (s) och motion 1981/82:2138 (s)föreslås i identiska yrkanden att för /83 anvisas dels ettanslag på 10 milj. kr. för ökade prospekteringsinsatser i Bergslagen, dels ettanslag på 50 milj. kr. för ökade prospekteringsinsatser i ochNorrbottens län. Det föreslagna prospekteringsstödet bör, anser utskottet,enligt de riktlinjer som anges i propositionen effektivt kunna bidra till attöka prospekteringsinsatserna i landet. Utskottet tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning för och godtaräven det föreslagna prospekteringsstödet. Med de villkor förprospekteringsstödet som utskottet förordar föreligger det enligt utskottetsmening inte, såsom hävdas i motion 1981/82:2255 (s), någon risk för attgruvföretagen på grund av stödets inrättande successivt kommer att avveckla sinegen prospekteringsverksamhet. Utskottet delar regeringens uppfattning att ettprospekteringsstöd mycket väl kan utformas i anslutning till villkor somsäkerställer egen prospektering i gruvföretagen. Utskottet avstyrker därföryrkandet i motion 1981/82:2255 (s) om avslag på förslaget omprospekteringsstöd. 2 1981/82. NU1981/82:40 18 I motion 1981/82:2248 (m) föreslåsatt mottagaren av stöd vid prospektering fritt skall få anlita denorganisation som ger det bästa anbudet för prospektering. Prospekteringsstödetskoppling till uppdragsbolaget är avsett att ge bolaget möjligheten att få bygga upp sin verksamhet. En sådan koppling kan emellertidinnebära en diskriminering av det andra statligt ägda prospekteringsföretaget,. Utskottet anser det vara en rimlig avvägning att enförutsättning för utnyttjande av stödet av fem årskall vara att ifrågavarande prospektering utförs av det nyinrättade uppdragsbolageteller i den mån arbetet faller inom dessa bolagskompetensområden. I övrigt tillstyrker utskottet de regler för prospekteringsstödetsom angivits i propositionen. Vad utskottet här anfört bör geregeringen till känna som sin mening. Angående yrkandena i motion 1981/82:1488 (s) och motion1981/82:2138 (s) om intensifierade prospekteringsinsatser i Bergslagen samt iNorrbottens och vill utskottet framhålla följande. Utskottet har tidigare i detta betänkande (s. 16) förordatvidare överväganden från regeringens sida rörande bl. a.prospekteringsverksamheten i Bergslagen. Någon anvisning av ytterligare medelför denna verksamhet anser utskottet inte nu vara erforderlig. Kostnader för basprospektéring i bör enligtpropositionen (s. 53) bestridas inom en särskild medelsram försysselsättningsfrämjande åtgärder i . Utskottet delar dennauppfattning. I proposition 1981/82:113 har regeringen föreslagit en ram på 150milj. för detta ändamål att gälla t. o. m. /84. Med hänsyn till de redovisade förslagen avstyrkerutskottet motion 1981/82:1488 (s) och motion 1981/82:2138 (s) i här berördadelar. I propositionen framläggs ingaförslag rörande och malmfälten, utan föredragande statsrådet hänvisar tillatt problem på järnmalmsområdet tidigare har behandlats av (prop. 1981/82:56, NU 1981/82:13, rskr 1981/82:82). Med anledning av proposition 1981/82:56 om kapitaltillskotttill vissa statliga företag beslöt att staten skullemedverka till en finansiell rekonstruktion av . Beslutet innebar att 1 500milj. anslogs till Statsföretag för rekonstruktion av . Storleken pädet finansiella tillskottet uträknades med hänsyn dels till att i enlighet med ett annat förslag av regeringen (prop.1981/82:32) skulle reduceras med 600 milj. kr., dels till att man inomregionalpolitiken syftade till att lägga fram förslag om en regionaldifferentiering av arbetsgivaravgifterna. Avsikten med rekonstruktionen varatt stärka företagets resultat. NU1981/82:40 19 likviditet och soliditet så att företaget skulle kunnafortsätta sin verksamhet utan statliga stöd för förlusttäckning. I enlighet med den strukturplan som också presenterades iproposition 1981/82:56 beslöt :s styrelse att avsätta 120milj. för att mildra effekterna av förväntade sysselsättningsproblem underår 1982. En arbetsgrupp, organisationen för särskilda projekt, bildades inomföretaget för att lösa dessa uppgifter. De anslagna medlen har främstutnyttjats till. utbildning, till tidigareläggning av anläggnings- ochutvecklingsprojekt för fortsatt drift i och , tillViscariagruvan (koppar) och till andra mineralprojekt utanför järnmalmsrörelsen(Vittangifyndigheten). :s styrelse varslade om att 650arbetare och 250 tjänstemän skulle sägas upp från sina arbeten hos , deflesta i och och ett mindre antal i och Luleå.Avskedan-dena skulle träda i kraft /83. Företagets syfte meduppsägningarna är att undvika fortlöpande förluster och uppnå lönsamhet. I den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:2255kritiseras regeringen för att den i propositionen och tidigare i proposition1981/82:56 inte har kommenterat den dämpning av investeringsaktiviteten somLKAB har planerat i sin strukturplan. En kraftig nedgång i investeringarnaborde enligt motionen inte accepteras av regeringen. Motionärerna föreslär attregeringen tillsammans med företaget utarbetar ett offensivtinvesteringsprogram som är till gagn för både företaget och län.Ett sådant investeringsprogram skulle enligt motionen bl. a. kunna innebärainvesteringar för brytning av malm på djupare nivåer, investeringar itransportapparaten och investering i ett apatitverk i Malmberget.Finansieringen av dessa investeringar skulle staten och tillsammans svaraför. Vidare sägs i motionen att statsmakterna inte passivt kanacceptera konsekvenserna av den av aviserade koncentrationen tilljärnmalmsområdet. föreslås som sin mening uttala att börgaranteras dels fördelaktiga lån, dels tillskott i ägarkapital somupprätthåller soliditeten om nya mineralprojekt öppnas. I anslutning till dettaföreslås vidare att av regeringen begär mer preciserade förslag tillutformning av lånebestämmelser och regler för tillskott av ägarkapital. I motion 1981/82:1488 (s) varnas för att på grund avsina svåra avsättningsproblem och stora lager skulle komma att tvingas avskedapersonal under loppet av . För att dessa kortsiktiga avsättningsproblemskall lösas föreslås att skall uppdra åt regeringen att i samarbetemed inventera möjligheterna att genom investeringsarbeten eller på annatsätt upprätthålla sysselsättningen i företaget. Ett förslag om åtgärder ochfinansiering borde presenteras inför . Yrkanden av sammainnebörd finns i motion 1981/82:2255 (s). Som har påpekats har regeringen i denmineralpolitiska propositionen inte lagt fram några förslag om ochmalmfälten. I stället hänvisas till NU1981/82:40 20 beslut om en finansiellrekonstruktion av (prop. 1981/82:56, NU 1981/82:13, rskr 1981/82:82).Genom en sådan rekonstruktion skulle företaget kunna uppnå lönsamhet, vilketenligt propositionen är den enda garantin för att järnmalmsrörelserna i Kirunaoch långsiktigt kan överleva. Enligt vad utskottet har erfarit pågår f. n. ett intensivtrekonstruktionsarbete inom . Utskottet anser att det vore fel att viddenna tidpunkt pålägga företaget bördor i form av ett utvidgatinvesteringsprogram utöver det som företaget anser meningsfullt att genomföra.Utskottet avstyrker därför motion 1981/82:2255 (s) i den del vari yrkas attregeringen tillsammans med skall utarbeta ett utvidgatinvesteringsprogram. I denna motion föreslås vidare att skall garanteraslån och tillskott i ägarkapital om nya mineralprojekt öppnas. Utskottet villhär erinra om att i sin strukturplan har understrukit att företaget har destörsta möjligheterna att ekonomiskt överleva om resurserna koncentreras tilljärnmalmsområdet. Självfallet kommer att även ta till varauppkommande möjligheter till projekt även inom andra mineralområden som kanupptäckas i prospekteringsverksamhet. Utskottet förutsätter att iövrigt prövar alla möjligheter till verksamhet som med rimlig ekonomiskbärkraft kan medverka till att upprätthålla en god sysselsättning i malmfälten.Utskottet avstyrker sålunda motionen även på denna punkt. I motionerna 1981/82:1488 (s) och 1981/82:2255 (s)föreslås att regeringen, för att lösa sysselsättningsproblemen i under1982, tillsammans med företaget skall inventera möjligheterna att genominvesteringsarbeten eller pä annat sätt upprätthålla sysselsättningen iföretaget. Regeringen har i proposition 1981/82:113 föreslagit en rampå 150 milj. kr. för sysselsättningsfrämjande åtgärderi län.Utskottet vill erinra härom och framhålla att regeringen iproposition 1981/82:150 har föreslagit att utöver nämnda medelsram ytterligare150 milj. kr. skall anvisas för sysselsättningsskapande åtgärder i Norrbottenslän. Vid medelstilldelningen föreslås malmfältskommunerna kommun bli prioriterade. Medlen bör enligt regeringsförslaget iförsta hand användas inom industri-, mineral- och energisektorerna. Med hänsyn till de redovisade förslagen och till pågåenderekonstruktion av avstyrker utskottet motionsförslagen även i de härberörda delarna. Särskilda gruvor eller projekt I propositionen framläggs ingaförslag med direkt anknytning till särskilda gruvor eller projekt. Fleraförslag av den arten finns emellertid i olika motioner. I motion 1981/82:200 (vpk) krävs att regeringen skallutarbeta ett handlingsprogram för nickelbrytning i och i motion1981/ NU1981/82:40 21 82:203 (vpk) att kalkstenstillgångar kartläggsoch utvärderas. Motion 1981/82:439 (vpk) syftar till en förlängning avbrytningstiden vid Stekenjokkgruvan. Vidare föreslås i motion 1981/82:830 (vpk) att regeringenskall låta utreda förutsättningarna för lokalisering av ett zinksmältverk tillBergslagen. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att den mineralpolitiskautredningen (SOU 1979:40) påpekade att det i finns en betydandeöverkapacitet för zinkframställning. Det är därför knappast meningsfullt att nui bygga upp ytterligare kapacitet genom ett nytt smältverk, sägs det iutredningen. I motion 1981/82:448 (vpk) yrkas att en teknisk-ekonomiskutvärdering av kobolt och andra förekomster i Los gruvor, belägna i Ljusdalskommun, skall utföras.