bet · G501NU30 · 1981-12-31 00:00:00 — Detta kan å enasidan leda till att fler investeringsprojekt blir lönsamma, å andra sidan tillatt felaktiga teknologi-och produktval görs med samhällsekonomiskt negativakonsekvenser. I motion 1981/82:614 (c) begärsförslag till en lag som ålägger eldistributörer att ta emot lokalt produceradelkraft och garantera producenterna en skälig ekonomisk ersättning.Motionärerna framhåller att en viktig förutsättning för att investeringar ismåskalig elproduktion skall komma till stånd är att garantier för avsättningerbjuds. De rekommendationer som har lämnat sinamedlemsföretag om ekonomiska villkor för inköp av lokalt producerad elkraftinnebär enligt motionärerna inte tillräckliga garantier. Utskottet har tidigare behandlat förslag med samma syftesom det nu föreliggande. Senast (NU 1980/81:60 s. 98 f.) hänvisade utskottettill en utredning i frågan som pågick inom statens industriverk. Industriverkethade i samband med en översyn av ellagen fått regeringens uppdrag att övervägaskyldighet för eldistributörer att ta emot elenergi från små kraftverk (jfr s.40). NU1981/82:30 40 I proposition 1981/82:188 medförslag till ändring i den s. k. ellagen (1902:71 s. 1), m. m., som harbehandlats av (CU 1981/82:34), har föredragande statsrådet berörtfrågan om skyldighet för en eldistributör att ta emot elenergi från småkraftproduktionsanläggningar. har i en tidigare rapport bedömtdet som sannolikt att betydelsen av det tillskott -»v elkraft som kan tillförasnäten från de små vattenkraftverken kommer att öka. Föredraganden säger sigdela denna uppfattning, bl. a. därför att små vattenkraftverk i vissa fall kanha lokal betydelse från beredskapssynpunkt. De små elproduktionsanläggningarna-både vattenkraftverk och vindkraftverk - torde sålunda kunna bidra medvärdefulla tillskott av elkraft, anför han vidare. Innan ställning tas tillvilka åtgärder som kan behöva vidtas bör emellertid resultatet av industriverketsöverväganden avvaktas. Regeringen har genom den nämnda proposifionen berettriksdagen tillfälle att ta del av det sålunda anförda. harlämnat detta utan erinran eller annat uttalande, och har lagtpropositionen i angiven del till handlingarna. Frågan om de små kraftverkens lönsamhet har också tagitsupp av energiskattekommittén (SOU 1982:16). För att villkoren för småskahgelproduktion skall förbättras föreslår kommittén att kraftverk med en effektunderstigande 100 kW skall undantas från energibeskattning. Vidare föreslåsatt elproduktion om högst 0,4 GWh skall vara skattefri i anläggningarmed en effekt av 100-1 500 kW. Kommittén räknar med att den föreslagnaskattebefrielsen skall stimulera utnyttjandet och utbyggnaden av små kraftverk.Förslagen remissbehandlas f. n. har till regeringenöverlämnat en rapport (SIND PM 1982:4) med titeln av elkraft i små kraftverk-ekonomiska villkor. I rapporten redovisas - på grundval av enkäten dels tilllandets ca 400 eldistributörer, dels till alla kända ägare till små elkraftverk(ca 340 stycken) - erfarenheter av den praktiska effekten av de rekommendationersom har utfärdat till sina medlemsföretag om deekonomiska villkoren för samköming mellan mindre produktionsanläggningar ocheldistributionsnät. har kommit till slutsatsen att frågan omvillkoren för elleveranser från små kraftverk, framför allt småvattenkraftverk, inte f. n. påkallar några åtgärder från statsmakternas sida.Den fortsatta behandlingen av energikommitténs förslag bör avvaktas, anserindustriverket. Och om detta förslag genomförs i de delar som berör de mindrekraftverken bör sedermera dess effekter med avseende på kraftverkens lönsamhetundersökas, t. ex. genom nya enkäter till kraftverksägare ochdistributionsföretag. Som framgår av den redogörelse som utskottet här harlämnat har genom sitt ställningstagande till proposition 1981/82:188de facto beslutat sig för att inte nu vidta den åtgärd som föreslås i mofion1981/82:614 (c). Ställningstagandet innebär en positiv reaktion isakfrågan. Med hänvisning till det sagda avstyrker näringsutskottet motionen. NU1981/82:30 41 i Enligt två socialdemokratiska partimotioner, 1981/82:1609 och 1981/ 82:2138,är osäkerheten om de framtida prisrelafionerna mellan olja, kol, elkraft oehinherriska energikällor ett hinder för en snabb oljeersättning. Man bordedärför pröva ett system som innebär att samhället garanterar kommuner,näringsliv och konsumenter att bestämda prisrelationer upprätthålls under långtid. Avsikten skall dock inte vara att låsa prisnivån på en konstlat låg nivå.Mofionärerna anser att lösningar i denna fråga bör kunna presenteras införnästa mer omfattande riksdagsbeslut om energifrågorna vid mitten av 1980-talet.De vill därför att skall hemställa att regeringen låter utreda olikamöjligheter att skapa s. k. fasta prisrelafioner enligt mofionärernasrikfiinjer. Frågan om olika bränslens prisrelafioner har tidigarediskuterats , bl. a. i propositionen med förslag till lagom utförande av eldningsanläggningar för fast bränsle (prop. 1980/81:90 s.547-599). Den utredning om omställningsbara eldningsanläggningar som föregickpropositionen fann att det med nuvarande bränslepriser i stor utsträckningskulle vara lönsamt att bygga bl. a. nya fjärrvärmeanläggningar för koleldning.I vissa fall skulle också inhemska bränslen såsom torv och skogsbränslen kunnavara ekonomiskt konkurrenskraftiga. Utredningen ansåg dock att särskildastyrmedel krävdes för att en omfattande övergång till fasta bränslen skullekomma till stånd. a. bedömdes osäkerheten om bränsleprisutvecklingen kunnavara ett hinder mot den önskade oljereduktionen. I proposifionen framhölls energibeskattningen som ett avde vikfigaste styrmedlen för att främja användandet av fasta bränslen.Energiskattekommittén har i sitt betänkande (SOU 1982:16) Skatt på energi (s.115-121) analyserat nuvarande prisrelationer mellan olika energislag samt denframtida prisutvecklingen inom. De förslag som kommittén harlämnat syftar till att genomförandet av de energipolitiska målen skallunderlättas. Inhemska fasta bränslen föreslås bli undantagna från energiskatt.En energipolitisk styrmedelsskatt föreslås för såväl kol som olja. Remissbehandlingen av energiskattekommitténs betänkandehar inletts. Utskottet anser att de här aktuella motionsyrkandena börlämnas utan åtgärd i avvaktan på den fortsatta behandlingen av utredningensförslag. Ett system med högstpriser påoljeprodukter rådde i under tillseptember 1980. Syftet med prisregleringen var att hindra att de kraffigaprisstegringarna på den s. k. spotmarknaden skulle driva påkonsumentprisutveekhngen i . Åven senare har oljepriset reglerats underkortare fid, i och med det allmänna prisstopp som infördes under senhösten1981. Då gavs emellertid generell dispens för sådana NU1981/82:30 42 prishöjningar på importerade varor som hade orsakats avden svenska kronans devalvering. Denna generella dispens omfattade oljebolagensprodukter. Regeringen tillkallade somsärskild utredare för att belysa utvecklingen på de internationellaenergimarknaderna. möjligheter att täcka sitt framfida behov avimporterad energi skulle särskilt analyseras. Arbetet skulle gälla främstoljemarknaden och omfatta en atialys av de faktorer som styr utvecklingen avutbud och efterfrågan sarrit de restriktioner och villkor av olika slag som kankomma att läggas på oljehandeln. Utredningen skall redovisa sitt slutresultatsenast (dir. 1981:8). Enligt motion 1981/82:2051 (m) börstaten avhålla sig från sådan prisreglering som . Högstprissystemet bör i princip utnyttjas endast i det fall att oljepriserna i tenderar att klart överstiga den prisnivåsom etableras på andra jämförbara nationella marknader, säger mofionärerna. Genom en friare prissättning bör en långsiktigt säkrare bas för oljeförsörj ningen skapas. Motionärerna vill att skall göra ett uttalande till regeringen av denna innebörd. Genom en sådan meningsyttring från sida skulleregeringens handlingsfrihet i framtida situationer med stigande oljepriserkomma ätt i hög grad inskränkas. Utskottet anser - utan att därmed ta ställningför några speciella åtgärder - att prisregleringsinstrumentet bör lämnas iregeringens hand med få särskilda förhållningsregler. Därmed skapas de bästaförutsättningarna för att regeringen vid förekommande behov snabbt oeh medfasthet kan agera mot prisstegringarna. Självfallet måsteprisregleringsinstrumentet handhas med stor återhållsamhet. Med vad här sagtsavstyrks motion 1981/82:2051 (m) i nu berörd del. Utskottet vill understrykaatt iden internationella prissättningen på olja i hög grad påverkas av åtgärdersom kan vidtas av ett mindre antal samverkande producentländer och av ett fåtalstora internationella oljebolag. Konkurrensen på den internationella oljemarknadenär sålunda ofullständig. Liksom motionärerna finner utskottet det angeläget attoljeprisernas utveckling, inte minst i en krissituation, följs med störstauppmärksamhet av regeringen. 1 I motion 1981/82:1609 (s) begärsatt regeringen skall lägga fram förslag omett system med importlicenser för olja. Licenserna kan vara en.väg att minskaandelen importerade produkter från spotmarknaden, menar motionärerna.Licenser skulle i första hand ges fill de företag som arbetar med s. k.långa kontrakt. ' I sittställningstagande till ett mofionsyrkande med samma innebörd våren 1981utgick utskottet (NU 1980/81:60 s. 44) från att frågan om imporfiicenser för oljaskulle komma att belysas i utredningen om de internationella energimarknaderna.Utskottet avstyrkte motionsyrkandet, och Som sagts skall denna utredning avsluta sitt arbete i NU1981/82:30 43 Utskottet förutsätter att utredningen kommer attge underlag för prövning av frågan om importlicenser och föreslår därför attäven årets motionsyrkande i ämnet lämnas utan särskild åtgärd. Motion 1981/82:2051 (m) innehållerockså ett yrkande om att skall föreläggas ett förslag omavveckling av Svenska . bör för sin oljeförsörjning hellredra nytta av de internationella oljebolagens erfarenheter och flexibilitet,anser motionärerna. Ett liknande motionsyrkande väcktes medanledning av en proposifion (1981/82:61) om kapitaltillskott fill SvenskaPetroleum. Med reservation av moderata samlingspartiets representanteravstyrkte näringsutskottet detta yrkande (NU 1981/82:19). DeförsörjningspoUfiska mofiv som låg till grund för beslutet om ett ökat statligtengagemang i oljeindustrin äger alltjämt giltighet, sade utskottet bl. Frågan om framfidaverksamhetsinriktning prövas f. n. inom . En proposition avseskomma att lämnas till . Nafionella oljebolag är värdefulla instrument förstatsmakternas strävanden att följa utvecklingen på den internationellaoljemarknaden. Sådana bolag kan också på ett betydelsefullt sätt medverka i densvenska marknadens försörjning med olja och oljeprodukter. I enlighet medregeringens förslag i proposifionen om medverkade ihöstas fill en finansiell sanering av bolaget (prop 1981/82:61, NU 1981/82:19).Med anknytning fill föredragande statsrådets uttalanden bl. a. om den dåplanerade utredningen gjorde utskottet vissa uttalanden om bl. a. det önskvärdai en närmare samverkan mellan och andra bolag. Utskottet ser medintresse fram mot resultatet av den utredningen. Det är för utskottet enfrämmande tanke att i detta läge, då underlag för en allsidigbedömning snart kommer att föreligga, skulle utan att avvaktautredningsresultatet fatta principbeslut om nedläggning av företaget. Yrkandethärom i mofion 1981/82:2051 (m) avstyrks alltså. Svenska är ett helägt dotterbolagtill . Det utför oljeprospektering för statens räkning. Ibudgetpropositionen föreslås (bilaga 17 punkt E 14) att 7 milj. kr. anvisassåsom medelstillskott fill detta företag. Förslaget, som inte har föranlettnågot motionsyrkande, fillstyrks av utskottet. I två likalydande yrkanden i desocialdemokratiska parfimofionerna 1981/82:1609 och 1981/82:2138 ställs krav påen plan för utvecklingen av den svenska raffinaderiverksamheten och denpetrokemiska industrin. Planens syfte bör bl. a. vara att minska vårtimportberoende när det gäller förädlade produkter, säger mofionärerna. De menaratt det mot bakgrund av de svenska raffinaderiernas oklara framtidsutsikter ärväsentligt att samhället och bolagen tillsammans diskuterar en strategi för hurförsörjningstryggheten med raffinerade produkter skall kunna i vårtland. NU1981/82:30 44 konstaterade vidsin behandling av ett motsvarande mofionsyrkande (NU 1980/81:60 s.48) att det är viktigt att statsmakterna noga följer och analyserarutvecklingen på området. Utskottet hänvisade också till den parlamentariskakommitté som skulle tillsättas för att belysa långsiktigaenergiförsörjning. Det ankommer på regeringen att följa utvecklingen oeh vidbehov lämna förslag till åtgärder, sade utskottet vidare. I ett uttalande tillregeringen instämde i vad utskottet hade anfört. Därmed betraktadesmotionsyrkandet som tillgodosett. Den parlamentariska kommittén, dvs. 1981 årsenergikommitté, skall enligt sina direktiv analysera vilken roll olikaenergikällor kan få i den framtida energiförsörjningen. När det gälleroljefrågor skall kommittén samråda med den särskilde utredare som har i uppdragatt bedöma utvecklingen på de internationella oljemarknaderna (se s. 42). Detbör också nämnas att en utredning görs inom statens industriverk omraffinaderiutvecklingen i . Med hänsyn till det utredningsarbete somsålunda pågår och till det uttalande som gjorde finnerutskottet att de båda berörda yrkandena i mofionerna 1981/82:1609 (s) och1981/82:2138 (s) nu inte påkallar någon åtgärd från sida. 1 mofion 1981/82:632 (s) förordas statligt stöd fill deninvestering som OK (Oljekonsumenterna) gör i en katalytisk kracker vid Scanraffi . Tillkomsten av denna katalytiska kracker innebär enligt motionärernabåde att den svenska oljeberedskapen stärks och att arbetsmarknadssituationen iBohuslän förbättras. OK fattade beslut om att investera i enkatalytisk kracker vid sitt raffinaderi vid i . Statlig medverkani detta projekt diskuteras. och OK har ingåtts ettförhandlingsavtal som innebär att skall lämnabesked huruvida företaget är intresserat av att medverka i projektet. Motionsyrkanden om statligt stöd för uppförande av enkatalytisk kracker har förut avstyrkts av utskottet, (NU1980/81:60 s. 47). Därvid har socialdemokraternas företrädare i utskottetreserverat sig. Förra årets ställningstagande baserades delvis påuttalanden av regeringen i dess proposition om riktlinjer för energipolitiken.Leveranser från norska raffinaderier till inom ramen för ett fastsamarbete skulle enligt regeringen kunna medföra en väsentlig förbättring avförsörjningstryggheten. Utskottet erinrade för egen del också om den snabbautbyggnad av raffinaderierna i som pågick eller planerades. Fråganom ett statligt engagemang i byggande av en katalytisk kracker kan ändåalltjämt äga aktualitet, anförde utskottet. Utskottet sade sig förutsätta attregeringen skulle hålla sig underrättad om det studiearbete som bedrevs inomolika oljeföretag och att den om så bedömdes erforderligt skulle återkomma tillriksdagen med förslag till åtgärder. Reservanterna å sin sida kritiseraderegeringen för bristande vilja till aktiva insatser på området. NU1981/82:30 45 Utskottet vidhåller sitt uttalandei ämnet , enligt vilket det borde ligga i regeringens hand att taeventuella initiativ till statliga insatser. Vad som har sagts omutredningsarbete på oljeområdet har betydelse också i detta sammanhang.Motionsyrkandet avstyrks med det anförda. I motion 1981/82:1140 begärvänsterpartiet kommunisterna ett uttalande till förmån för en fortsattutbyggnad av det statliga programmet för oljelagring i bergrum. Mofionärernaanser att lagringskapaciteten i sådana säkra utrymmen som bergrum fortfarandeär alldeles för låg, trots att den minskade oljeförbrukningen motiverar en vissneddragning av kapaciteten. Motionärerna framhåller särskilt bristen påanläggningar på ostkusten norr om . Detta förhållande åberopas också i motion 1981/82:1055(vpk). I denna yrkas att skall begära förslag om att den planeradeutbyggnaden av kommer till stånd. Projektet - sominnebär att ett industriområde skulle byggas i kombination med utsprängning avett oljelager i bergrum - har fallit beroende på att de privata intressenternainte längre är intresserade av att medverka, säger motionären. Planer för det s. k. har utarbetats aven arbetsgrupp vid i län. Bergrummet skulle bekostas avstaten och var en förutsättning för att kommunen skulle kunna byggaindustriområdet. Statliga bidrag med 1,5 milj. kr. har lämnats förförprojektering av projektet. beslöt regeringen att bergrummet inte skullebyggas, främst beroende på att lokaliseringen ansågs olämplig frånförsvarssynpunkt. har fidigare (NU1978/79:60 s. 80, 1979/80:70 s. 55) avstyrkt motionsyrkanden med samma innebördsom det här aktuella. Utskottet finner inte nu skäl för en ändrad bedömning ochavstyrker mofion 1981/82:1055 (vpk). Det berörda yrkandet i motion 1981/82:1140(vpk) avstyrks likaledes. Förslag avseende det statliga oljelagringsprogrammethar lämnats i proposition 1981/82:102 om säkerhets- och försvarspolitiken samttotalförsvarets fortsatta utveckling (bilaga 3). Idet sammanhanget (FöU 1981/82:18)ges tillfälle till en avsevärt mer grundlig behandling av ämnet än somnaturligen kan baseras på de få rader som ägnas det i motion 1981/82:1140(vpk). Liksom vid åtskilliga föregåendetillfällen begär kommunisterna, nu i motion 1981/82:1140, attriksdagen skall hemställa att regeringen lämnar förslag om den privataoljeindustrins överförande i samhällelig och kooperativ ägo. Utskottetkonstaterar liksom tidigare (NU 1980/81 :öO s. 45) att samhället har ettdominerande inflytande inom energisektorn och att detta förhållande harförstärkts . På oljemarknaden är staten verksam genom . Utskottet finner inte heller nu anledning att förorda någotförstatligande inom oljesektorn. NU1981/82:30 46 tog ställningför en naturgasintroduktion i (prop. 1979/80:170, NU 1979/80:70).Beslutet avsåg en utbyggnad av det s. k. mednaturgasdistribution i västra fr. o. m. . Det innebar ocksågodkännande av avtal som hade slutits mellan och regeringarom naturgassamarbete och av vissa riktlinjer för projektet. Det numera helstatliga företaget har fåttansvaret för naturgastillförseln och skall äga huvudledningarna inom landet.Bolaget sluter de avtal som krävs samt svarar för erforderliga marknadsundersökningaroch tekniskt utvecklingsarbete. Den beslutade omfattningen av Sydgasprojektetinnebär en årlig leverans av naturgas under 20 år.Avsättningen beräknas ske inom 14 kommuner i västra , från isöder till utanför i norr. Oljeförbrukningen i områdetberäknas kunna minskas genom naturgasintroduktionen. Merparten avgasen - - beräknas ersätta tjock eldningsolja inom industrin ochträdgårdsnäringen. Återstoden väntas åtgå i stället för lätt eldningsolja föruppvärmning, främst i småhus. Ett villkor för naturgasintroduktionen i har varitatt den skall bli kommersiellt konkurrenskraftig. De kalkyler som har gjortsför antyder enligt en utredning från industridepartementet (DsI 1981:6) också att projektet skulle kunna bli lönsamt utan samhälleligt stöd,sett . Med hänsyn till att det är fråga om en avförsörjningsskäl motiverad introduktion av naturgas har dock staten ställtvissa ekonomiska garantier för . Dessa innebär en begränsning avde ekonomiska riskerna, så att projektet totalt sett, dvs. vid den tjugoårigaavtalsperiodens slut, inte skall leda till förlust för intressenterna. För att underlätta introduktionen av naturgas i Sverigebeslöt om införande av vissa styrmedel (prop.1981/82:64, CU 1981/82:8, NU 1981/82:2 y). Dessa styrmedel innebär att i stortsett samma regler kommer att gälla för att främja naturgasanvändning som föratt främja användning av fjärrvärme. Sålunda kommer bl. a. reglerna omenergispar-stöd att gälla för anslutning till naturgasnät. Utöver förberedelserna för pågår sedan iseptember 1981 förprojektering av en rörledning genom för transport av15-25 miljarder kubikmeter naturgas från till kontinenten.Regeringen har uppdragit åt att i samarbete medSwedegas klarlägga möjligheterna att ta en sådan anläggning i drift vid den tiddå utvinningen av naturgas kan börja, dvs. under första hälften av 1990-talet.Förprojekteringen avser bl. a. teknisk utformning och kostnader. Vattenfallsverkethar i en preliminär bedömning beräknat investeringskostnaderna till ca 20miljarder kronor. Anläggningsarbetena, som uppskattas NU1981/82:30 47 kräva ca 18 000 årsverken, skulle kunna ge ett betydande bidragtill sysselsättningen i . Regeringsuppdraget att förprojektera naturgastransiteringfrån innefattar även möjligheterna att avsätta en del av gasen påden svenska marknaden. Swedegas kommer att göra marknadsundersökningari detta syfte. har ytterligare fått iuppdrag av regeringen att förprojektera en rörledning för transport av naturgasöver svenskt område från Tröndelag. Projektet anknyter fill det tidigareuppdraget beträffande en rörledning från . Senast den 1 februari 1983skall vattenfallsverket redovisa förslag till en huvudsträckning över svensktområde för den nord-sydliga ledningen med anslutande ledning från Tröndelag.Ett förslag till alternafiva förläggningar av gasledningar presenterades den 17maj. Förslaget skall sändas på remiss till de 18 länsstyrelser som berörs ochdärifrån till kommuner och regionala organ. Diskussioner har även förts om leveranser av naturgas frånSovjetunionen över . slöts en överenskommelse mellande svenska, finska och sovjetiska intressenterna om att de skulle utredamarknadsförutsättningar och tekniska möjligheter samt därefter - i slutet av år1981 - bestämma huruvida kommersiella förhandlingar skulle inledas. Swedegashar genomfört sitt utredningsarbete, men samtliga parter har bedömt det somlämpligt att tills vidare uppskjuta förhandlingarna. Frågan kommer sannoliktatt aktualiseras . energikommitté skall enligt sina direktiv studeramöjligheterna att öka användningen av naturgas i det svenska energisystemet.Detta gäller naturgas såväl från som från andra naturgasområden.Kommittén skall också belysa de ekonomiska konsekvenserna för samhällsekonomini stort av de åtgärder som föreslås. Frågor rörande utnyttjande avnaturgas har tagits upp i fem av de motioner som behandlas i detta betänkande. Motion1981/82:2051 ~(m) syftar till en allsidig utvärdering av innanytterligare statliga utfästelser görs på naturgasområdet. Införandet avnaturgas i är förbundet med avsevärda ekonomiska risker, ansermotionärerna, som hävdar att den danska naturgasen är dyrare än annanlikvärdig energi. Motionärerna ifrågasätter konkurrenskraften även hos eventuellanaturgasleveranser från Nordnorge-Vid behandlingen av energipolitiskaproposition erinrade näringsutskottet (NU 1980/81:60 s. 50) om de högakostnader som är förknippade med introduktion av naturgas i stor skala.Utskottet hade dock inga invändningar mot det mål för naturgasanvändning somföreslogs, speciellt som föredragande statsrådet i propositionen betonadevikten av att marknadsfrågorna bearbetades effektivt. Det finns också skäl atterinra om NU 1981/82:30 48 attdistribufion av naturgas, enligt riktlinjerna för , i principskall ske på kommersiella grunder (prop. 1979/80:170 s. 58). Somnyss nämnts ingår det energikommittés uppdrag att studeraförutsättningarna, bl. a. i ekonomiskt hänseende, för ökad naturgasanvändningi . Mot här angiven bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl förriksdagen att nu rikta någon begäran fill regeringen om utvärdering avSydgasprojektet. Det berörda yrkandet i mofion 1981/82:2051 (m) avstyrksalltså. Enutredning av möjligheterna att tillgodose industrins energibehov med naturgasbegärs i mofion 1981/82:815 (s). Det är enligt motionärerna framför allt destora basindustrierna utmed som skulle kunna anslutas fill ettnaturgasnät. En förutsättning för att större naturgasprojekt skall kunnarealiseras är emellerfid att en tillräcklig avsättning för gasen kan uppnås. Enkartläggning av den potentiella gasmarknaden utifrån industrins behov är därförsynnerligen vikfig, menar motionärerna.