bet · G501UU20 · 1981-12-31 00:00:00 — Utskottettillstyrker följaktligen yrkande 1 i motion 395 om landram för Nicaragua.Utskottet avstyrker därmed regeringens förslag samt delyrkandena 2 e) i motion936 - vars önskemål tillgodosetts genom utskottets förslag - och 9 a) i motion2035, de sistnämnda vad gäller höjning resp. minskning av landramen för . I motion 394 föresläs att medelsramen för Sri Länkai förhållande till regeringens förslag sänks med 40 milj. kr. till 115 milj.kr. I motion 936 föreslås attanslaget fill Sri Länka sänks till 115 milj. kr. I motion 2035 föresläs attlandramen för Sri Länka behålls oförändrad. Regeringenkonstaterar i budgetpropositionen att vattenkraftprojektet drabbats avbetydande kostnadsstegringar. Det kostnadsberäknas f. n. till ca 2,5 miljarderkronor. Ett förslag om användning av biståndsmedel för finansieringen av dettaprojekt och belastningen på biståndsanslagen kommer att presenterasför , heter det vidare i propositionen. Då kommer även en utförligredovisning av projektets kostnader att kunna lämnas. Utskottetanser att landramen för Sri Länka i avvaktan på prövning avregeringens aviserade proposition bör fastställas till samma belopp som förinnevarande budgetår, dvs. 115 milj. kr. Utskottetavstyrker följaktligen regeringens förslag och tillstyrker yrkande 8 i motion394 samt delyrkandena ) i motion 936 och 9 a) i motion 2035, vad avserlandram för Sri Länka för /83. 1 motion 394 föreslås att medelsramen för iförhållande till regeringens förslag höjs med 55 milj. kr. till 400 milj. kr.för /83. UU 1981/82:20 51 I motion 934 föreslås att biståndet till Vietnamhöjs med 55 milj. kr. utöver den av regeringen föreslagna summan. Imotion 2035 föreslås att landramen för minskas till 180 milj. kr. Imotion 1244 föreslås att fastställer landramen för till 200milj. samt att därigenom frigjorda medel, 145 milj. kr., överförs dels fillkatastrofanslaget, dels till anslaget för miljö- och markvård samt dels tillanslaget för enskilda organisationers biståndsinsatser. År1980 företogs en sänkning av biståndet till från 400 milj. kr. I årets budgetproposition skärs landramen ned med ytterligare 20 milj.kr. är därmed det andra programland för vilket biståndet minskas /83. Settöver en något längre tidsperiod har landramarna för flertalet av Sverigessamarbetsparter ökats så att biståndets realvärde - trots den snabba inflationen någorlunda bibehållits. Utvecklingen har för del varit denmotsatta: Regeringens ställi:ingstaganden har inneburitatt realvärdet av det svenska Vietnambiståndet sjunkit med mellan en tredjedeloch hälften . Dennautveckling står i bjärt kontrast till biståndsbehov, inte minst somdetta skildras i regeringens propositioner. ekonomi har slagits ispillror. Försöijningssituafionen är värre än under kriget. Uppgiften attbygga upp landet efter kriget har blivit än tyngre genom återkommandenaturkatastrofer. Dethar gått närmare kriget i tog slut. Dess effekter pämänniskor, samhälle och ekologi kommer att ta mänga ytterligare år attövervinna. Det finns i den internationella debatten en tendens att bortsefrån denna grundläggande orsak till nuvarande svåra läge. Man glömmeralla deklarationer om det internationella samfundets ansvar. De västligaindustriländerna och de internationella organisationerna har övergivit dettakrigshärjade och nödlidande land och sviker sina biståndsförpliktelser. Densvenska regeringens ställningstaganden kan tolkas som en anslutning till dennahållning. som biståndsmyndigheterna efter åratals fördröjning nuäntligen tycks ha inlett en planering för utveckhngssamar-betet efter Bai Bångoch de tvä stora sjukhusen skär regeringen utan vaije biståndspolitiskmotivering ned resursramen. Därmed förstärks intrycket av att regeringenutnyttjar biståndet som politiskt påtryckningsmedel. Utskottettar avstånd från den vietnamesiska interventionen i likaväl som frånUSA:s och påtryckningar och ekonomiska krigföring mot . Ianslutning till vad utskottet tidigare slagit fast (t. ex. i UU 1978/79; 27)vänder sig emellertid utskottet med skärpa mot att det långsiktiga svenskautvecklingssamarbetet med ett fattigt land utnyttjas som instrument i sådanaställningstaganden. Regeringens argumentationatt biståndsbehovet minskar i takt med inve- UU1981/82:20 52 steringskostnaderna för tidigare avtalade projekt kanheller inte godtas. Det är inte projekten som skall styra biståndet - riskernamed detta synsätt demonstrerar regeringen med sin handläggning av Kotmatefallet-utan mottagarlandets behov och förmåga att tillgodogöra sig resurser i enutvecklingsansträngning till förmån för de stora folkgrupperna. Med dennagrundsyn, som lagt fast vid ett flertal tillfällen, föreslårutskottet att landramen för återförs till 400 milj. kr. Utskottet tillstyrker yrkande 9 i motion 394 och yrkande 1i motion 934 vad beträffar landram för . Utskottet avstyrkerföljaktligen regeringens förslag samt yrkandena 1 och 2 i motion 1244 och delyrkande9 c) i motion 2035. I motion 1244 föreslås även att begär att det isamband med nästa års budgetproposifion anges en bortre tidsgräns för nuvarandebistånd till samt att uttalar att ett därefter fortsattbistånd till prövas i ett mera övergripande sammanhang där en totalbedömning görs av hur svenskt bistånd skall användas och att möjligheternaprövas att genom FN-organ eller pä annat sätt göra regionala insatser iSydostasien. I ett motionsyrkande i samband med förra åretsbiständsproposition föreslogs generellt att bortre tidsgränser för samarbetetmed våra mottagariänder skulle upprättas. Med anledning härav förde utskottetett ingående resonemang i sitt betänkande (UU 1980/81:20, s. 37-39). Utskottetkonstaterade därvid bl. a. att det inte vore ändamålsenligt att nu med vart ochett av mottagarländerna förhandla om en fast tidpunkt för biståndetsavbrytande. Sådana tidsgränser skulle försvära en nödvändig stabilitet och långsiktigheti biståndssamarbetet. Redan förhandlingar därom skulle skapa intryck avförestående stora förändringar i vårt bilaterala bistånd, vilket inte voreförenligt med uttalande att en förändring av länder-kretsen bör skemed stor försiktighet. Utskottet ansåg att nuvarande ordning för ett avbrytandeeller en avveckling av biståndet när skäl därför föreligger visat sig varaanvändbar. Utskottet anser, i linje med ovan förda resonemang, intebefogat att en bortre tidsgräns anges för biståndet till . Utskottet harpå annan plats i detta betänkande tillstyrkt en ökning av den av regeringenföreslagna landramen för under /83. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottetyrkande 3 i motion 1244 och i konsekvens härmed även yrkande 4 i samma motion. I motion 934 föreslås i yrkande 2att biståndet till höjs med 20 milj. kr. utöver den av regeringenföreslagna summan. I motion 936 föreslås i delyrkande 2 e) att biståndet förAngola höjs till 115 milj. kr., för till 100 milj. kr., för Nicaraguatill 60 milj. kr., och för till 130 milj. kr. 1 samma motionsdelyrkande ) UU1981/82:20 53 föreslås att anslaget för sänks till 120 milj.kr., för till 320 milj. kr., för fill 100 milj. kr., för Lesothotill 10 milj. kr., för Sri Länka till 115 milj. kr. samt att biståndet tillSwaziland och upphör och därmed minskar med 10 milj. kr. resp. 15 milj.kr. I motion 2035 föreslås i delyrkande 9 a) att riksdagenbibehåller landramarna pä oförändrad nivå för , , ,, , , , , , Sri Länka, ,och . I samma motions delyrkande 9 b) föresläs att riksdagenminskar landramarna för till 371 milj. kr., för till 292 milj.kr., för fill 74 milj. kr. och för till 198 milj. kr. I motion 2035 hänvisas till avsnittet om biståndspolitikeni motion 1981/ 82:2018. Beträffande biståndet till enskilda länder anförs däratt vissa mottagarländer haft svårt att effektivt utnyttja biståndet, vilketbl. a. fått fill följd att stora reservationer uppkommit, särskilt för ,, , och , totalt på det bilaterala anslagetberäknade till . Med hänvisning till statsfinansiella situationoch förekomsten av reservationer på det bilaterala anslaget föresläs därför attde landramar där regeringen föreslår ökningar fryses på 1981/nivå ochatt dämtöver anslagen för de i motionen särskilt nämnda fem ländernaytterligare minskas med en summa motsvarande av den utgående reservationenpå resp. land. Utskottet har ovan behandlat yrkandena om förändring avregeringens förslag beträffande landramar för , , ,och Sri Länka under nästa budgetår och därvid tillstyrkt ändringar ipropositionens förslag. Utskottet ansluter sig till propositionens förslag vad beträffarlandramar under /83 för de övriga länder som nämnts i nuförevarande yrkanden. Utskottet avstyrker därför yrkande 2 i motion 934, de nuaktuella delyrkandena 2 e) och ) i motion 936 samt delyrkandena 9 a) och 9b) i motion 2035, utom såvitt avser , och , vilka sammanfallermed propositionens förslag. Yrkanden om nya samarbetsländer I motion 728 föreslås att pånytt tas upp som programland för svenskt bistånd och i motion 936, delyrkande 2i), att beviljas bistånd med 55 milj. kr. 1 samma motions delyrkande 2j)föreslås att Demokratiska upptas som programland och beviljas bistånd med20 milj. kr. I motion 934, yrkandena 3 och 4, föreslås dels attFolkrepubliken blir programland för svenskt bistånd, dels att 25milj. anslås i bistånd till landet. Detlångsiktiga utvecklingssamarbete som inleddes är 1969 med UU 1981/82:20 54 avslutadesi och med utgången av /80. Detta skedde i enlighet medriksdagens tidigare beslut (UU 1975/76:14, rskr 349, UU 1976/77:17, rskr 248).Utskottet behandlar längre fram i betänkandet frågan om samarbete med påandra områden än långsiktigt utvecklingssamarbete. Beträffandesamarbete med Demokratiska konstaterar utskottet attliknande motionsyrkanden behandlats av utskottet under en rad av år (UU1977/78; 10, UU 1978/79:27, UU 1979/80:20, UU 1980/81:20). Utskottet fastslogdå att inga förutsättningar förelåg för att uppta Demokratiska folkrepublikenJemen som programland. Inga omständigheter har därefter fillkommit somföranleder utskottet att ändra denna inställning. Regeringenhar vid ett internationellt givarmöte för Kampucheapro-grammet utfäst20 milj. kr. Av detta belopp kommer 10 milj. kr. att gå till WFP, 8 milj. kr.till FAO och 2 milj. kr. Dessutom har under det senasteåret bidragit med drygt 7 milj. kr. för humanitärt bistånd till . Ingafömtsättningar föreligger emellertid enligt utskottets mening att upptaKampuchea som programland för svenskt bistånd. Kampucheabehandlas även senare i detta betänkande under avsnittet om katastrofbistånd. Medhänvisning till det ovan anföida avstyrker utskottet motion 728, delyrkandena 2i) och 2 j) i motion 936 samt motion 934, yrkandena 3 och 4. Propositionen(s. 58-59) Från anslagsposten Humanitärt bistånd iLatinamerika lämnas stöd till offer för politiskt förtryck. De flestaprogrammen är relativt långsiktiga, och medel har i många fall ställts tillförfogande under flera är. Regeringen räknar med ytterligare behov särskilt förutsatta grupper i och och för flyktingar från sistnämndaland. En höjning av anslagsposten till 50 milj. kr. är därför motiverad. Omden fortsatta utvecklingen i skulle föranleda ett än störtemedelsbehov för humanitär verksamhet, kan katastrofmedel utnyttjas. Utskottetbehandlar i detta sammanhang dels motion 1981/82:187 av m.fl. (vpk),yrkande I, vari hemställs 1.att beslutar att hos regeringen hemställa att den tillvaratar allamöjligheter att i internationella sammanhang verka för hjälp åt folken i ElSalvador, och . UU 1981/82:20 55 dels motion 1981/82; 395 av m.fl. (s), yrkande 4, vari hemställs 4,att beslutar att medelsramen för humanitärt bistånd till Latinamerikautöver regeringens förslag höjs med 50 milj. kr. till 100 milj. kr. dels motion 1981/82:936 av m.fl. (vpk),delyrkandena 2 O och 2 k), vari föreslås 2. att hosregeringen hemställer om förslag innebärande f)att anslaget Humanitärt bistånd till höjs till , k)att uttalar att anslaget Humanitärt bistånd till iförsta hand skall kanaliseras till befrielserörelserna i och ElSalvador. dels motion 1981/82:2035 av m.fl. (m),delyrkande 9 d), vari hemställs 9d) att fastställer medelsramen för Humanitärt bistånd i Latinamerikatill 40 milj. kr. för Humanitärt bistånd i Latinamerikahar ökat frän 30 milj. kr. 1980/81 fill föreslagna 50 milj. kr. Äv innevarande års anslag på40 milj. kr. har huvuddelen använts förinsatser i . För de olika angelägna insatserna i haremellertid även betydande katastrofmedel tagits i anspråk, varigenom under denförsta hälften av innevarande budgetär ca 22 milj. kr. använts för humanitärainsatser i . Imotion 395, yrkande 4, föreslås att medelsramen för Humanitärt bistånd tillLatinamerika på grund av de stora hjälpbehoven i höjs till 100milj. Detär även utskottets bedömning att regeringen bör ha möjlighet att lämna ettväsentligt svenskt stöd till flyktingar och förföljda i regionen och till dekrafter som strävar efter social rättvisa och nationellt oberoende. Utskottethar också erfarit att regeringen beslutat utnyttja ytterligare ca 30 milj. kr.av ointecknade reservationsmedel under anslaget C 2 som ett påslag påanslagsposten för Humanitära insatser i innevarande budgetår. Medtillstyrkan av den i motion 395, yrkande 4, föreslagna medelsanvisningen fårutskottet därför föreslå att det av regeringen angivna beloppet för humanitärtbistånd i höjs från 50 milj. kr. till 100 milj. kr. Detta påslagbör kunna finansieras genom en överföring från de för katastrofer föreslagnamedlen. Katastrofer m.m. bör således sänkas med 50 milj. kr. iförhållande till regeringens förslag, vilket föreslås pä annan plats i dettabetänkande. UU 1981/82:20 56 Utskottet noterar att de för humanitära insatser iLatinamerika avsedda medlen enligt vad som framgår av propositionen skallkanaliseras genom svenska och internationella organisationer, såsomLutherhjälpen, Kyrkornas världsråd. ,Arbetarrörelsens internationella centrum. Svenska röda korset och . Imotion 936, delyrkande 2 O, föreslås att anslaget till Humanitärt bistånd tillLatinamerika höjs till 150 milj. kr. och i motion 2035, delyrkande 9 d), attsamma anslagspost sänks till 40 milj. kr. Till följd av utskottets gjordaställningstagande avstyrks dessa båda motionsyrkanden i vad avser Humanitärtbistånd till . Imotion 187, yrkande I, föreslås att regeringen tillvaratar alla möjligheteratt i internationella sammanhang verka för hjälp åt folken i ,och och i motion 936, delyrkande 2 k), att anslagetHumanitärt bistånd till i första hand skall kanaliseras tillbefrielserörelserna i och . Somframgår av redovisningen ovan och av framställningen i budgetpropositionenägnar i sin biståndsverksamhet betydande uppmärksamhet åt denhumanitära situationen i . är det av uppenbaraskäl den politiska utvecklingen i de länder som nämns i motionerna somtilldragit sig särskild uppmärksamhet. Regeringens bedömningar av deloroväckande läget i regionen framgår bl. a. av ett frågesvar i den 17februari 1982. Däri hette det bl. a. att regeringen tagit kontakter för attutröna om förutsättningar finns för ett större internationellt hjälpprogram.Med hänvisning till vad som sålunda anförts om svenskt stöd åt folken iCentralamerika får utskottet anse yrkande 1 i motion 187 besvarat. Anslagsposteni fråga är emellertid avsedd för behov i olika latinamerikanska länder och kaninte i förväg avgränsas till en viss grupp av stater. Delyrkande 2 k) i motion936 avstyrks därför. 4.5Södra och anslagsposten Regionala insatser Propositionen(s. 59) Humanitärt bistånd i södra utgår främst somstöd åt befrielserörelserna ANC, som verkar för ett fritt frånapartheid, och SWAPO, som arbetar för ett självständigt , samt somflyktingstöd genom olika FN-organ och enskilda organisationer. På grund avförhållandena i och finns anledning räkna med attflyktingströmmen och därmed hjälpbehoven kommer att fortsätta att öka. Vidareförutses inom ökade behov av rättshjälp samt familje- och studiestöd.Med hänsyn härtill är en höjning av anslagsposten till 140 milj. kr.erforderlig. Utöver det föreslagna beloppet förutses att medel ur katastrofpostenliksom vid behov kan utnyttjas för humanitära insatser i södra . UU1981/82:20 57 Under anslagsposten Regionalainsatser har - förutom bidrag till den Östafrikanska - stödlämnats till det regionala samarbetet mellan de majoritetsstyrda staterna i södraAfrika. Detta regionala samarbete, som syftar till att minska det ekonomiskaberoendet av , har inriktats på transporter ochkommunikationer. Även inom andra områden, där regionalt samarbete förbereds,har goda möjligheter att lämna bistånd. Detta gäller exempelvisenergiförsörjning, utbildning, sysselsättning, miljövård ochlivsmedelsförsörjning. I beredningen av insatser bör SIDA räkna med enplaneringsram på 100 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1983/84 och1984/85. Utskottet behandlar i detta sammanhang dels motion 1981/82:936 av LarsWerner m.fl. (vpk), delyrkandena 2 f) och k), vari föreslås 2. attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag innebärande f) att anslaget Humanitärt bistånd till södra höjsfill , k) att uttalar att anslaget Humanitärt biståndtill södra i första hand skall kanaliseras till befrielserörelserna ANC,SACTU och SWAPO. dels motion 1981/82: 1249 av (), varihemställs att det svenska biståndet till humanitär hjälp i ochNamibia skall lämnas till där befintliga kristna organisationer. dels motion 1981/82:2035 av GöstaBohman m.fl. (m), delyrkande 9 d), vari hemställs 9 d) att fastställer medelsramarna förHumanitärt bistånd i södra till 120 milj. kr. och för Regionala insatsertill 60 milj. kr. Humanitärt bistånd iSödra föreslås i propositionen bli höjd frän 120 milj. kr. I motion 2035, delyrkande 9 d), föresläs att anslagetförblir oförändrat vid innevarande budgetårs nivå medan motion 936, delyrkande2 f), förordar en höjning till 207 milj. kr. humanitära bistånd till och stödettill i regionen verksamma befrielserörelser har sedan läng tid varitomfattande. Det utgör på särskilt sätt ett led i denna del av vårutrikespolitik. Utöver det i årets budget fastställda bidraget till SödraAfrika har regeringen beslutat om ytterligare bidrag om sammanlagt ca13 milj. kr., utgående bl.a. till UU 1981/82:20 58 SWAPO,ANC, och FN;s biståndsprogram för apartheidpolitikensoffer. Denaktuella situationen i och motiverar enligt utskottetsmening ett fortsatt och omfattande humanitärt bistånd till området. Utskottetdelar därför regeringens bedömning att en höjning av anslagsposten fill 140milj. Utskottetavstyrker till följd härav delyrkande 9 d) i motion 2035 i vad avser . Imotion 936, delyrkande 2 f), föreslås en ytterligare kraffig höjning avanslagsposten. Detta yrkande avstyrks i konsekvens med utskottets ovan gjordaställningstagande. Utskottet vill emellertid i sammanhanget erinra om attregeringen i propositionen förutskickar att medel ur katastrofanslaget vidbehov kan utnyttjas för insatser i . Hög beredskap bör enligtutskottets uppfattning finnas för olika typer av angelägna insatser. 1två motioner behandlas inriktningen av biståndet till . I motion936, delyrkande 2 k), föreslås att anslagsposten i första hand skall användasför bistånd till befrielserörelserna ANC, SWAPO och den sydafrikanskafackföreningsrörelsen . Imofion 1249 yrkas att biståndet inte skall gå till de nämnda befrielserörelsernautan till i området befinfiiga kristna organisationer. Som framgår av den tillpropositionen fogade bilagan lämnas närmare hälften av det svenska stödet tillSödra genom svenska och internationella enskilda organisationer, varavflera med anknytning. Bland dessa utgör mission ochLutherhjälpen de två största mottagarna. Även fackföreningsrörelsen bidrag från denna anslagspost. Denåterstående hälften utbetalas till befrielserörelserna ANC i ochSWAPO i . De är båda etablerade och av FN erkända befrielserörelser, somsedan lång tid mottar stöd från och andra länder. Utskottetfinner den nuvarande fördelningen av bidrag till rimlig och avstyrkerföljaktligen motion 1249 och delyrkande 2 k) i motion 936. Utskottetbehandlar under denna punkt även delyrkande 9 d) i motion 2035 i vad avseranslagsposten för regionala insatser. I yrkandet föresläs att beloppet behällsvid innevarande års nivå, nämligen 60 milj. kr. Dennaanslagspost används för stöd åt de majoritetsstyrda staterna i bl.a. i syfte att minska deras beroende av . De projekt som kommit ifråga har gällt transporter och kommunikationer. anslogssåledes 68 milj. kr. till en internationell telefonväxel i och väg mellan och . har tillsammans medNorge beslutat delta i finansieringen av en telelänk mellan , Zimbabweoch . Svenska företag har engagerats i flera av de avtalade projekten. Utskottet finner detangeläget att ett tillräckligt stort belopp finns till UU1981/82:20 59 förfogande för detta ändamål och avstyrker därtordelyrkande 9 d) i motion 2035 om en frysning av anslagsposten. 4.6 Särskilda program; miljö- och markvård samt energiPropositionen (s. 59-61) Särskilda programutnyttjas för ämnesinriktad verksamhet, stöd till internationella enskilda organisationer,insatsförberedelser och resultatvärdering samt rekrytering av biträdandeexperter. Genom den ämnesinriktade verksamheten kan nya metoder och nyalösningar på utvecklingsproblem tas fram inom områden av särskild betydelseför och där de internationella insatserna är otillräckliga.Verksamheten utgör därför ett värdefullt komplement till det länderinriktadebiståndet. Såsom förutskickades i förra årets budgetproposition harSIDA gjort en översyn av den ämnesinriktade verksamheten. Denna har lett tillatt verksamheten kommer att koncentreras till ett begränsat antal områden ochinsatser i enlighet med vad utrikesutskottet uttalat (UU 1980/81:20). För stödet till internationella enskilda organisationerbör fr. o. m. 1982/ 83 inrättas en särskild delpost. Från denna kommer attanslås medel till Internationella Kooperativa Alliansen och KyrkornasVärldsråd. Den pågående utvidgningen av det projektinriktade biståndet påbekostnad av importstödet inom landprogrammen kommer att öka anspråken på medelför insatsförberedelser och resultatvärdering. Eftersom stora reservationeruppkommit på delposten för dessa ändamål anser regeringen att behoven kantillgodoses med oförändrad medelstilldelning /83. Även medelsbehovetför rekrytering av biträdande experter är oförändrat. För anslagsposten Särskilda program har regeringenföreslagit 160 milj. kr. Vid bedömningen av medelsbehovet har regeringen äventagit hänsyn till att 5 milj. kr. för vissa energiinsatser, som belastardenna anslagspost, fr.o.m. /83 skall bestridas ur anslagspostenMiljö-och markvård samt energi. Det nära sambandet mellan miljö-, markvård och energimotiverar att dessa frågor bedöms i ett sammanhang. Fr.o.m. /82har inrättats en särskild anslagspost för bilaterala eller regionala insatserpå miljö- och markvårdsområdet. Som nämnts i avsnittet om biståndets omfattning,inriktning och genomförande fäster regeringen stor vikt vid bistånd till sådanverksamhet. Miljö- och markvård har nära anknytning till energiområdet genomatt en växande brännvedsanvändning i samband med stark befolkningsökning letttill betydande miljö- och markförstöring. Miljö- och markvård har kunnat stödjas inom detlandprogrammerade biståndet och - sedan föregående budgetår - genom densärskilda anslagsposten för detta ändamål. Av denna anslagspost som uppgicktill 30 milj. kr. för /82 har större delen intecknats. UU1981/82:20 60 framför allt använts i länder utanförprogramlandskretsen. Energiinsatser har till den alldeles övervägandedelen finansierats inom landramarna. Därutöver finns för skilda energiinsatserett särskilt delbelopp på 5 milj. kr. inom ramen för anslagsposten Särskildaprogram, som framgent bör belasta denna anslagspost. Även miljö- ochmarkvårdsinsatser i Sahelområdet, som finansieras över det multilateralaanslaget, bör i fortsättningen bestridas från denna anslagspost. För att vidga möjligheterna att tillgodose behovet av stödpå energiområdet bör avsevärt ökade medel anvisas inom en gemensamanslagspost, Miljö- och markvård samt energi.