bet · G501SoU51 · 1981-12-31 00:00:00 — den övergripande centrala planeringen och samordningen avhälso- och sjukvården och tillgodoser därmed syftet med mofion 1981/82:2166 ihär aktuell del. Mofionen bör därför i denna del infe föranleda någon åtgärd avriksdagen. Enligt bestämmelser isjukvårdslagen fordras det i princip medgivande av för attinrätta läkartjänster för hälso- och sjukvärdande verksamhet hoslandstingskommuner och primärkommuner. Villkoren för att inrätta läkartjänsteranges i sjukvårdskungörelsen. beslutar hur mänga underläkartjänsfer(organiserade i s. k. block) som får finnas inom varje sjukvårdsområde förläkarnas allmäntjänstgöring, dvs. den läkartjänsfgöring som är det förstaledet i läkarnas vidareutbildning efter läkarexamen. prövning av frågor om inrättande avunderläkartjänsfer (också organiserade i s. k. block) för läkarnas fortsattavidareutbildning till specialistkompetens och om inrättande av tjänster förläkare med fullgjord vidareutbildning skall ske pä grimdval av för riketupprättat läkarfördelningsprogram, som fastställs av socialdepartementetssjukvårdsdelegation. Förslag till Läkarfördelningsprogrammet (LP) upprättas avsocialstyrelsen i samråd med universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), Landstingsförbundetoch och omfattar vanligtvis en period av . Detrevideras i princip . De riktlinjer i fråga om fördelningav läkare som föresläs i propositionen innebär i huvudsak följande. I vart fall tills vidare är det nödvändigt aft påriksplanet noga följa frägan hur många vidareutbildade läkare som behövs inomde olika specialiteterna och landstingskommunerna. Vid den fortsattaläkarplanering-en bör i samråd med huvudmännen ochLäkarförbundet liksom utarbeta rullande läkarfördelningsprogram (LP),vilka lämpligen bör omfatta . Pä grundval av sådana läkarfördelningsprogrambör utarbeta en läkarplaneringsram för varje sjukvårdsområde.Denna ram som bör diskuteras vid de förufskickade överläggningarna mellanstaten och huvudmännen skall tjäna som underlag för huvudmännens planering.Nägon motsvarighet till den nuvarande bestämmelsen aff landstingskommuner ochprimärkommuner skall ha medgivande för atf få inrättaläkartjänster behövs infe i hälso- och sjukvårdslagen. En sådan bestämmelse vadgäller vidareutbildade läkare kan för övrigt mot bakgrund av det ökandeantalet läkare antagas vara av mindre betydelse på . Inomsjukvårdsregionerna bör samråd ske i syfte att en balanserad SoU1981/82:51 31 fördelning av läkarresurserna inom regionerna sker mellanbl. a. regionsjukvård, länssjukvård och primärvård. Den centrala planeringen av läkarutvecklingen bör ävenomfatta läkarresurser för privatpraktik, annan enskild hälso- och sjukvård ochföretagshälsovård. Om det visar sig nödvändigt för atf uppnå en lämpligframfida fördelning får andra medel för atf styra utvecklingen övervägas. Det föreslagna läkarfördelningssystemef innebär ingenändring beträffande planeringen av läkarnas vidareutbildning. Socialstyrelsenhar således att i fortsättningen fastställa block för allmänfjänsfgöring ochfortsatt vidareutbildning mot bakgrund av läkarfördelningsprogrammet och isamråd med huvudmännen och . I motion 1981/82:2166 av NilsCarlshamre (m) anför motionärerna bl. a. aft de saknar ett uttalande om vem somskall fastställa läkarfördelningsprogrammet. Mofionärerna framhåller aff dettabör åligga regeringen (yrkande 4 delvis). Utskottet har infe något att erinra mot de i proposifionenföreslagna riktlinjerna i fråga om fördelning av läkare. Som nämnts ovan fastställs läkarfördelningsprogrammen f.n. av sjukvårdsdelegafion. Sjukvärdsdelegationen, som ärsammansatt av företrädare för berörda departement, ämbetsverk. Landstingsförbundetsamt de fackliga organisationerna, har fill uppgift att följa utbyggnaden avsjukvårdsresurserna i landet och verka för en samordnad sjukvårdsplanering.Läkarfördelningsprogrammen har stor betydelse för att vi skall fä en lämpligfördelning av läkarna i landet. Med hänsyn härtill och fill det ansvar för denövergripande centrala planeringen och samordningen av hälso- och sjukvärden,som statsmakterna även i fortsättningen skall ha, förutsätter utskottet attprövningen av läkarfördelningsprogrammen liksom kommer att varaanknuten till . Motion 1981/82:2166 i här aktuell delpåkallar därför inte någon åtgärd av . för läkares vidareutbildning fortsattauppgifter Den ursprungliga nämnden förläkares vidareutbildning (NLV) inrättades för att ansvara för frågorsammanhängande med läkares vidareutbildning i den mån frågorna inte ankom påsocialstyrelsen. NLV, som hade egen instruktion och eget kansli, skulle bl. a.dels anordna prov för läkare som fullgjorde allmänfjänsfgöring samt systematiskundervisning med kunskapsprov för läkare som genomgick allmänläkar- eller specialistutbildning,dels meddela beslut om godkänd allmänfjänsfgöring samt bevis om allmänläkar-ochspecialistkompetens. NLV hade för sin verksamhet bl. a. särskilda delegationer,provgrupper och ämnesexpertgrupper. I enlighetmed i def föregående nämnt beslut av om socialsty- SoU1981/82:51 32 relsens uppgifter och organisation, m.m. (prop. 1979/80:6,SoU 1979/ 80:45, rskr 1979/80:386) upphörde den ursprungliga nämnden med utgångenav juni månad 1981. Nämndens uppgifter lades på , som harinrättat en särskild vidareutbildning (som ocksåbetecknas NLV). Ledamöterna i den tidigare nämndens äm-nesexperfgrupperförordnades som ledamöter i motsvarande grupper. I proposition 1979/80:6 föreslogs bl. a. aft det skulleankomma på att avgöra inriktningen av läkares vidareutbildningoch utbildningens innehåll men atf uppgifterna atf genomföra vidareutbildningensamt att meddela bevis om allmänläkar- och specialistkompetens skulledecentraliseras. (SoU 1979/80:45) biträdde förslaget ipropositionen om förändring av den dåvarande nämndens uppgifter och ställningmen var inte berett att förorda en decentralisering av genomförandet av läkarnasvidareutbildning m. m. En förändring av läkarnas vidareutbildning kunde enligtutskottets mening genomföras först om eff i proposifionen förutskickafutredningsarbete visade aff en decentralisering kunde ske utan affutbildningens kvalitet försämrades. På förslag av utskottet gav somsin mening regeringen fill känna vad utskottet anfört om nämndens uppgifter ochställning m. m. I motion 1981/82:2166 av NilsCarlshamre m. fl (m) framhålls bl. a. aff experfnämndens nuvarande organisationmed ämnesexperfgrupper m. m. har visat sig ändamålsenlig och aft endecentralisering och uppsplittring av organisationen skulle vara till men förkvaliteten i verksamheten och sjukvårdens utveckling samt vanisamhällsekonomisk ogynnsam. Motionärerna begär i här aktuell del av motionen(yrkande 6) aff som sin mening skall ge regeringen fill känna vidareutbildning med nuvarande organisation börbehållas som centralt expertorgan inom . (S 1979:12) för ,som utfört det i proposition 1979/80:6 förutskickade utredningsarbetet, avgavär 1981 betänkandet (Ds S 1981:5) Ansvars- och uppgiftsfördelning m. m. för läkarnasvidareutbildning med förslag om decentralisering av vissa uppgifterbeträffande vidareutbildningen fill sjukvårdshuvudmännen på regional nivå.Organisationskommitténs betänkande, som har remissbehandlats, övervägs f. n.inom tillsammans med en av den fidigare nämnden utarbetadrapport. Läkares efterutbildning principiella riktlinjer. Med hänsyn fill aft frågor om ansvars- ochuppgiftsfördelning m. m. beträffande läkarnas vidareutbildning sålunda ärföremål för överväganden inom bör motion 1981/82:2166 i häraktuell del inte föranleda nägon åtgärd av . Utskottet förutsätter atfövervägandena i frågorna underställs prövning. SoU 1981/82:51 33 I den nu aktuella proposifionen anförs i huvudsakföljande om forskning och utveckling (prop. s. 105). Statenhar ett starkt intresse av att forsknings- och utvecklingsarbete bedrivs inomområden av hälso- och sjukvården som statsmakterna har prioriterat. Det ärockså väsentligt att det finns ett allsidigt och vederhäftigt underlag förpolifiska ställningstaganden. bör som centralplaneringsmyndighet svara för att sådant planeringsunderlag tas fram.Socialstyrelsen bör vidare i nära samverkan med och Sprisamt i samråd med högskoleorganisationen och forskningsrådsorga-nisafionernainfitiera forskning inom områden som är särskilt angelägna ur det allmännassynpunkt. Beträffandefrågor som hänger samman med den långsiktiga inriktningen av den statligtfinansierade forskningsverksamheten hänvisas fill förslag som väntas i densedermera avgivna proposifionen 1981/82:106 om forskning m. m., vilken ihuvudsak behandlas av utbildningsutskottet. I motion 1981/82:2166 av m.fl. (m)begärs i här aktuell del (yrkande 5) att som sin mening skall geregeringen fill känna aff def bör vara en strävan att förlägga forskning inomvårdområdet i anknytning fill högskolan och den kvalificerade medicinskautbildningen. Iproposition 1978/79:119 om vissa frågor rörande forskning och forskarutbildninguttalades bl. a. att en viktig utgångspunkt för planeringen av högskolansresurser för forskning är att fasta resurser för forskning inom högskolan ävenunder den fid som då var överblickbar bör vara koncentrerade till de sjuhögskoleorter som hade enheter med fast forskningsorganisation, dvs. de sexuniversitetsorterna , , , , och samt . En geografisk koncentration av fasta forskningsresurser skulleinte på något sätt uppfattas som ett hinder för aff forskningsverksamhet meratillfälligt bedrevs också pä andra högskoleorter än dessa sju.Forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning kunde, framhölls det,utvecklas på flera sätt även om den inte kunde byggas på direkt samband medfasta forskningsresurser. Någon erinran mot nämnda uttalanden framfördes infeav (UbU 1978/ 79:44, rskr 1978/79:391). Fasta resurser för medicinsk forskning i anslutningtill den prekliniska grundutbildningen m. m. för läkare finns i direktanknytning till de medicinska lärosätena. Vidare finns fasta resurser förmedicinsk forskning i anslutning till den kliniska delen av grundutbildningen iUppsala vid akademiska sjukhuset saml på de övriga universitetsorterna och i Malmöpå kommunala sjukhus som av huvudmännen upplåts för läkarutbildning ochforskning. Stöd till forskning på detmedicinska området lämnas främst av medi- 3 1981/82. SoU 1981/82:51 34 cinskaforskningsrådet och delegationen för social forskning. Sä golf som hela denforskning som stöds av medicinska forskningsrådet är f. n. knuten tillhögskolan. Av all den forskning som stöds av delegationen för social forskningär f. n. ca två tredjedelar förlagd till högskolan. 1proposifion 1981/82:106 om forskning m. m. framhålls bl. a. aff principen ärriktig aff, när def gäller läkarutbildning och forskning, staten replierar päsjukvårdshuvudmännens resurser. 1propositionen föreslås bl. a. atf den försöksverksamhet med forskning ochutbildning inom primärvård och angränsande områden av socialvården() som har bedrivits vid vårdcentralen i och vid desocialmedicinska fältsfationerna i och skall inordnas i högskoleorganisationeni form av särskilda enheter för forskning inom primärvården och angränsandeområden av som inrättas vid universiteten i (verksamheten iDalby), i (verksamheten i ) och i (verksamheten i ). nämnda propositionen föreslås vidare atf forskning om viktiga problem inomsocial- och hälsovårdsområdet skall prioriteras. Därvid nämns bl. bör enligt propositionen haansvar för sådana medicinskt inriktad hälso- och sjukvårdsforskning, som haruppmärksammals av forskningsrådels initiativ-grupper, medan huvudansvaret förtillämpad hälso- och sjukvärdsforsk-ning saml forskning med utgångspunkt i ettsocial-, samhälls- och beleen-devefenskapligf perspektiv bör ligga hosdelegationen för social forskning. Förslageni proposition 1981/82:106 innebär som framgår av den lämnade redovisningeninte någon förändring beträffande anknytningen till högskolan och tillundervisningssjukhusen av den statsunderstödda forskningen på vårdområdet.Syftet med motion 1981/82:2166 i här aktuell del fillgodoses därmed. Motionenbör därför inte föranleda någon åtgärd av . Deriktlinjer i fråga om forskning och utveckling, som föresläs i den i dettabetänkande behandlade propositionen, föranleder inte nägon erinran frånutskottets sida. Utskoffefvill i detta sammanhang framhålla vikten av att landstingskommunerna harförståelse för önskemål hos läkare m. fl. vid andra enheter inom hälso- ochsjukvården än undervisningsenheterna om att bedriva forskning inomvärdområdet. Personal-och utbildningsplanering m. m. I proposifionen anförs i huvudsak följande ompersonal- och utbildningsplanering. Socialstyrelsensuppgift att som fackmyndighet medverka till atf sfafs-makternas ambitioner inomhälso- och sjukvården genomförs innebär aff och universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) bör utarbeta SoU 1981/82:51 35 underlagför statsmakternas beslut om målen för olika utbildningar. inriktning av samhällets vårdpolitik för med sig krav på ändringar av bådeinnehåll och dimensionering av vårdutbildningarna. Mot denna bakgrund måsteutbildningsplaneringen ske i nära samband med vårdplaneringen och ses som endel i en mer övergripande personalförsörjningsplanering.Utbildningsplaneringen förutsätts på eff bäftre sätt än ske medutgångspunkt i landstingskommunernas planer för hälso- och sjukvårdensutbyggnad. Detförutsätts i proposifionen att frågor om hälso- och sjukvårdens personalbehovav olika slag samt därav föranledda krav på utbildningsinsatser kommer afffortlöpande diskuteras vid överläggningar mellan staten och hälso- ochsjukvårdshuvudmännen. Deföreslagna riktlinjerna beträffande personal- och utbildningsplaneringföranleder inte någon erinran från utskottet. Sammanfattningsvis tillstyrker utskoffef de iproposifionen föreslagna riktlinjerna i fråga om statlig planering ochsamordning av hälso- och sjukvården. Fråganom avslag pä propositionen, m. m. 1. beträffande//-ågan om avslag på proposition 1981/82:97Jämte begäran om nytt förslag attriksdagen avslår motion 1981/82:2163 yrkande 1, Hälso- och sjukvårdslagen 2. beträffande frågan om begränsning av hälso- ochsjukvårdens uppgifter till medicinska åtgärder aft med bifallfill proposifionen avslår mofion 1981/ 82:2164 i motsvarande del, 3. beträffandeuppgiften att uppspåra sjukdomar att med bifalltill propositionen avslår mofion 1981/ 82:2163 yrkande 2 i motsvarande del, 4. beträffandeåtgärder med anledning av havandeskap aft medanledning av proposifionen och med avslag pä motion 1981/82:2161 yrkande 2 agodkänner vad utskottet anfört, 5. beträffandeföreträde till vård i vissa fall all medanledning av propositionen, motion 1981/ 82:2161 yrkande 1 c och motion1981/82:2166 yrkande 1 godkänner vad utskottet anfört. SoU 1981/82:51 36 6. beträffande krav att vården skall utgå från enhelhetssyn på människors behov atf med bifallfill propositionen avslår motion 1981/ 82:2163 yrkande 2 i motsvarande del, 7. beträffande krav att all sjukvård skall bedrivasi samhällets regi m. m. att med bifalltill proposifionen avslår mofion 1981/ 82:2163 yrkande 2 i motsvarande del, 8. beträffandelandstingskommunens vårdansvar aft medanledning av propositionen och med avslag på motion 1981/82:2166 yrkande 2godkänner vad ufskoffet anfört, 9. beträffande planering av hälso- och sjukvårdensamt samverkan i planering och utveckling aft med bifallfill propositionen avslår mofion 1981/ 82:2163 yrkande 2 i motsvarande delar, 10. beträffandeden enskildes ansvar för sin hälsa aft med bifallfill proposifionen avslår mofion 1981/ 82:2164 i motsvarande del, 11. beträffandeupplysningar om undersökningsmetoder atf medanledning av propositionen och med avslag på motion 1981/82:2161 yrkande 2 bgodkänner vad utskottet anfört, 12. beträffande invandrarna och hälso- och sjukvårdenatt avslår motion 1981/82:2167, 13. beträffande krav att landstingskommunen skall deltai samhällsplaneringen atl med bifalllill propositionen avslår motion 1981/ 82:2163 yrkande 2 i motsvarande del, 14. beträffande vissa bestämmelser ompersonaiför hälso- och sjuk vården m. m. all med bifalllill propositionen avslår motion 1981/ 82:2161 yrkande 2 c, 15. beträffandedet medicinska ledningsansvaret m. m. att medanledning av propositionen och med avslag på motion 1981/82:2163 yrkande 2 imotsvarande del godkänner vad utskottet anfört, 16. beträffandeutformningen av 14 § aff med bifallfill propositionen avslår mofion 1981/ 82:2161 yrkande 2 d, 17. beträffande föreskrifter om behörighettill och om tillsättning av tjänster aff medanledning av proposifionen och motion SoU 1981/82:51 37 1981/82:2166yrkande 3 i motsvarande del godkänner vad utskottet anfört, 18. beträffandetillsättning av överläkartjänster atf avslårmofion 1981/82:2161 yrkande 1 b, atf med bifallfill propositionen avslår mofion 1981 / 82:2163 yrkande 2 i motsvarande del, 20. beträffandesocialstyrelsens tillsyn aff med bifalltill proposifionen avslår mofion 1981/ 82:2160, 21. beträffande visst engagemang avsocialstyrelsens vetenskapliga råd atf avslårmofion 1981/82:2161 yrkande I a, 22. beträffande krav på kommenterade årsberättelserfrån sjukhusen atf avslår mofion 1981/82:2161 yrkande 1 d, 23. aff antar det i bilagan till betänkandetredovisade förslaget fill hälso- och sjukvårdslag, 24. beträffande/rågöM om utnyttjande av visstbemyndigande i 16 § förslaget till hälso- och sjukvårdslag att medanledning av motion 1981/82:2166 yrkande 3 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad ufskoffet anfört i frågan, Lagenom vissa läkartjänster vid enheter inom den landstingskommunala hälso- ochsjukvården som har upplåtits för grundläggande utbildning av läkare, m. m. 25. beträffande/rågan om anställningsvillkorför vissa specialistut bildade läkare att medanledning av motion 1981/82:2162 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört i frägan, 26. beträffande bestämmelser omtidsbegränsad anställning för vis sa läkare atf med bifalltill proposifionen avslår motion 1981/ 82:2162, såvitt motionen inte behandlasvid moment 25, 27. aff antar def i proposifionenframlagda och i bilagan till betänkandet redovisade förslaget fill lag om vissa tjänster vid enheter inom den landsfingskommunala hälso- och sjuk vården som har upplåtits för grundläggande utbildning av lä kare, m. m, Lagenom ändring i lagen (1980:12) om förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården 28. aff antar def i propositionenframlagda och i bilagan till betänkandet redovisade förslaget till lag om ändring i lagen (1980:12) om förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården. SoU1981/82:51 38 Riktlinjerna i fråga om statlig planering och samordningav hälso- och sjukvård 29. beträffandeansvarsfördelningen m. m. ifråga om planering och samordning av hälso- och sjukvården atfriksdagenmed bifall till propositionen avslår mofion 1981/ 82:2166 yrkande 4 delvis, 30. beträffandefördelning av läkare atfriksdagen med bifall fill propositionen avslår motion 1981/ 82:2166 yrkande 4delvis, 31. beträffandeexpertnämndens för läkares vidareutbildning fort satta uppgifter attriksdagen avslår mofion 1981/82:2166 yrkande 6, 32. beträffande/o«-/:n;>!goch utveckling attutskottet med bifall till proposifionen avslår mofion 1981/ 82:2166 yrkande 5, 33. aft riksdagengodkänner de i proposifionen föreslagna riktlin jerna i fråga om statlig planering och samordning av hälso- och sjukvården. Närvarande: (), (), JohnJohnsson (s), (), (), (), KjellNilsson (s), (), (), (),Sfig Alftin (s), (), (), () och (). SoU1981/82:51 . I proposition 1981/82:97 framlagda lagförslag, vilka meden av socialutskottet föreslagen ändring i 16 § förslaget till hälso- ochsjukvårdslag tillstyrkts av utskottet. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Med hälso- och sjukvård avses i denna lag åtgärder föraff medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Till hälso- och sjukvärden hör sjuktransporter. I fräga om omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstördafinns bestämmelser i lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda. I fråga omtandvård finns särskilda bestämmelser. Mål för hälso- och sjukvården 2 § Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och envård på lika villkor för hela befolkningen. Den landstingskommunala hälso- och sjukvården 3 § Varje landstingskommun skall erbjuda en god hälso- ochsjukvård åt dem som är bosatta inom landstingskommunen. Även i övrigt skall landstingskommunen verka för en god hälsa hos hela befolkningen. Vad som i denna lag sägs om landstingskommuner gäller också kommuner som infe ingår i en landstingskommun. Bestämmelser om förvaltningsutskott skall därvid avse kommunstyrelsen. Vad här sagts utgör inte hinder för annan aff bedriva hälso- och sjukvård. En godhälso- och sjukvård skall särskilt 1. vara av god kvalitet och fillgodose patientens behovav trygghet i vården och behandlingen, 2. vara lätttillgänghg, 3. bygga pårespekt för patientens självbestämmande och integritet, 4. främja godakontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen. Vården och behandlingen skall så långt def är möjligtutformas och genomföras i samråd med patienten. Patienten skall ges upplysningar om sitt hälsotillståndoch om de behandlingsmetoder som står till buds. Om upplysningarna inte kanlämnas fill patienten skall de i stället lämnas till en nära anhörig fillhonom. Upplysningar får dock infe lämnas till patienten eller någon anhörig iden mån def finns hinder för detta i sekretesslagen (1980:100). SoU1981/82:51 40 4 § Om någon som vistas inomlandstingskommunen utan aff vara bosatt där behöver omedelbar hälso- ochsjukvård, skall landstingskommunen erbjuda sådan vård. 5 § För hälso- och sjukvård somkräver intagning i vårdinrättning skall def finnas sjukhus. Vård som ges undersådan intagning benämns sluten vård. Annan hälso- och sjukvård benämns öppenvård. 6 § Landstingskommunen svarar för affdef inom landstingskommunen finns en ändamålsenlig organisation för aff tilloch från sjukhus eller läkare transportera personer vilkas tillstånd kräver atttransporten utförs med fordon som är särskilt inrättade för ändamålet. 7 § Landstingskommunen skall planerahälso- och sjukvården med utgångspunkt i befolkningens behov av hälso- ochsjukvård. Planeringen skall avse även den hälso- och sjukvård somerbjuds av annan än landstingskommunen. 8 § I planeringen och utvecklingen avhälso- och sjukvården skall landstingskommunen samverka med samhällsorgan,organisationer och enskilda. 9 § Regeringen får föreskriva atfriket skall delas in i regioner för den hälso-och sjukvård som berör fleralandstingskommuner. Landstingskommunerna skall samverka i frågor som rör sådanhälso- och sjukvård. 10 § Ledningen av hälso- och sjukvården utövas aven hälso- och sjukvårds nämnd, i den mån infe annat följer av sådant beslut som avses i 3 kap. 14 § kommunallagen (1977:179). Landstingskommunen fär tillsätta en särskild hälso- ochsjukvårdsnämnd eller uppdra åf en annan nämnd att vara hälso- ochsjukvårdsnämnd. Har detta infe skett, är förvaltningsutskottet hälso- ochsjukvårdsnämnd. 11 § Eff eller flera särskilda organfår tillsättas för atf under hälso- och sjukvårdsnämnden leda hälso- ochsjukvården, vart och eff för den verksamhet som landstingskommunen bestämmer. 12 § I fråga om särskild hälso- ochsjukvårdsnämnd och organ som avses i 11 § gäller bestämmelserna i 3 kap. 2-12§§ kommunallagen (1977:179) i fillämpliga delar. 13 § I hälso- och sjukvården skall def finnas denpersonal som behövs för att meddela god vård. Om åligganden för hälso- och sjukvårdspersonalen och omtillsynen över denna personal finns särskilda bestämmelser. 14 § En särskild läkare skall finnas som ansvararför ledningen av den medicinska verksamheten inom def verksamhetsområde som landstingskom- SoU1981/82:51 41 En sådan läkare benämns överläkare ifråga om verksamhet på sjukhus och distriktsläkare i fråga om verksamhetutanför sjukhus. En överläkares verksamhet kan omfatta även verksamhet utanförsjukhuset. Vid utövandet av denna ledning skall läkaren i frågor som infe rörvården av enskilda patienter följa de föreskrifter som landstingskommunen kanmeddela.