bet · G501TU28 · 1981-12-31 00:00:00 — Enligt föredragandens mening bör verket och därmedflygbolagen inte längre belastas med räntor och avskrivningar för sådanainvesteringar. Dessa tillgångar bör vad gäller den statliga delen avinvesteringarna betraktas som helt avskrivna och statskapitalet som följd häravskrivas ned. En nedskrivning föreslås sålunda av luftfartsverkets statskapital- som för /82 uppgår till totalt 1 300 milj. kr. - med 89 milj.kr. Nedskrivningen, som föreslås skola tillämpas fr. o. m. /83,medför att förräntningskravet minskar med ca 10 milj. kr. Totalt minskarluftfartsverkets årliga kostnader med närmare 15 milj. kr. Utskottet finner den sålunda föreslagna åtgärdenvälmotiverad och tillstyrker därför densamma. Härav följer att utskottetavstyrker yrkandena i motion 1981/82:2171 (partimotion m) om avslag påregeringens förslag i denna del och att i stället rationaliseringsåtgärder inomverket vidtas i syfte att hålla nere kostnaderna. I sammanhanget må f. ö.erinras om att även föredraganden - jämte andra åtgärder för nedbringande avverkets kostnader - förutsätter effektiva och långtgåenderationaliseringsåtgärder inom organisationen. 2 Det interregionala flyglinjenätet m. m. I propositionen föreslås atttrafiken i den inrikes luftfarten delas upp i ett primärnät och ettsekundärnät. Primärnätet anses böra omfatta regelbunden luftfart medföreträdesvis tunga jetflygplan, dvs. f. n. flygplan med en maximal startviktöverstigande , medan sekundärnätet skall omfatta regelbunden luftfartmed företrädesvis lätta flygplan (max. startvikt ej överstigande ). Påsikt kan dessa viktgränser komma att förändras. I primärnätet kommer som följdhärav att ingå SAS och LIN:s nuvarande inrikestrafik. Sekundärnätet kommer attomfatta det nät som kallas tertiärlinjenätet, dvs. det matarnät som beflygsav Swedair på LIN:s trafiktillstånd samt den linjetaxitrafik som bedrivs av ettantal mindre flygföretag. I sekundärnätet anses också böra ingå den trafik somSwedair TU1981/82:28 13 utför på egna koncessioner samt den gränsöverskridanderegelbundna trafiken med lätta flygplan inom . I sammanhanget nämns att sekundärtrafiken har utvecklatskraftigt . Vidare påpekas att de nya flygplanstyper - bl.a. Saab-Fairchild 340 - som kan vara lämpliga att använda för att få lönsamheti ett framtida sekundärnät har en maximal startvikt av ca . Utskottethar intet att erinra mot den sålunda föreslagna indelningen. 2 Det interregionala flyglinjenätet Enligt föredragandens mening börsom allmän grundprincip gälla att trafiken på det interregionala flyglinjenätetskall ske enligt företagsekonomiska principer. Härav följer att det i förstahand är flygföretagen som skall ta ansvaret för vilka linjer de skalltrafikera. Även andra skäl än rent företagsekonomiska för att etablera ellerupprätthålla en flyglinje bör dock inte uteslutas. Förslag om att upprätthållaeller etablera en viss flyglinje av samhällsekonomiska skäl anses böra prövasav regeringen i särskild ordning. Det bör vidare ankomma på luftfartsverket attutarbeta principer och kalkylmetoder som bör vara vägledande för det fortsattaagerandet när det gäller förändringar i flyglinjenätet. Verket skall bedrivasitt arbete i samråd med berörda intressenter. 1 propositionen redovisas det svenska inrikesflygnätet år1981 enligt följande//gwr7 och 2 (s. 1415). I figur 1 redovisas primärlinjernaoch figur 2 sekundärlinjerna. I anslutning härtill erinras vidare om attlufttransportutredningens förslag sammanfattningsvis innebär att detinterregionala flyglinjenät som bör gälla skallbestå av den reguljära linjetrafik som bedrivs mellan följande orter: Detsvenska inrikes flyglinjenätet är 1981 Primärlinjer (SAS och LIN:s linjer) (Dagligaförbindelser i båda riktningarna) /S t ocKlio lin/ , w, , <<öpiri.t.-borg/ ' ' Ha I fNb/Scurup ,', Detsvenska inrikes flyglinjenätet är 1981 Sekundlärlinjer (trafik med mindreflygplan) ;r,-borK/ ' .ji.livet L(.-r :s 10»/ ./> 2 TU1981/82:28 16 Dessutom bör enligt utredningen trafik övergångsvisbedrivas på bl. a. följande orter; För egen del har föredraganden -liksom flertalet av remissinstanserna -inget att erinra mot utredningensavgränsning av ett interregionalt flyglinjenät. Detta innebär att de linjersom trafikeras med tunga jetflygplan, dvs. flygplan med en maximalstartvikt överstigande , ingår i det interregionala flyglinjenät somanses böra gälla fram fill mitten av . Primärnätet ingår sålunda isin helhet i det interregionala flyglinjenätet. Utredningens skiss till ett interregionalt flyglinjenätanses dock inte få innebära att krav på direktflygningar mellan de orter somingår i det interregionala flyglinjenätet måste tillgodoses. Trafikutövningenfår enligt propositionen ske av flygföretagen på företagsekonomiskt mesteffektiva sätt. ansluter sig till förslagen i nu berörda delar. Den del av sekundärnätet som avsermatartrafik och som Swedair bedriver åt ger enligt flygföretagen (SAS ochLIN) f. n. ett negativt täckningsbidrag och betraktas som företagsekonomisktolönsam trafik. Som exempel på nätets dåliga lönsamhet nämns att för deaktuella flyglinjerna (, , Stockholm-Borlängesamt Norrköping-Visby-Kalmar) redovisar SAS/ett underskott på totalt ca 20milj. Förlusten på dessa linjer täcks f. n. av SAS/LINgemensamt. aktualiserade bolagen förändringar av denna trafik. Efteröverläggningar med berörda kommuner och åtog sigbolagen att driva trafiken i oförändrad omfattning på eget ekonomiskt ansvarlängst till . Om trafiken fortsättningsvis skall drivas börenligt SAS och samhället eller andra intressenter täcka det underskott somverksamheten ger upphov till. Enligt utredningens mening är det oacceptabeltatt kräva att flygföretagen - som har att rätta sig efter gängse affärsmässigaprinciper - skall upprätthålla trafik som inte ger ett positivt täckningsbidrag.Flygföretagen bör enligt utredningen avlastas denna merkostnad. Utredningen har anmodat Swedair atti samråd med beräkna möjligheterna att åstadkomma en lönsam trafik på ettframtida sekundärnät bestående av linjerna , ,, , , ,Norrköping-Visby-Kalmar-Malmö samt att beakta eventuella fördelar av om ävenandra flyglinjer, främst linjerna Norrköping-Västerås-Växjö-Jön- TU1981/82:28 17 till kunde beflygas med den flygmaterielsom avses användas på sekundärnätet, t. ex. flygplan av den typ SA ABf. n. håller på att utveckla - SF 340. Från industripolitisk synpunkt anses detvara angeläget att detta plan kommer i trafik i . Beräkningarna visar att det finns vissa förutsättningaratt få företagsekonomisk balans och kanske även vissföretagsekonomisk vinst på det flyglinjenät som omfattas av studierna. I propositionen konstateras i anslutning härtill attlufttransportutredningen har lagt ned ett värdefullt arbete på att utarbetaden redovisade skissen fill ett lönsamt sekundärnät vid mitten av 1980-talet.Föredraganden finner skissen intressant och är av den uppfattningen att ettsådant nät med utnyttjande av rätt flygmateriel kan bli ekonomiskt bärkraftigtoch betydelsefullt från regionalpolitisk synpunkt. I nuvarande statsfinansiella läge finns det enligt propositioneninga möjligheter för staten att lämna direkta bidrag till denna trafik. Detanses dock vara angeläget att trafiken kan bedrivas övergångsvis omförutsättningar finns att uppnå lönsamhet . Utredningen harredovisat olika sätt att finansiera en övergångslösning. Det gäller bl. a.rabattering av de avgifter som luftfartsverket och flygbolagen belastar dennatrafik med. Enligt utredningen bör det också vara möjligt för kommunerna attlämna bidrag. En höjning av .luftfartsavgifterna har också förts fram som enmöjlighet. Ytterligare en möjlighet är att statsmakterna under övergångsperiodenminskar sitt förräntningskrav på luftfartsverket. Flygföretagen skulle ocksåunder en övergångsperiod kunna fortsätta att betala visst stöd till sekundärtrafiken.Underskottet kan också minskas genom olika åtgärder på intäkts- ochkostnadssidan. SAS och är enligt vad föredraganden har erfarit gemensamtberedda att svara för 5 milj. kr./år av det årliga underskottet förden del av trafiken som bedrivs på LIN:s koncessioner. Föredraganden är föregen del f. n. inte beredd att ta slutlig ställning till finansieringsfrågan.Som allmän utgångspunkt anses dock böra gälla att frågan bör lösas av berördaintressenter - framför allt berörda kommuner, staten och flygföretagen. I sammanhanget konstateras att en för berörda regionerbetydelsefull sekundärtrafik också bedrivs mellan ochOskarshamn// , , , , ,och . Föredraganden säger sig också ha förståelse föruppfattningen att förbindelserna inom bör förbättras. Orsaken till attLIN numera inte funnit det möjligt att upprätthålla den tidigaretrafikomfattningen är det begränsade trafikunderlaget i kombination med övergångenfill jetflygplan i LIN:s flotta, flygplan som kräver ett högtkapacitetsutnyttjande för att rimlig lönsamhet skall kunna nås. Enligt föredragandens mening är det naturligt att ianslutning till det sekundärnät som utredningen redovisat och som med nya effektiva 2 1981/82. TU1981/82:28 18 flygplanstyper, anpassade för mindre trafikströmmar,förutsätts bli lönsamt också diskutera om inte ifrågavarande förbindelser börkunna ingå. Det gäller t. ex. förbindelserna inom , där bl. a.förändringar av regionsjukvården medfört ett ökat resbehov mellan ochUmeå. kommer därför att ges i uppdrag att utarbeta en skisstill ett framtida lönsamt sekundärnät. I motionerna 1981/82:2177 (fp) och1981/82:2178 (s) tas vissa härmed sammanhängande frågor upp. Motionärernaframhåller således att luftfartens utveckling är av stor betydelse förregioners näringsliv och service. Om de regionalpolitiska målen skall kunnauppfyllas måste ett flertal åtgärder vidtas för att stärkautvecklingsmöjligheterna för sådana flyglinjer med svagt passagerarunderlag somi propositionen angivits som sekundärlinjer. Målsättningen bör vara att skapasådana betingelser för luftfartens sekundärlin-jenät att alla regioner skallges rimligt jämställd tillgång till en god trafikförsörjning. Motionärernaanser det mot denna bakgrund nödvändigt att en samlad strukturlösning försekundärtrafiken utvecklas. Vidare krävs att prissättningssystemet ochluftfartsverkets taxesättning anpassas till de ekonomiska realiteter som gällerför denna trafik. Det i proposifionen föreslagna utredningsarbetet rörandedet framtida sekundärnätet bör enligt motionärernas uppfattning bedrivas i närasamarbete med flygbolagen, dvs. i första hand SAS, Linjeflyg och Swedair. Ävenandra flygbolag bör kunna höras. Som föredraganden anfört bör samarbetet medlokala och regionala intressen utgöra en viktig del i utredningsarbetet.Utredningsarbetet bör ske snabbt och vara avslutat . Det är enligt motionärernas mening angeläget att utvecklasekundärtrafiken inom ett flertal regioner. bör därför uttala att enutgångspunkt för planeringen av ett framtida sekundärlinjenät bl, a. bör varaatt direkta flygförbindelser mellan de större städerna i de fyra nordligastelänen etableras. I motionerna erinras vidare om den avlufttransportutredningen aktualiserade frågan om avsteg från kravet påenhetligt prissättningssystem - för att sekundärtrafik skall kunna bliföretagsekonomiskt lönsam - inte behandlas i propositionen. Det nuvarandesystemet för att beräkna priserna för sekundärtrafiken innebär att resenärersom flyger på genomgående biljett (transferpassagerare), dvs. sådana som bytermellan sekundär- och primärlinjer, betalar hela biljettpriset för den längresträckan plus av biljettpriset för den kortare sträckan. Vid en fortsatttillämpning av detta prissättningssystem begränsas väsentligt möjligheterna attfå lönsamhet på det s. k. sekundärnätet, då andelen transferpassagerare påsekundärnätet är mycket stor. bör därför enligt motionerna uttalasitt stöd för tillämpningen av ett flexiblare prissättningssystem påsekundärnätet. En annanför sekundärtrafiken väsentlig ekonomisk fråga är enligt TU1981/82:28 19 Den nuvarandetaxestrukturen innebär en oproportionerligt stor belastning påsekundärtrafiken. Såväl SAS som Linjeflyg och Swedair har framhållit detta isina remissyttranden och understrukit behovet av en översyn av taxestrukturen.Luftfartstaxan bör därför enligt motionerna bli föremål för omprövning ochmöjligheterna fill ökad marknadsanpassning av luftfartstaxan tillvaratas. Utskottet delar den uppfattning sommotionärerna enligt det ovan anförda givit uttryck åt. Det förordadeutredningsarbetet bör därför igångsättas och bedrivas i enlighet med derikthnjer som angetts i motionerna. De i samband härmed aktualiserade frågornaom regionalt anpassade luftfartsavgifter, det sekundära flyglinjenätetsstruktur och prissättningssystem på sekundärnätet bör också ingående prövas.Utskottet förutsätter för sin del att så sker och att förslag föreläggsriksdagen. Vad utskottet härom anfört, vilket innebär etttillstyrkande av samtliga nu nämnda motionsyrkanden, bör av gesregeringen till känna. Det innebär också i betydande månett tillgodoseende av syftet med yrkandet i motion 1981/82:2172 (s) attriksdagen uttalar sig för att den av regeringen aktualiserade utredningen omden framtida sekundärtrafiken genomförs och att trafiken påsekundärnätet säkras. Detsamma gäller vad som i motsvarande del anförts imofion 1981/82:2176 (s) om samverkan och samråd med vederbörande trafikparter.Yrkandena synes därför kunna lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets ställningstagande tordeockså innebära att förutsättningarna för den i motion 1981/82:2172 (s)aktualiserade trafiken på sekundärlinjerna på , , ochTrollhättan torde komma att förbättras. Utskottet är dock inte nu berett atttillstyrka att gör det av motionärerna begärda uttalandet att dennatrafik skall garanteras fr. o. m. och framtill 1985/86. Motionen avstyrks därför i denna del. Detsamma gäller yrkandet i motion1981/82:2176 (s) i denna del om statligt stöd för underskottstäckning förflygtrafiken på , och . TU1981/82:28 20 3.2.3 Trafikutövningen och koncessionsgivningen Under detta avsnitt erinras ipropositionen om att frågan om de två i svenskt inrikesflyg dominerandeföretagens verksamhet har aktualiserats i olika sammanhang, främst på grund avatt SAS driver inrikestrafik på gynnsammare ekonomiska grunder än . a. på att SAS har längre och trafikstarkare linjer och attprissättningen för inrikes flygresor starkt påverkas av LIN:s ekonomiskaresultat. I olika sammanhang har krav framförts på att det svenskainrikesflyget bör samordnas för att utjämna de olika företagens ekonomiskaförutsättningar och lönsamhet i fråga om inrikestrafiken. Bland de olikaförslag som framförts nämns överföring av all inrikes linjefart till antingenSAS, ABA eller eller bildandet av ett nytt svenskt företag med rätt attdriva all inrikes linjefart. Även förslag till andra åtgärder har diskuterats,av vilka ett resulterat i att SAS till överlåtit två dagliga flygfrekvenserpå sträckan . Vidare har i rationaliseringssyfte föreslagitsökat samutnyttjande mellan främst SAS och LIN:s flygplansflottor och övrigaresurser. För egen del konstaterar föredraganden att - genomriksdagens beslut att samlokalisera inrikesflyget på - förutsättningarskapas för ett långtgående samarbete mellan bolagen. Det gällerflygplansflottornas sammansättning och disponering, teknisk tjänst, ramp- ochexpeditionstjänst m.m. Av en skrivelse från SAS och LINtill regeringen framgår också att en utredning pågår inom företagen som syftartill att undersöka vilken rationaliseringspotential som finns i ettsamlokaliserat inrikesflyg. Utredningen skall vidare utifrån olikakostnadsbesparande integreringsmöjligheter studera alternativaorganisationsformer för inrikesflyget. Resultatet av utredningsarbetet avseskomma att redovisas . När det gäller frågan om uppdelning av trafiken mellan SASoch konstateras det således att det finns anledning att i - liksomi och med deras likartade uppbyggnad av inrikesflyget - från tidtill annan se över arbetsfördelningen liksom även intäkts- och kostnadsfördelningenmellan SAS och de nationella flygföretagen, dvs. för del framför alltLIN. Den av SAS och nu aviserade utredningen anses böra sesmot denna bakgrund. Enligt föredragandens uppfattning är det angeläget attutredningen genomförs skyndsamt så att erforderliga förändringar kangenomföras. I sammanhanget erinras om att överföringen av trafik på frånSAS till leder till viss utjämning av lönsamheten mellan företagens svenskainrikestrafik. Utskottet finner det för sin del angeläget attutredningsarbetet omfattar hela fältet av frågor och bedrivs med skyndsamhetsamt redovisas för . TU1981/82:28 21 I motion 1981/82:1838 (c) yrkas attriksdagen begär att regeringen utreder konsekvenserna av ettgodkännande av ABC-charter. Frågorna om liberalisering av charterbestämmelserna m. m.har tidigare i olika omgångar utretts inom det skandinaviska departementalacharterud-valg som tillsatts för ändamålet och har därefter varit föremål föröverläggningar mellan de skandinaviska kommunikationsministrarna. Dessa haröverenskommit om vissa liberaliseringar av charterreglerna men inte kunnat enasom förändringar av den räckvidd som från olika håll har föreslagits. Utskottet är bl. a. mot bakgrund härav inte nu berett attbiträda motionärens yrkande men förutsätter att den aktualiserade frågan ävenfortsättningsvis uppmärksammas inom ramen för det skandinaviska samarbetet påluftfartens område. Under hänvisning härtill synes motionen nu kunna lämnasutan åtgärd från sida. Allmänflyg är en sammanfattandebenämning på civil luftfart med lätta flygplan, dvs. flygplan med maximalstartvikt ej överstigande . Denna viktgräns är reglerad genominternationella överenskommelser. Allmänflyget indelas i bruksflyg, skolflyg,luftfartsverksamhet av särskild art och privatflyg. Föredraganden anser liksom utredningen och flertaletremissinstanser att de flygplatser som huvudsakligen betjänar allmänflyget ilikhet med vad nu är fallet inte bör vara en statlig angelägenhet utan enangelägenhet för kommun, landsting eller enskild intressent. Det är ocksåkommunerna - ofta i samarbete med industriföretag och andra lokala intressenter- som i stor utsträckning stimulerat och drivit fram den utveckling som skettav den regelbundna flygtrafiken med lätta flygplan bl. a. genom att lämna ekonomisktstöd. Den trafik som genereras inom allmänflyget grundas sålunda huvudsakligenpå trafikbehov och andra förhållanden av lokal och regional karaktär. Behov ochförutsättningar för allmänflyget anses vidare bäst kunna bedömas på lokal ellerregional nivå. Utskottet instämmer häri. Enligt föredragandens mening börockså i princip full kostnadstäckning eftersträvas för de olika slag avverksamheter som omfattas av allmänflyget. Eftersom allmänflyget inte hellerfortsättningsvis skall vara en statlig angelägenhet anses det vara rimligt attbrister i kostnadstäckningen på de statliga flygplatserna ersätts genom bidragfrån lokala och regionala intressenter. Detta understryks av att vissaregioner, bl. a. de som inte har en statlig flygplats, vidkänns betydandekostnader för flygplatser som tillkommit för allmänflygets behov. Utskottethar intet att erinra mot föredragandens bedömning härvidlag. TU1981/82:28 22 3.3 Linjeflygs utflyttning till , m. m. beslutade - med anledningav prop. 1980/81:30 om och flygplatser m. m. jämte motioner- den17 att jettrafiken på möjligt skallflyttas till , dock senast (/81:8, rskr1980/81:105). I proposition 1980/81:134 ominvesteringar på m.m. föreslogs att medel skulle anvisas förinvesteringar på så att en utflyttning av Linjeflygs verksamhet ienlighet med beslut skulle kunna genomföras. Med anledning avproposifionen och framlagda motioner samt efter föredragningar avluftfartsverket och flygföretagen föreslog trafikutskottet att luftfartsverketsförslag med inrikesflyget förlagt till den nuvarande utrikesterminalen (A 70)på skulle läggas till grund för beslut i frågan. Att denna lösning skulle innebära en senare utflyttning avLIN än vad tidigare beslutat om godtogs av utskottet med hänvisningtill att totallösningen därigenom skulle bli bättre. Utskottet betonade dockvikten av att projektet genomförs med största möjliga skyndsamhet och attmålsättningen borde vara att verksamheten skulle vara i operativ drift underandra . uttalade vidare att ett genomförande av deförordade investeringarna förutsatte att iöverensstämmelse med fidigare riksdagsbeslut och uttalanden i propositionenfullgör sin bidragsskyldighet och bidrar av kostnaderna förinvesteringarna (/81:28). Utskottet hemställde att som sin mening skullege regeringen till känna vad utskottet sålunda anfört beträffande lösningen avterminalfrågan på m. m. beslöt i enlighet med vad trafikutskottethade anfört (rskr 1980/81:397). I en skrivelse till den15 (skr. 1981/82:36) redovisas ett modifierat förslag avluftfartsverket och flygbolagen till de investeringar som behöver genomförasför att jettrafiken skall kunna överföras från till . Enligtförslaget bör inrikesflyget lokaliseras i en ny inrikesterminal.Trafikutskottet fann inte anledning till erinran eller särskilt uttalande medanledning av vad föredraganden anfört (/82:6). I den nu förevarande propositionennämner föredraganden att en principöverenskommelseträffades mellan företrädare för staten samt och länslandsting om att avtal skall träffas mellan staten och AB Stockholmsregionensflygplatsinvesteringar om bl. a. de investeringar som erfordras för Linjeflygsutflyttning till . TU1981/82:28 23 Regeringen uppdrog därefter åt luftfartsverket att påbörjaarbetena på , vilket var nödvändigt om den fastställda tidsplanen skallkunna hållas. AB flygplatsinvesteringar har ännu inteskrivit under en slutlig överenskommelse. Av skrivelse (se bilaga) frånregeringen till luftfartsverket - vilken skrivelse i avskrifttillställts trafikutskottet - framgår vidare att landstingsförvaltningsutskott beslutat att inte föreslå attgodkänna ett slutligt avtal om de investeringar på somerfordras för Linjeflygs utflyttning. Enligt förvaltningsutskottet måste nyaförhandlingar äga rum. Med hänvisning till uttalande (/81:28 s.14), till landstings förvaltningsutskotts redovisade beslutsamt till att något ställningstagande från i fråga om anslag tillluftfartsverkets investeringar för /83 ännu inte föreliggerföreskriver regeringen i sin skrivelse att luftfartsverket - intill dess attlandstinget har godkänt erforderliga övrenskommelser - inte får träffa avtal omytterligare invsteringar på som förutsätterlandstingskommunal medverkan vid finansieringen. I det nu aktuella läget anserutskottet att åtgärder för Linjeflygs utflyttning till skall vidtas iöverensstämmelse med tidigare riksdagsbeslut. skall ienlighet därmed fullgöra sin bidragsskyldighet. Utskottet vidhåller också sintidigare deklarerade uppfattning att en utflyttning av LIN:s jettrafik i desshelhet till - under därvid angivna villkor - skall ske. Under hänvisning härtill avstyrks de nu framlagdamotionerna om ett bibehållande av nämnda trafik på i enlighetmed de förslag härom som ursprungligen framlades i proposition 1980/81:30 omBromma och Arianda flygplatser. Det gäller motionerna 1981/82:361 (m), 1981/82:1387 (m), 1981/82:1399 (m) och 1981/82:2173 (m) yrkande 1. Utskottet avstyrker likaledesyrkandet i motion 1981/82:2171 (m) om bibehållande av för reguljärtjetflyg i enlighet med motionens förslag - innebärande att i andra handutflyttningen av LIN:s trafik med F28-planen sker i två etapper. Detsamma gäller andrahandsyrkandeti motion 1981/82:2173 (m) om regidjärtrafik med F28 på linjenBromma-Karlstad. Det gäller likaledes yrkandet imotion 1981/82:1833 (m) om utredning beträffande reguljär inrikestrafik medjetflyg från . TU1981/82:28 24 3.3.2 Bibehållande av flygplats I propositionen tas också uppfrågan om bibehållande av . Föredraganden anser i likhet med vad ochövervägande antalet remissinstanser uttalat, att bör bibehållas somflygplats inom ramen för de miljövillkor som regeringen fastställt i beslut den9 . I sammanhanget erinras också om bedömning år 1977att det krävs två trafikflygplatser i .