bet · G501UbU17 · 1981-12-31 00:00:00 — Utskottet anser att riksdageninte nu bör ta några ytterligare initiativ på detta område och vill i övrigthänvisa till den verksamhet som bedrivs inom ramen för det nordiska samarbetet.Här kan nämnas att i Kauto-keino, vilket tillkommit år1973 på initiativ av , har utbildningsfrågor på sittprogram. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1981/82: 1351. Utskottethar inte någon erinran mot regeringens förslag under förevarande anslag. 1. att beträffande det samiska språketsställning i skolun dervisningen avslår motion 1981/82: 1351, 2. att beträffande tillämpning av den nyaläroplanen för (Lgr 80) i sameskolan fr.o.m. godkännervad som har förordats i proposition 1981/82:100, 3. att till Sameskolor för budgetåret1982/83 anvisar ett förslagsanslag av . 5.Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader. Regeringen har under punkt D 15 (s.282-290) föreslagit att 1. godkännavad som i propositionen har förordats om högstadieorgani sationen för döva och hörselskadade, 2. godkänna vad som i propositionen har förordats ifråga om bestämmelser för tilldelning av lärarresurser, 3. godkänna vad som i propositionen har förordats ifråga om tillämpning av den nya läroplanen för (Lgr 80) ispecialskolan fr.o.m. den , 4. anta ett inom upprättatförslag till lag om ändring i skollagen (1962: 319) med följande lydelse: UbU1981/82:17 21 Lag om ändring i skollagen (1962:319) Härigenom föreskrivs att iskollagen (1962; 319) skall införas en ny paragraf, 47 §, av nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den kommun i vilken en elev i specialskolan ärkyrkobokförd skall betala ersättning till staten för kostnader förundervisningen. Ersättningen skall lämnas med belopp som motsvarar detbelopp för elev och läsår .som av regeringen eller den tnyndigl'ct som regeringenbesfänmier fastställs för elever med stöd av 46 § 2 mom, andrastycket. Denna lag träder i kraft . 5. till Specialskolan m.m.:Utbildningskostnader för /83 anvisa ett förslagsafislag av . 1981/82:991 av ()och () vari yrkas att beslutar avslå regeringensförslag om ändring i skollagen enligt bilaga 12.2 och begära utredning avkonsekvenserna för berörda kommuner om ändringen genomförs. 1 budgetpropositionen föreslås bl.a. att försöksverksamheten med högstadieenheter vid de regionala skolorna fördöva och gravt hörselskadade omvandlas till en fast decentraliseradhögstadieorganisation. Permanent-ningen avses ske inom ramen för nuvarandeorganisation och medför därför inte några nya ekonomiska åtaganden fr|n statenssida. Utskottet föreslår att godkänner vad som iproposition 1981/ 82:100 har förordats om högstadieorgnisationen förspecialskolorna för döva och hörselskadade. Enligt föredragande statsrådetförekommer det f. n. stora skillnader mellan de olika specialskolorna i ffågaom totalantalet lärarveckotimmar per elev. Bakgrunden till detta förhållande äratt () i supplementet fill Lgr 69 för specialskolan harytfärdat bestämmelser om anordnande av klasser m. m., medan länsskolnämndernamed stöd av 63 § specialskolförordningen (1965:478) för varje läsår bestämmer ivilken ut- UbU 1981/82:17 22 sträckningicke-ordinarie lärare skall tjänstgöra vid varje skolenhet. Statsrådets avsiktär att föreslå regeringen att ge SÖ i uppdrag att utarbeta förslag till ettresurstilldelningssystem som inte leder till omotiverade skillnader mellanskolorna i nu angivet avseende. Förslaget skall utgå från högst nuvarandetotala resursnivå. Det bör enligt propositionen ankomma på regeringen attutfärda bestämmelser som förhindrar att denna nivå inte höjs under budgetåret1982/83. Utskottethar inget att erinra mot vad som uttalats pä denna punkt och föreslår attriksdagen godkänner vad som har förordats i fråga om bestämmelser förfilldelning av lärarresurser. 1 proposition 1981/82: 100 föresläs attspecialskolorna /83 endast delvis övergår till den nya läroplanenför (Lgr 80). Skolorna bör tillämpa läroplanens mål och riktlinjersamt kursplaner -däremot övergångsvis inte timplaner - i de delar som ärmöjliga inom ramen för gällande föreskrifter om specialskolans organisation.Utskottet tillstyrker förslaget, och föreslår att godkänner vad somhar förordats om fillämpning av Lgr 80 i specialskolan fr. o. m. den 1 juli1982. Enligt gällande ordning har hemkommunerna i daginga kostnader för elever som är inskrivna i specialskola och får sinundervisning i specialskolenhet. Men specialskoleelever kan också undervisas isärskilda klasser föriagda till (externa klasser). För sådanaelever gäller enligt ett av Kungl. Maj:t godkäntnormalavtal att vederbörande kommun tillhandahåller lokaler m.m. för denexterna klassen. Kommunen svarar också för läromedel, undervisningsmateriel,skolmåltider och skolhälsovård. Specialskolan ställer lärare, kurator,psykolog och hörselteknisk expertis till de externa klassernas förfogande ochsvarar också för läromedel och undervisningsmateriel avpassade speciellt förhörselskadade, för specialistvård och resor samt för vissa andra kostnader. 1den mån det i den externa klassen ingår elever som är bosatta i annan kommunerlägger specialskolan för dessa elever belopp motsvarande interkommunalersättning till värdkommunen. Genomsnittskostnadenper elev och läsår inom specialskolan är f. n. ca . Enligtbudgetpropositionens förslag till lag om ändring i skollagen (1962: 319) skallkommun i vilken en elev i specialskolan är kyrkobokförd betala ersättning tillstaten för undervisningskostnaden. Ersättningen föreslås motsvara det beloppför elev och läsår som av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer fastställs för elever med stöd av 46 § 2 mom. andrastycket skollagen, dvs. med belopp motsvarande s. k. interkommunal ersättningför grundskolelev. Imotion 1981/82:991 kritiseras regeringens förslag om införande aversättningsskyldighet för hemkommunen. Till kommuner med specialskola pågårenligt vad som anförs i motionen en inflyttning av UbU1981/82:17 23 familjer med döva och gravt hörselskadade barn, eninflyttning som betingas av föräldrarnas strävan att bereda sina barn enlämplig skolundervisning och att undvika en splittring av familjen. Resultatethar blivit att ett förhållandevis stort antal hörselskadade barn ärkyrkobokförda i specialskolekommunerna. Motionärernas kritik riktas också motdet förhållandet att kommun som har externa klasser föriagda till singrundskola skulle tvingas ge ut ersättning även för de elever i dessa klassersom är kyrkobokförda i den egna kommunen. Sammanfattningsvis hävdarmotionärerna att den föreslagna ändringen av nuvarande system redan på kortsikt kan få ödesdigra konsekvenser för den enskilde eleven och hansundervisning och utveckling, då det ekonomiska tänkandet i kommunerna kan blistyrande för elevens skolsituation. Enligt vad utskottet har inhämtat medför det ipropositionen föreslagna systemet med ersättningsskyldighet för kommun enberäknad totalkostnad om 5 milj. kr. Av dessa 5 milj. kr. kan1,8 milj. kr. beräknas falla på kommuner med statlig specialskola inom sinagränser. Enbart kommun skulle få betala uppskattningsvis ca 0,7 milj.kr. Utskottet har förståelse för den invändning mot förslagetsom kommit till uttryck i motion 1981/82:991. Det är enligt utskottets meninguppenbart att ett genomförande av regeringens förslag skulle få bl. a. dennegativa effekt som motionärerna påtalar och kunna bli styrande för de berördaelevernas hela skolsituation. Utskottet anser därför att förslaget inte börgenomföras. kan inte utskottet tillstyrka att statsbudgeten inuvarande statsfinansiella läge försvagas med de ca 5 milj. kr. i form av ökadeintäkter för statsverket som regeringsförslaget kan bedömas innebära. Därförbör enligt utskottets uppfattning en motsvarande besparing under anslagetgenomföras. Även en verksamhet av sådan angelägenhetsgrad som den sombedrivs i specialskolan rymmer som utskottet ser det möjligheter tilleffektivitetsförbättringar som inte påverkar verksamhetens omfattning ochkvalitet. Den av utskottet nu förordade besparingen motsvarar av detpris- och löneomräknade anslaget för innevarande budgetår. Vissa besparingartorde kunna åstadkommas om vikarie inte anställs vid korttidsfrånvaro annat ännär så oundgängligen är nödvändigt. Härigenom möjliggörs kostnadsminskningaravseende såväl lönekostnader som förvaltningskostnader. Vidare torde detfinnas möjligheter att i större utsträckning än f. n. engagera eleverna iskötsel av viss verksamhet. Utskottet har noterat att anslagsposten Lönekostnader m.m. för skolledare och lärarpersonal f. n. är förslagsvis betecknad. Emellertidanser utskottet att kravet på besparingar nödvändiggör att inte bara anslagspostenFörvaltningskostnader - som bl.a. avser lönekostnader för annan personal änskolledare och lärare - utan också förstnämnda anslagspost maximeras. Härigenommarkeras kravet på att lönekostnaderna inte får överstiga anslagna medel medmer än vad som kan betingas av under UbU1981/82:17 24 /83 ingångna löneavtal eller av meraextraordinära omständigheter. Regeringen avgör vad som i detta sammanhang ärextraordinära omständigheter, Mot bakgrund av vad som anförts ovan föreslår utskottetatt till Specialskolan m. m.; Utbildningskostnader för budgetåret1982/83 anvisar ett förslagsanslag av , dvs. 5 milj. kr. mindreän vad regeringen föreslagit. Vad utskottet anfört om besparingsrnöjligheteroch om maximering av anslagsposten Lönekostnader m. m. för skolledare ochlärare bör som sin menirig ge regeringen till känna. För att specialskolorna skall få ökade möjligheter attbromsa kostnadsutvecklingen bör den nu tillämpade centralt detaljeraderesursstyrningen ersättas av ett system med friare resursanvändning. Enlämplig form av rambudgetering torde öka specialskolornas förutsättningar atthushålla inom ramen för tilldelade resurser. Vad utskottet har anfört omrambudgetering för specialskolan bör som sin mening ge regeringentill känna. Utskottet har i övrigt inte någotatt erinra mot vad som förordats under anslaget och hemställer 1. att riksdagenbeträffande högstadieorganisationen för specialskolorna för döva ochhörselskadade godkänner vad som har förordats i proposition 1981/82: 100, 2. att riksdagenbeträffande bestämmelser för tilldelning av lärarresurser godkänner vad somhar förordats i proposition 1981/ 82; 100, 3. att riksdagenbeträffande tillämpning av den nya läroplanen för (Lgr 80) ispecialskolan fr.o.m. den godkänner vad som har förordats iproposition 1981/82: 100, 4. att riksdagenbeträffande ett ippm upprättat förslag till lag omändring i skollagen (1962:319) med anledning av motion 1981/82:991 avslårproposition |98|/82: 100, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört ommöjligheter till besparingar inom specialskolan och om maximering av vissanslagspost, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen 11'! känpa vad utskottet har anfört beträffanderambudgetering för specialskolan, 7. att riksdagentill Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader iör /83 anvisarett förslagsanslag av , Specialskolan m.m.: Utrustning m.m. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt D 16 (s. 291) och hemställer att till Specialskolanm.m. : Utrustning m. m. för /83 anvisar ett reservationsanslagay , UbU1981/82:17 25 Specialskolan m. m.: Resor för elever jämte ledsagare.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt D 17 (s. 291-292) ochhemställer 1. att riksdagenbeträffande ersättning vid resa som företas med ledsagares egen bil godkännervad som har förordats i proposition 1981/82; 100, 2. att riksdagentill Specialskolan m.m.: Resor för elever jämte ledsagare för budgetåret1982/83 anvisar ett förslagsanslag av . Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(), Hans Nyhage (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), KersfinGöthberg (c), () och (). Översyn av resursanvändningen i (punkt 1,mom. Hans Nyhage, och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 5 som börjar "Med samma" och slutar "yrkande11" bort ha följande lydelse: Resurserna för har i reala termer nästanfördubblats sedan den infördes . Staten satsar innevarande år mer än 12miljarder kronor på och kommunerna satsar sammanlagt ca 24 miljarderkronor . Antalet elever per heltidsanställd lärare i det obligatoriskaskolväsendet är i lägst i världen, nämligen i genomsnitt enheltidsanställd lärare för 14 elever. satsar således mer än något annat industriland percapita på utbildningsväsendet. En översyn av hur dessa stora resurser förungdomsskolan används bör nu komma till stånd i syfte att främja effektivitetoch motverka resursslöseri. Denna översyn bör omfatta såväl de statliga resursernasom de kommunala medel som ställs till förfogande. Särskilt börpersonaltillväxten i olika skolor och i olika kommuner belysas. Det finns ocksåskäl att belysa effekterna av olika former av behovsrelaterad resursfördelning.Skolans bedömning av hur man bäst gagnar alla elevers intressen bör varavägledande vid indelningen i gmpper. En belysning av effekterna av olikaformer av resursfördelning är så mycket mer angelägen som UbU1981/82:17 26 kommuner och skolor är i stort behov av hjälp för att påobjektiva grunder kunna fördela resurserna på bästa sätt. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. att beträffandeöversyn av resursanvändningen i med bifall till motion 1981/82:2045 yrkande II som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Statsbidrag till studie- och yrkesorientering m. (punkt 1, mom. 3) , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 6 som börjar "Det statsfinansiella" och slutar"och 5" bort ha följande lydelse; Utskottet anser att en väl fungerande studie- ochyrkesorientering är helt avgörande för att övergången till gymnasieskolan ellerarbetslivet efter skall kunna ske smidigt. Anspråken på syo harökat kraftigt, främst på grund av skolans ökade kontakter med arbetslivet ochgenom att skolan också fått ansvar för i princip alla ungdomarunder , även de som står utanför den reguljära gymnasieskolan. Enligt vårmening krävs det ytteriigare resurser för att klara dessa uppgifter. Utskottetdelar uppfattningen i motion 1981/82:774 att statsbidraget till syo bör ökasmed 20 milj. kr. och föreslår därför att förstärkningsresursen räknas upp med0,per elev och läsår. Genom dennaresursökning bör det också vara möjligt att förstärka syoinsatserna tillgrupper som har särskilda svårigheter vid övergången till gymnasieskolan. Undervårterminen i årskurs 9 kan det vara lämpligt att genom s. k.vägledningsgrupper särskilt ge flickor resp. invandrare det extra syo-stöd debehöver. SÖ bör i sitt utvecklingsarbete enligt utskottets uppfattning bl. a.uppmärksamma de problem som hänger samman med fördelningen avsyo-funktionärernas vägledningsinsatser. Regeringen bör sålunda uppdra åt SÖatt utarbeta modeller som stöd för det lokala arbetet med fördelning avsyo-resurserna. Utskottet föreslår att med bifall till motion1981/82:774 yrkandena 3 och 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om bidrag till syo och om en plan för det lokala syo-arbetet. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. att beträffandestatsbidrag till studie- och yrkesorien tering m.m. inom ramen för förstärkningsresursen m.m. med bifall till motion 1981/82:774 yrkandena 3 och 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. UbU1981/82:17 27 Befrielse från viss del av samlad skoldag (punkt 1,mom. Hans Nyhage, Rupe och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 7 börjar "Enligt utskottets" och slutar"avslå yrkandet" bort ha följande lydelse: All verksamhet under den samlade skoldagen skall präglasav skolans mål och ha ett pedagogiskt syfte. Om vid viss skolenhet den samladeskoldagen rymmer sådana fria aktiviteter som faller utanför denna pedagogiskaram, bör de enligt utskottets mening vara frivilliga. Det kan vara fråga omhobbybetonade aktiviteter (t. ex. modellbygge) och aktiviteter anordnade avpolitiska organisationer. bör med bifall till motion 1981/82:2045yrkande 10 som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört omändring av skolförordningen när det gäller befrielse från viss del av samladskoldag. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. att beträffandebefrielse frän viss del av samlad skol dag med bifall till motion 1981/82:2045 yrkande 10 som sin me ning ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Statsbidrag till samlad skoldag (punkt I, mom. 6) Hans Nyhage, och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 7 börjar "Utskottet kan" och slutar "avriksdagen" bort ha följande lydelse: Den samlade skoldagen är en del av skolans pedagogiskaverksamhet. Erfarenheterna visar att ett särskilt statsbidrag till samladskoldag har lett till missuppfattningar beträffande syftet med den samladeskoldagen. bör därför ompröva sitt tidigare beslut om ett särskiltstatsbidrag och avskaffa detsamma. Statsbidrag till fria aktiviteter medpedagogiskt syfte bör utgå ur förstärkningsresursen. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. att beträffandestatsbidrag till samlad skoldag med anledning av motion 1981/82:1801 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Översyn av bestämmelserna om rätt tillhemspråksundervisning (punkt 1, mom. 7) Hans Nyhage, och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar"Det bör" och slutar "denna del" bort ha följande lydelse:1 nuvarande statsfmansiella läge är det nödvändigt att göra besparingar UbU1981/82:17 28 och omprioriteringar på varje område. Detta gäller ocksåhemspråksundervisningen. Den ovillkorliga rätten till hemspråksundervisningbör begränsas för de elever som behärskar svenska som en genomsnittlig svenskoch har obefintliga kunskaper i hemspråket. Det bör i stället ankomma på skolanatt bedöma om dessa elever skall få hemspråksundervisning på samma sätt somskolan bedömer vilka elever som skall få stödundervisning i svenska. Utskottetföreslår att beträffande översyn av bestämmelserna om rätt tillhemspråksundervisning med anledning av motionerna 1981/82:414 i denna del,1981/82:1003, 1981/82:1800 yrkande 1 och 1981/ 82: 2045 yrkande 9 i denna delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. att beträffandeöversyn av bestämmelserna om rätt till hemspråksundervisning med anledning avmotionerna 1981/ 82:414 i denna del, 1981/82:1003, 1981/82:1800 yrkande 1 och1981/82:2045 yrkande 9 i denna del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Försöksverksamhet med tvåspråkiga hemspråksklasser(punkt 1, mom. 9) Hans Nyhage, , (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 10 börjar "SÖ skall" och slutar "dennadel" bort ha följande lydelse: När beslöt om hemspråksreformen framhöllskommunernas frihet att organisera hemspråksundervisningen på det sätt som bästfrämjar elevernas utveckling och studiesituation (prop. 1975/76:118, UbU 1975/76:33, rskr 1975/76:391). Exempel på olika modeller för hur undervisningenskulle kunna organiseras redovisades, däribland hemspråksklass. I SÖ;s handlingsprogram för organisationen avundervisningen av invandrarbarn stryks under att de lokala förutsättningarnamåste få avgöra vilken organisationsmodell som väljs. Enligt utskottets meningbör det vara möjligt att på olika stadier i bilda hemspråksklasser,bl. a. för barn till nordiska invandrare. En självklar förutsättning bör därvidvara att undervisning i och på svenska gradvis införs på åtminstone mellan- ochhögstadierna. Ett av målen för utbildningen i en sådan tvåsprå-kighemspråksklass måste enligt utskottets mening vara att eleverna när de lämnarklassen skall kunna tillgodogöra sig fortsatt utbildning därunder-visningsspräket är svenska. Vad utskottet anfört om anordnande av tvåspråkigahemspråksklasser bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: 9. att beträffande hemspråksklasser igrundskolan med UbU 1981/82:17 29 bifallfill motion 1981/82:2045 yrkande 9 i denna del och med anledning av motion1981/82: 312 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 7.Statsbidrag till undervisning i hemspråksklass (punkt 1, mom. 10) HansNyhage, och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.10 börjar "Utskottet anser" och på s. 11 slutar "utskottetanfört" bort ha följande lydelse: Utskottet vill i ärendetanföra följande. Riksdagsbeslutetår (prop. 1977/78:85, UbU 1977/78:21, rskr 1977/ 78:260) om ett nyttstatsbidragssystem för innebär att alla grundskolelever - svenskabarn och invandrarbarn - skall ingå i en skolenhets basresursunderiag.Riksdagsbeslutet om hemspråksundervisning (prop. 1976/77: 22, UbU1976/77:10, rskr 1976/77:111) innebär vidare att underlag för beräkningen aven kommuns samlade veckotim-bidrag för hemspråksundervisning skall vara antaletelever berättigade till hemspråksundervisning multiplicerat med 1,1. Det har iriksdagsbeslut uttalats (prop. 1975/76:118, UbU 1975/76:33, rskr 1975/76:391)att det skall vara kommunerna obetaget att organisera hemspråksundervisningenpå det sätt som är bäst ägnat att fillgodose eleverna allsidig utveckling ochstudiesituation. mening ställer de i budgetpropositionen föreslagna reglerna förstatsbidrag till hemspråksundervisning såväl statliga och kommunalamyndigheter som skolledare och lärare inför nästan olösliga gränsdragningsproblem.Bl. a. måste vid varje statsbidragsrekvisition gräns dras mellan"hemspråksklass" och "grupp av hemspråkselever". Både svenskabarn och invandrarbarn ingår ju i skolenhetens basresursunderlag. Om man påsätt som sker i propositionen utpekar elever i hemspråksklass som inteberättigade till hemspråksresurs, får detta dessutom en styrande effekt påkommunernas val av pedagogisk organisation för anordnande av hemspråksundervisning.Den yttersta konsekvensen av budgetpropositionens förslag blir endiskriminering av hemspråksklassen som pedagogisk anordning och att denframtida utvärderingen av dels hemspråksklasser, dels andra anordningar(sammansatta klasser, samarbetsklasser m. för hemspråksundervisning intelängre blir helt förutsättningslös. Föratt undvika sådana styrande effekter föreslår utskottet att statsbidrag förhemspråksundervisning utgår med I veckotimme per elev och läsår. Om särskildaskäl föreligger får länsskolnämnd som besluta om ytteriigare 0,3veckotimmar per elev. Därmed blir statsbidragssystemet förhemspråksundervisning dels i organisatoriskt hänseende neutralt, dels enkeltatt hantera. Bidrag tillhemspråksundervisning enligt av utskottet föreslagen princip UbU1981/82:17 30 bör avse förskott för /83 samt därpåföljande redovisningsår. Utskottet föreslår att med bifall motion1981/82:1800 yrkande 3, med anledning av proposition 1981/82:100 och motion1981/ 82:1340 i denna del samt med avslag på motion 1981/82:1829 i denna delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om statsbidragfill hemspråksundervisning. dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse: 10. att beträffandestatsbidrag till hemspråksundervisning med bifall till motion 1981/82:1800yrkande 3 i denna del, med anledning av proposifion 1981/82:100 och motion1981/82:1340 i denna del samt med avslag pä motion 1981/82:1829 i denna del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Veckotimpris för hemspråksundervisning (punkt 1, mom. II) , , LarsGustafsson. , , och (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. II börjar"Påpekandet i" och slutar "för hemspråksundervisning" bortha följande lydelse: I budgetpropositionen anger föredragande statsrådet attveckotimpriset för hemspråksundervisning beräknas felaktigt. Regeringen läggerförslag om att rätta till detta genom att justera veckotimpriset och räknar isamband härmed sig till godo en besparing på 45 milj. kr. för /84.