bet · G501UbU21 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:21 om vissa anslag tillvuxenutbildning (prop. 1981/82:100) I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposition 1981/82: 100 bilaga 12() under avsnittet Vuxenutbildning punkterna F2-F 4,F6och F9-F 10 jämte motioner. Statligaskolor för vuxna: Utbildningskostnader. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt (s. 551-553) och hemställer att till Statliga skolor för vuxna:Utbildningskostnader för /83 anvisar ett förslagsanslag av . Statligaskolor för vuxna: Undervisningsmateriel m. m. Utskottet fillstyr ker regeringens förslag under punkt (s. 554-555) och hemställer 1. att beträffande avgifter godkänner vadsom har föror dats i proposition 1981/82: 100, 2. att till Statliga skolor för vuxna:Undervisningsmateri el m. m. för /83 anvisar ett reservationsanslag av . Bidragtill vuxenutbildning m.m. Regeringen har under punkt F 4 (s. 555571) föreslagit att 1. godkänna vad som i propositionen har förordats omen minskning med av vissa statsbidrag tilllandstingskommunerna för vuxenutbildning, 2. godkänna vad som i propositionen har förordats omundervisningstimmar i vuxenutbildning, 3. bemyndiga regeringen att i den månarbetsmarknadsskäl så påkallar öka antalet undervisningstimmar i kommunalvuxenutbildning för att bereda utbildningsmöjligheter för arbetslösa, 4. godkänna vad som i propositionen har förordats omberäkning av skolpoäng för vuxenutbildning, 5. godkänna vad som i propositionen har förordats omhöjning av schablontillägget för yrkesinriktad utbildning inom kommunalvuxenutbildning, 6. godkänna vad som i propositionen har förordats omförsöksverksamhet med vissa gymnasieskolkurser på invandrarspråk, 7. bemyndiga regeringen att medge kommunfortsatt dispens från bestämmelsen om att all vuxenutbildning skallföras fill särskilda skolenheter för vuxenutbildning, UbU1981/82:21 2 8. godkänna vadsom i propositionen har förordats om undervisningstimmar i grundutbildning förvuxna och om möjlighet till omfördelning från timmar för kommunalvuxenutbildning till timmar för grundutbildning för vuxna, 9. godkänna vadsom i propositionen har förordats om ett nytt system för att bestämmaomfattningen av skolledares undervisning, 10. fill Bidrag till vuxenutbildning m. m. anvisaett förslagsanslag av . 1981/82: 1004 av . (m) vari yrkas att hos regeringen anhåller om att frågan omutökad användning av Utbildningsradion i den kommunala vuxenutbildningenutreds. I budgetpropositionen föreslås attde bidrag till landstingskommunerna för utbildning på vårdområdet inom kommunalvuxenutbildning som f.n. minskas fr. o. m. i ställetskall utgå av bidragsunderlaget. Utskottet har inget att erinra pådenna punkt och föreslår att godkänner vad som i propositionen harförordats om en minskning med ytteriigare av vissastatsbidrag till landstingskommunerna för vuxenutbildning. Vidare föreslår regeringen attföljande antal undervisningstimmar får disponeras för kurser inom kommunalvuxenutbildning under /83, nämligen förgrundskolkurser, för teoretiska gymnasieskolkurser och 771 000timmar för yrkesinriktade gymnasieskolkurser (inkl. särskilda yrkesinriktadekurser). De föreslagna ramarna innebär i förhållande till det beräknadeantalet undervisningstimmar för /82 en minskning med förgrundskolkurser och för teoretiska gymnasieskolkurser . Föryrkesinriktade gymnasieskolkurser innebär det föreslagna antaletundervisningstimmar en i stort sett oförändrad volym. Utskottet föreslår att godkänner vad som ipropositionen har förordats om undervisningstimmar i vuxenutbildning. I motion 1981/82: 1004 hävdas attden kommunala vuxenutbildningen har expanderat kraftigtoch trots vissa restriktioner drar betydande belopp i statens budget. Det ärenligt motionärerna ofrånkomligt att grundutbildningen för vuxna och denyrkesinriktade utbildningen i varje fall den praktiska delen därav - bedrivsi tradifionella former. Däremot finns skäl att överväga om inte övrig kommunalvuxenutbildning i störte utsträckning skulle kunna utnyttja också mindretraditionella vägar. Utbildningsradion har, anser motionärerna, visat sig varaett effekfivt utbildningsorgan och det finns såväl pedagogiska som ekonomiskaskäl att UbU 1981/82:21 3 successivt bygga ut dess verksamhet. En sådan utbyggnadskulle i första hand avse vuxenutbildning med särskild inriktning motkompetensgivande ordinarie kurser på gymnasieskolan. Motionärerna anser detangeläget att frågan om utökad användning av Utbildningsradion i den kommunalavuxenutbildningen utreds. De anslagsökningar som skulle krävas för Utbildningsradionsvidgade uppgifter skulle kunna tas från anslaget för vuxenutbildning. Utbildningsradion producerar program för förskolan, ungdomsskolan,vuxenutbildningen och, i mindre omfattning, för högskolan. Enligt proposition1975/76:110 om radio och television i utbildningsväsendet, vilken låg till gmndför riksdagsbeslutet om Utbildningsradions tillkomst, skall vuxenutbildning,jämte förskola, prioriteras (s. 94). Pä vuxenutbildningens område skallUtbildningsradion enligt propositionen (s. 106) "främst göra sädanainsatser som kan bidra till att överbrygga utbildningsklyftorna mellan och inomgenerationerna samt till att öka den enskilda människans medvetenhet ochstimulera henne till att aktivt delta i samhällsarbete och kulturliv".Vidare sägs att produktionen för vuxenutbildningen till sin huvuddel bör avseprogram som kan användas i studiecirklar. Vid sidan härav bör också behovet avljud- och bildprogram för t. ex. arbetsmarknadsutbildning och kommunalvuxenutbildning uppmärksammas. Utskottet har noterat att föredragande statsrådet i åretsbudgetproposition under anslaget (s. 550)gjort ett uttalande rörande avvägningen mellan insatserna på Utbildningsradionstre huvudområden förskola, skola och vuxenutbildning. Avvägningen mellaninsatserna på dessa tre områden måste enligt statsrådet fortlöpande prövas.Vidare sägs: "Enligt min mening finns det - bl. a. med hänsyn till denedskärningar som vuxenutbildningen får vidkännas på vissa andra områden -anledning att i högre grad än inrikta Utbildningsradions verksamhet pådessa delar av vuxenutbildningen och där på insatser i samverkan medanvändarna." Med hänvisning till vad föredragande statsrådet sålundauttalat och till att Utbildningsradion enligt de riktlinjer som fastlagts förverksamheten skall bl. a. uppmärksamma behovet av program för vuxenutbildningavstyrker utskottet mofion 1981/82: 1004. /79 harregeringen enligt bemyndigande kunnat utöka antaletundervisningstimmar i vuxenutbildning för att beredautbildningsmöjligheter för arbetslösa. I proposition 1981/82: 100 begärs numotsvarande bemyndigande för /83. Utskottet föreslår attriksdagen bemyndigar regeringen att - i den mån arbetsmarknadsskäl så påkallar- öka antalet undervisningstimmar i vuxenutbildning för att bereda utbildningsmöjligheterför arbetslösa. UbU 1981/82:21 4 1 propositionen uttalas att den yrkesinriktadeutbildningen är den mest krävande delen av vuxenutbildning i vad avserplanering och förarbete men att, trots detta, f.n. skolpoäng och därmedskolledarre-surser beräknas på samma sätt för all undervisning i kommunalvuxenutbildning. I propositionen förordas en omprioritering i syfte att stärkaskolledarresurserna för yrkesinriktad utbildning. Utskottet, som inte har någotatt erinra på denna punkt, föreslår att godkänner vad som ipropositionen har förordats om beräkning av skolpoäng för kommunalvuxenutbildning. F.n. utgår schablontillägg för stödundervisning,studiehandledning samt studie- och yrkesorientering inom kommunalvuxenutbildning motsvarande kostnader för av antalet undervisningstimmarpå grundskoinivå, av antalet undervisningstimmar i teoretiskagymnasieskolkurser och av antalet undervisningstimmar i yrkesinriktad utbildning.I budgetpropositionen föreslås att schablontillägget för yrkesinriktad utbildninghöjs fill för tiden fr. o.m. den Ijuli 1982. Utskottet tillstyrkerförslaget och föreslår att godkänner vad som i propositionen harförordats om höjning av schablontillägget för yrkesinriktad utbildning inomkommunal vuxenutbildning. En redogörelse lämnas för den försöksverksamhet medundervisning på invandrarspråk som bedrivits inom vuxenutbildningsedan läsåret 1976/77. I har inom ramen för försöksverksamhetenbl.a. anordnats några barnskötarkurser. föreslår föredragande statsrådetatt, innan definitiv ställning tas till vad som bör gälla för framtiden omundervisning inom vuxenutbildning på språk som talas av invandrare,viss försöksverksamhet skall bedrivas även med annan yrkesinriktad utbildningän barnskötarkurser. Föredragande statsrådet anser också att det skulle varavärdefullt med erfarenheter fr. o. m. frän ytterligare någrakommuner. Utskottet delar denna uppfattning och föreslår att riksdagengodkänner vad som i propositionen har förordats om försöksverksamhet med vissagymnasieskolkurser på invandrarspråk. har fått dispens frånregeln att kommun, som har inrättat en eller flera skolenheter förvuxenutbildning, skall hänföra all vuxenutbildning inom kommunen tilldenna eller dessa enheter. Senast meddelade anstånd har tidsbegränsats till deni . anför föredragande statsrådet att uppger sigbehöva ytterligare en tidsfrist för att lösa de härmed sammanhängandeskolorganisatoriska problemen. Därför förordas att regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande att medge fortsatt undantag för kommun.Utskottet har inget att erinra häremot och föreslår att bemyndigarregeringen att medge fortsatt dispens från bestämmelsen attall vuxenutbildning skall föras till särskilda skolenheter förvuxenutbildning. UbU 1981/82:21 5 har tidigare beslutat ätt grundutbildningför vuxna fr.o.m. /83 får expandera endast under fömtsättning avmotsvarande nedskärningar inom vuxenutbildning (prop. 1980/81:150, FiU1980/81:40, rskr 1980/81:420). Föredragande statsrådet, som tidigare ibudgetpropositionen föreslagit en minskning av antalet undervisningstimmar ikommunal vuxenutbildning, finner det nu nödvändigt att föreslå en ram även förantalet undervisningstimmar i gmndutbildning för vuxna. Denna ram bör /83 motsvara det antal undervisningstimmar som tas i anspråkunder /82. Dessutom förordas att får rätt attmedge omfördelning från timmar för vuxenutbildning till timmar förgrundutbildning för vuxna enligt de närmare föreskrifter som regeringen kanfinna erforderliga. Utskottethar inget att erinra mot vad som uttalats på denna punkt och föreslår attriksdagen godkänner vad som i propositionen har förordats. Nuvarande system med centralt fastställdundervisningsskyldighet för skolledare inom vuxenutbildning föreslåsändras för tiden fr. o. m. enligt i huvudsak samma rikfiinjersom föreslagits beträffande gmndskolan och gymnasieskolan. Dessa riktlinjerinnebär bl. a. att undervisningsskyldigheten skall få fastställas avskolstyrelsen i en kommun. Utskottet föreslår att godkänner vad som ipropositionen har förordats om ett nytt system för att bestämma omfattningenav skolledares undervisning inom vuxenutbildning. Utskottet har i övrigt inte något att erinra motvad som har förordats under anslaget och hemställer 1. att beträffande en minskning medytteriigare av vissa statsbidrag till landstingskommunernaför vuxenutbildning godkänner vad som har förordats i propositon1981/82; 100, 2. att beträffande undervisningstimmar ikommunal vuxenutbildning godkänner vad som har förordats i proposition1981/82; 100, 3. att beträffande frågan om utökadanvändning av Utbildningsradion i den kommunala vuxenutbildningen avslår mofion1981/82; 1004, 4. att bemyndigar regeringen att - i den månarbetsmarknadsskäl så påkallar - öka antalet undervisningstimmar i kommunalvuxenutbildning för att bereda utbildningsmöjligheter för arbetslösa, 5. att beträffande beräkning av skolpoängför vuxenutbildning godkänner vad som har förordats i proposition1981/82:100, 6. att beträffande höjning avschablontillägget för yrkesinriktad utbildning inom vuxenutbildninggodkänner vad som har förordats i proposition 1981/82; 100, UbU1981/82:21 6 7. att riksdagenbeträffande försöksverksamhet med vissa gymnasieskolkurser på invandrarspråkgodkänner vad som har förordats i proposition 1981/82: 100, 8. att riksdagenbemyndigar regeringen att medge fortsatt dispens frånbestämmelsen om att all vuxenutbildning skall föras till särskildaskolenheter för vuxenutbildning, 9. att riksdagenbeträffande undervisningstimmar i grundutbildning för vuxna och möjlighet tillomfördelning från timmar för vuxenutbildning till timmar förgrundutbildning för vuxna godkänner vad som har förordats i proposition1981/82:100, 10. att riksdagenbeträffande ett nytt system för att bestämma omfattningen av skolledaresundervisning inom vuxenutbildning godkänner vad som har förordats iproposition 1981/ 82: 100, 11. att riksdagentill Bidrag till vuxenutbildning m. m. för /83 anvisarett förslagsanslag av . Undervisning för invandrare i svenska språket m. m.Regeringen har under punkt F 6 (s. 576-579) föreslagit att tillUndervisning för invandrare i svenska språket m.m. för /83anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82: 1799 av Hans Nyhage m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenuttalar att studieförbunden bör erhålla samma ersättning förlagbunden som för övrig svenskundervisning, 2. att riksdagentill Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. för /83anvisar ett förslagsanslag av . Enligt gällande bestämmelserutgår"statsbidrag vid sådan undervisning i svenska språket medsamhällsorientering som är en följd av lagstiftning (s. k. lagbundenundervisning) med högst . perstudietimme för övrig undervisning. Den lagbundna undervisningen fårinnevarande budgetår omfatta högst samt övrig undervisninghögst . I budgetpropositionen föreslås en viss minskning avantalet studietimmar jämfört med vad som budgeterats för innevarande budgetår.Sålunda förordas för den lagbundna undervisningen och500000 studietimmar för övrig undervisning. Vidare förordas att bidraget perstudietimme till den lagbundna Undervisningen höjs till . för tidenden Ijuli - och fill . UbU 1981/82:21 7 fr.o.m.den 1 januari 1983. Motsvarande bidrag för den icke lagbundna undervisningenföreslås utgå med . 1motion 1981/82:1799 hävdas att efterfrågan på svenskundervisning för invandrareminskar till följd av minskad invandring. Dessutom förekommer enligtmotionärerna inte någon arbetskraftsinvandring. Därför anses dels att det ibudgetpropositionen föreslagna totalantalet studietimmar är för högt beräknat,dels att den föreslagna fördelningen mellan lagbunden och övrig undervisning ärorealistisk. Motionärerna föreslår att för den lagbundna undervisningenberäknas , en minskning jämfört medförslaget i budgetpropositionen, och för övrig undervisning , dvs.en minskning . Utifrån en genomsnittlig timkostnad av 155 kr.för lagbunden undervisning och . för övrig undervisning beräknas imotionen ett anslagsbehov av . Motionärerna säger sig vidanslagsberäkningen ha utgått från föredragande statsrådetstimkostnadsberäkningar men anser det i princip vara felaktigt att tillämpa enhögre timkostnad för den lagbundna undervisningen. Man hävdar attstudieförbunden genom samarbete med störte företag, som påtar sig en viss delav administrationen, snarare har lägre kostnader för lagbunden undervisning änför övrig. Utskottetvill inte bestrida motionärernas uppgift om att invandringen till Sverigeminskat . Detta förhållande leder emellertid inte till slutsatsenatt behovet av svenskundervisning skulle ha minskat. Det är enligt utskottetsmening en mycket angelägen uppgift att ge invandrare så goda kunskaper i detsvenska språket som är möjligt. Härigenom förebyggs problem av social ochannan art vilka, såsom exempel från andra länder visar, kan bli synnerligensvårbemästrade. Det är mot den bakgrunden inte möjligt att åstadkommaytterligare besparingar utöver dem som följer av förslaget ibudgetpropositionen om en minskning av antalet studietimmar med 50000 jämförtmed timantalet för innevarande budgetår. Vad slutligen mofionärernas yrkande omett enhetligt bidrag beträffar hänvisar utskottet till sinatidigare ställningstaganden i frågan (senast UbU 1981/82:7, rskr 1981/82:124)och avstyrker motion 1981/82:1799. Utskottet har inget atterinra mot medelsberäkningarna under anslaget. 1. att beträffande en enhetlig ersättningper studiefimme avslår motion 1981/82:1799 yrkande 1, 2. att med bifall till proposition1981/82; 100 och med avslag på motion 1981/82; 1799 yrkande 2 till Undervisning för invandrare i svenska språket m.m. för /83 anvi sar ett förslagsanslag av . UbU1981/82:21 8 Bidrag till viss central kursverksamhet. Regeringen harunder punkt F 9 (s. 591592) föreslagit att 1. godkänna att26978000 kr. av de medel, som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /83, används till att finansieraanslaget Bidrag till viss central kursverksamhet, 2. till Bidragtill viss central kursverksamhet för /83 anvisa ett anslag av26978000 kr. 1981/82:978 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att beslutar att bidragettill undervisningskostnader skall . 2. att beslutar att bidragettill kost och logi skall utgå med . per kursdeltagare och kursdag resp.övernattning, 3. att till anslaget Bidragtill viss central kursverksamhet för /83 anvisar ett iförhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag av , 4. att godkänner att31978000 kr. av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /83 används till att finansieraanslaget Bidrag till viss central kursverksamhet. 1981/82: 1782 av m. fl. (fp, m, c) variyrkas 1. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna att bidrag till viss centralkursverksamhet som utgår till vissa näringslivsorganisationer skall utgå medett för varje organisation fastställt belopp, 2. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna att bidraget även skall kunnautgå till kurser som omfattar . 1981/82: 1804 av Hans Nyhage m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagengodkänner att . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /83 används för att finansieraanslaget Bidrag till viss central kursverksamhet, 2. att riksdagentill Bidrag till viss central kursverksamhet anvisar ett anslag av 20 233 500kr. Enligt förordningen (1970:272) omstatsbidrag till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet utgårstatsbidrag till kostnader för undervisning av de faktiskt utgåendeersättningarna, dock högst . , till kostnader för deltagaresresor av de faktiska kostnaderna, för kost med . perkursdeltagare och kursdag samt för logi med . per kursdeltagare ochövernattning. Bidragsberättigade organisationer är, förutomlöntagarorganisationerna. , och hantverks- och industriorganisation-Familjeföretagen. UbU 1981/82:21 9 Anslagsberäkningen i budgetpropositionen grundas påoförändrade bidragsbelopp. Dessutom föreslås att anslaget, , i sinhelhet finansieras genom medel som inflyter från vuxenutbildningsavgiften. Imotion 1981/82:978 hävdas att statsbidraget, när det infördes ,motsvarade av organisationernas faktiska kostnader för verksamhetenmen att det täcker endast av kostnaderna exkl.ersättning fill kursdeltagarna. Med hänsyn härtill föreslås att bidraget tillundervisningskostnader höjs till . per elev och vecka (yrkande 1) samtatt bidragen fill kost och logi höjs till sammanlagt . per kursdeltagareoch kursdag resp. övernattning (yrkande 2). Föreslagna uppräkningar beräknasmedföra kostnadshöjningar om 5 milj. kr. jämfört med det i budgetpropositionenföreslagna anslaget (yrkande 3). Utrymme för kostnadsökningen bör enligtmotionärerna skapas genom att ytterligare 5 milj. kr. av intäkterna frånvuxenutbildningsavgiften används, dvs. (yrkande 4). Deökade intäkterna från vuxenutbildningsavgiften skall erhållas genom att ävenegenföretagare - enligt förslag i motion 1981/82; 1263 - skall erlägga sådanavgift. Nämnda motion har remitterats till socialförsäkringsutskottet. Imotion 1981/82; 1804 hävdas att den rådande ekonomiska verkligheten kräverbesparingar även inom nu behandlade område. De berörda organisationerna börenligt motionärerna själva kunna svara för en något större andel avkostnaderna. Denna andel bedöms böra motsvara av det i budgetpropostionenföreslagna beloppet, eller . Dessa frigjorda medel föreslås i motion1981/82; 1803 föras till anslaget Bidrag till folkbildning. Denna motionbehandlar utskottet i sitt betänkande UbU 1981/82:22. Utskottetdelar den i motion 1981/82; 978 framförda uppfattningen att det statliga stödettill central kursverksamhet är betydelsefullt för löntagarorganisationerna.Med hänsyn till kostnadsutvecklingen bör därför bidragen tillundervisningskostnader, kost och logi räknas upp i enlighet med vadmotionärerna föreslagit. Härav följer att utskottet inte kan tillstyrka det imotion 1981/82; 1804 framlagda förslaget till besparingar. Eftersom riksdagenden har avslagit yrkande 10 i motion 1981/82; 1263 (SfU 1981/82:8och 14, rskr 1981/82:186 och 205) får utrymme för den nödvändiga uppräkningenom 5 milj. kr. ändå skapas genom att anvisar dessa medel utan avseddfinansiering genom intäkter från vuxenutbildningsavgiften. Ibudgetpropositionen föresläs att statsbidrag för /83 skall utgåför högst lika många kurser som har redovisats för /81 och attskolöverstyrelsen skall tilldela berörda organisationer statsbidrag för högstlika många kurser som de har redovisat för /81. Imotion 1981/82:1782 kritiseras den föreslagna fördelningsmetodiken eftersom denanses medföra nackdelar för de. bidragsberättigade näringslivsorganisationerna.De till dessa anslutna företagarna har nämligen ofta betydligt lättare för attdelta i kurser som ligger i eller i närheten av UbU 1981/82:21 10 hemorten.Därav följer att antalet deltagare i varje kurs blir förhållandevis litet ochatt kursbidraget inte kan utnyttjas optimalt. Den föreslagna bestämmelsen får,hävdar motionärerna, också till följd att kurser, till vilka ett stort antalpersoner anmäler sig, kommer att prioriteras framför lika angelägna kurser somsamlar färte deltagare. Med hänvisning till de påtalade olägenheterna villmotionärerna att bidrag till näringslivsorganisationernas centralakursverksamhet skall utgå med ett för varje organisation fastställt belopp(yrkande I). Ettgenomförande av det i motion 1981/82: 1782 framförda förslaget skulle innebäraatt man tillämpade olika fördelningsprinciper för löntagarorganisationernaresp. övriga bidragsberättigade organisationer. Utskottet kan inte tillstyrkaatt de två organisationskategorierna behandlas på skilda sätt ibidragshänseende och föreslår därför att avslår motion 1981/82:1782yrkande 1. Bidragsberättigadkurs skall omfatta minst eller, i fråga om kurs som inom en förkursdeltagarna sammanhållen utbildningsgång uppdelas på flera kurstillfällen,sammanlagt minst . Imotion 1981/82: 1782 (yrkande 2) hävdas att presumtiva deltagare i debidragsberättigade näringslivsorganisationernas kurser i mycket stor utsträckningkommer från mindre och medelstora företag där de själva deltar i den löpandeverksamheten. För att störningarna för företaget skall bli så små som möjligt bördärför, menar motionärerna, en kurs söm planeras för företagare förläggas överveckoslut eller omfatta högst tre sammanhängande arbetsdagar. Utskottetvill, såsom också motionärerna noterat, erinra om att gällande bestämmelserinte förhindrar att en kurs delas upp på exempelvis två veckoslut. Med hänsyntill att kurs, för att vara bidragsberättigad, till inte obetydlig del skallavse utbildning i allmänna ämnen, t. ex. nationalekonomi och matematik, anserutskottet att den av motionärerna föreslagna minskningen av minimiantaletkursdagar skulle äventyra syftet med den statsunderstödda verksamheten. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1981 /82:1782 yrkande 2. 1. att beträffande bidraget tillundervisningskostnader samt bidragen till kost och logi méd bifall till mofion1981/82:978 yrkandena 1 och 2 samt med avslag på proposition 1981/82: 100 ochmotion 1981/82: 1804 yrkande 2 i denna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 2. att méd bifall till proposition1981/82:100 och med avslag på motionerna 1981/82:978 yrkande 4 och 1981/82:1804yrkande 1 godkänner att .