bet · G501SkU58 · 1981-12-31 00:00:00 — 1981/82:166 av () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts beträffande översyn av nuvaranderegler för stimulans åt småspararna. 1981/82:497 av och (båda m) I motionen yrkas att hos regeringen anhåller omförslag innebärande att det extra avdraget på inkomst av kapitalinflationssäkras. 1981/82:503 av Sfig Josefson m.fl. (c) I motionen yrkas att hos regeringen begäröversyn av de sparstimulerande reglerna syftande till förenklade och mergenerella regler i enlighet med vad som anförts i motionen. 1981/82:507 av m.fl. (s) I motionen yrkas att hos regeringen begärförslag fill skattemässiga stimulansåtgärder för sparande till bostad. 1981/82:1568 yrkande 7 av m.fl. (vpk) I motionen yrkas att beslutar att godkänna vadsom i motion 1981/82:1567 anförs om upphävande av skatfefond- ochaktiefondsparandet och hos regeringen begära åtgärder i enlighet därmed. 1981/82:1675 av () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts angående vidgade möjligheterför skattefond-sparande i det egna företaget. 1981/82:1676 av () I motionen yrkas att beslutar begära attregeringen skyndsamt utreder hur ett skattefondsparande skall administreras förde kooperafiva företagen i syfte att få ett ställningstagande, då denna frågabehandlas i samband med den aviserade propositionen med anledning avkooperationsutredningens betänkande. 1981/82:1685 av m.fl. (c) I motionen yrkas att beslutar att som sin meningge regeringen fill känna vad som i motionen anförts om ett skattestimulerafbostadssparande. 1 1981/82. Nr 58 Omtryckning:Tillkommer: bilaga SkU1981/82:58 2 1981/82:1691 av m.fl.(s) I mofionen yrkas 1. att beslutar avveckla dets.k. skaftesparandet i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar avskaffaskattereduktionen för aktieutdelning i enlighet med vad som anförs i motionen. 1981/82:1692 av () I motionen yrkas att beslutar att vinster påpremieobligafioner upp till ett belopp av . skall vara skattefria. 1981/82:2024 (jfr 2018) av GöstaBohman m.fl. (m) I motionen yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om flyttning av behållningenmellan olika aktiesparfonder utan att skattereduktionen återförs samt om åtgärderför att stimulera till fortsatt sparande efter den femåriga spärrtidens utgång, 2. att hos regeringen begärförslag som möjliggör aktiefondsparande även i icke börsnoterade företag, 3. att som sin mening gerregeringen fill känna vid i motionen anförts om att placera aktier från andraföretag i förefagsanknutna aktiesparfonder. 1981/82:2026 av m.fl. (m) I motionen yrkas att begär att regeringen läggerfram förslag om att ett särskilt bostadssparande - bosparkonto- skall inrättasinom ramen för skattesparande. Yttrande från annat utskott har yttrat sig iärendet (FiU 1981/ 82:4y). Yttrandet fogas såsom bilaga fill betänkandet. Gällande bestämmelser m. m. Lönsparande m. m. Sedan åtskilliga år har lönsparandei särskilda former premierats i syfte att sfimulera till ett regelbundet ochlångsiktigt sparande. ersattes ungdomens lönsparande och allmännalönsparandet av ett nytt lönsparande (prop. 1972:22, FiU 1972:15, SkU 1972:16).Denna sparform innebär att löntagare, lantbrukare och pensionärer m. fl. somhar gjort regelbundna insättningar på särskilt sparkonto premieras härför genomuflotfning av skattefria vinster. Dessutom lämnas en skattefri premie påsparmedel som stått inne . SkU1981/82:58 3 Samfidigt bestämdes attbonustillägg på svenska statens sparobligationer skall vara fria fråninkomstskatt. Som skäl härför åberopades bl. a. att dessa sparsystem företerbetydande likheter och att båda i första hand vänder sig till den stora mängdensmåsparare för att stimulera till långsiktigt sparande. Fr. o. m. 1977 förbättrades villkoren för lönsparandet ochsamfidigt igångsattes en lönsparkampanj (prop. 1976/77:47, FiU 1976/77:6). Dedå beslutade reglerna hade en i viss mån provisorisk karaktär och ersattes år1981 av ett mer permanent sysfem (prop. 1980/81:167, FiU 1980/81:36). Nyheternainnebär i korthet att sparpremierna avvecklas successivt och att vinstmöjligheternai stället förbättras, bl. a. genom ytterligare en uflotfning . Samtidigtförutsätts att riksgäldsfullmäktiges lönsparkommitfé fortsätter sitt arbete medatt söka vidga sparandet till nya grupper. Det s. k. sparavdraget - f. n. för ogift och . för makar gemensamt - infördes (prop.1955:59, BeU 1955:18) och konstruerades som ett skattefritt bottenbelopp förkapitalinkomst. Avsikten var främst att förenkla deklarations- ochfaxeringsförfarandet men också att uppmuntra sparandet. Avdraget bestämdesursprungligen till . för ogift och . för makar gemensamt och hardärefter höjts successivt, till 300 resp. . 1957:71, BeU1957:32), till 400 resp. . 1961:160, BeU 1961:63) och år1975 fill nuvarande belopp (prop. 1975: 92, SkU 1975:25). Utskottet har senast i sitt betänkande SkU 1980/81: 36avstyrkt ett motionsyrkande om höjning av sparavdraget. Utskottet hänvisade dåfill att genomfört åtskilliga lättnader ibeskattningen för att sfimulera sparandet. Mot den bakgrunden var utskottetinfe berett att medverka fill ytterligare sådana sparsfimulanser. Realisationsvinstreglerna föraktier innebär sammanfattningsvis följande. Vinst vid försäljning av korttidsaktier, dvs. akfier sominnehafts mindre än , beskattas i sin helhet. Vid avyttring av äldre akfier är av vinstenskatteplikfig. Eftersom anskaffningsvärdet får beräknas till av vederlagetvid avyttringen innebär detta att högst av köpeskillingen behöver tas uppsom skattepliktig inkomst. Om det verkliga anskaffningsvärdet är högre än 50 %av köpeskillingen, får man i stället dra av den faktiska anskaffningskostnaden.En ytterligare hjälpregel tillämpas i fråga om aktier som förvärvats . Om aktien var börsnoterad får den tas upp till tvåtredjedelar av deklarationskursen . 1* 1981/82. SkU1981/82:58 4 får anskaffningskostnaden beräknas fill tre fjärdedelar avdeklarationskursen . Från den skattepliktiga vinsten vid försäljning av äldreaktier medges ett schablonavdrag på . Detta avdrag höjdes från1 000 fill . för att förenkla beskattningen och stimuleraaktiesparandet (prop. 1980/81:39, SkU 1980/81:12). Regeln innebär att äldreaktier alltid kan försäljas skattefritt upp fill ett belopp av . Beträffande beskattningen av utdelning på aktiergenomfördes en särskild skattereduktion för fysiska personer ochdödsbon. Skattereduktionen beräknas till av mottagen utdelning fill dendel denna inte överstiger . för ensamstående och . Den maximala skattereduktionen är således . resp. 4 500 kr.Skaftereduktionen beräknas på utdelning på svenska börsnoterade akfier ochandelar i sådan svensk aktiefond som till minst två tredjedelar består avsådana aktier. De åtgärder som genomfördes syftade bl. a. tillatt stimulera aktiesparande och att främja tillgången på riskvilligt kapital inäringslivet och grundade sig på ett delbetänkande från kapitalvinstkommiftén.Utskottet anförde följande: Som framgår av proposition1980/81:20 och den nu aktuella propositionen är det av grundläggande betydelseför hela vår ekonomi att näringslivets konkurrenskraft och produktionskapacitetförstärks. Detta innebär bl. a. att investeringsnivån under en följd av år börligga väsenfligt högre än f. n. En av förutsättningarna för en positivutveckling är att solidifeten inom näringslivet, som sjunkit under hela1970-talet, förbättras, och för att uppnå detta behöver nytt riskvilligtkapital skjutas till. Företagens möjligheter att dra till sig sådant kapitalhar emellertid varit begränsade. En av orsakerna härfill är att skaftereglernaför akfier framstår som särskilt ogynnsamma jämfört med andra placeringar, bl.a. på grund av dubbelbeskattningen av bolagsvinster ochrealisationsvinstbeskattningens utformning. Som departementschefen framhåller är det av flera skäluppenbart att åtgärder för att förbättra villkoren för aktiesparande är starktpåkallade, inte minst för att komma till rätta med balansbrisferna i landetsekonomi. Denna bedömning delas av finansutskottet, som i sitt yttrande överpropositionen framhåller att åtgärder som syftar till att öka sparandet iaktier har hög angelägenhefsgrad. bör framhållas att de åtgärder somföreslås i motion 139 delvis är av sådan karaktär att de bör prövas först närresultatet av pågående utredningsarbete föreligger och att de i övrigt knappastkan anses ägnade att tillgodose syftet med de nu aktuella förslagen. Förslaget fill skattereduktion för aktieutdelningar äravsett som en provisorisk lindring av dubbelbeskattningen av bolagsvinster iavvaktan på mer definitiva regler. I propositionen anförs bl. a. attlättnaderna bör kunna stimulera även sådana hushåll som inte inneharaktier fill sparande i denna form. Med hänsyn härtill och för att infe försvåraövergången till ett nytt sysfem har departementschefen begränsat effekterna såatt reduktionen medges endast för den del av utdelningarna som inte översfigerdet angivna gränsbeloppet. Eftersom avsikten är att reglerna endast skall gällaunder har bestämmelserna utformats så enkelt som möjligt. SkU1981/82:58 5 Av vad utskottet redan anförtframgår att utskottet i huvudsak ansluter sig till departementschefensbedömningar. Enligt utskottets uppfattning är de föreslagna åtgärderna välägnade att tillgodose sitt syfte, och utskottet har i princip inte något atterinra mot utformningen av bestämmelserna. Med anledning av vad som anförts imotionerna 138 och 139 vill utskottet understryka att det inte är fråga om attbeskatta akfieinkomsterna lindrigare än andra inkomster utan endast att mildraden nuvarande särskilt hårda beskattningen. Utskottet instämmer också idepartementschefens uppfattning att åtgärden utgör en av förutsättningarna föratt förbättra landets ekonomi. Med hänsyn fill det nuvarandebudgetläget förordar utskottet emellerfid att den i proposifionen föreslagnabeloppsgränsen sätts ned till . för ogift och . Utskottets förslag är också avsett att ytterligare underlätta denkommande övergången till ett mer permanent system för att lindradubbelbeskattningen. Som anförs i proposifionen innebar schablonavdraget närdet infördes att aktier upp fill ett värde av . En uppräkning av denna summa med hänsyn tillpenningvärdeförändringarna leder fill att schablonavdraget vid nuvarandeskatteregler bör bestämmas fill . Därtill kommer att en sådan höjningleder till lättnader i det krångel som nuvarande beskattningsregler kan medföravid aktieförsäljningar och att den även av detta skäl kan lämna ett ickeoväsentligt bidrag till den eftersträvade stimulansen av akfiesparandet. Utskottets socialdemokraterreserverade sig mot beslutet och anförde följande: De skattelättnader som regeringennu föreslår för aktieägarna motiveras i propositionen med önskemålet attunderlätta företagens anskaffning av nytt riskvilligt kapital. anförsatt det inte är fråga om att beskatta dessa inkomster lindrigare än andrainkomster utan endast att i viss utsträckning mildra den nuvarande särskilthårda beskattningen genom att åstadkomma en provisorisk lindring av den s. k.dubbelbeskattningen av bolagsvinster. Båda dessa argument är enligt våruppfattning helt felaktiga. För det första är det tveksamt om åtgärderna överhuvud taget kommer att medföra positiva effekter för företagens anskaffning avnytt riskvilligt kapital. Skattelättnaderna utgår generellt för allautdelningsinkomster på börsnoterade aktier och således inte enbart för nyttaktiekapital. För det andra så förekommer infe någon dubbelbeskattning avutdelning på nyemitterade aktier. Företagen är nämligen i allmänhet berättigadetill avdrag för den utdelade vinsten med ett belopp sommotsvarar det inbetalade aktiekapitalet (dock högst ). Även i övrigthar förslaget presenterats på ett bristfälligt sätt. Det kan nämnas att enhöginkomsttagare med det förslag som lagts fram i propositionen får väsenfligtstörre favörer vid beskattningen av utdelningar som omfattas av förslaget änvad som gäller i vissa andra länder som har ett system för att avräknabolagsskatten vid aktieägarnas beskattning. Det bör också framhållas att en höginkomsttagare enligtförslaget får sitt netto av utdelningen efter skatt nästan tredubblat, medannettot för en låginkomsttagare stiger med . Under sådana förhållandenbör man inte - såsom i propositionen - försöka ge ett intryck av att reformenär inriktad på småsparare och på hushållen i allmänhet. Som anförs i mofion 139 ter det sig särskilt stötande attförslagen till skattelättnader för aktieägare genomförs i ett skede, närregeringen lägger SkU1981/82:58 6 fram förslag som på olika sätt medför minskade inkomsteroch sociala försämringar för löntagare, barnfamiljer, pensionärer, sjuka ochhandikappade. För socialdemokraterna är det angeläget att stödja allaformer av samhällsnytfigt sparande, och det är också nödvändigt att stärkaföretagens soliditet och tillgång på riskkapital. Som framgår av mofion 139 harvi också lagt fram olika förslag som verkar i denna riktning. Men den allmännasparskaftereduktion, som vi föreslår i mofion 1980/81:71, syftar till attstimulera hushållens sparande oavsett om detta sker i form av aktiesparandeeller på annat sätt. Detta förslag har också utformats så att det främst kommerden stora gruppen av småsparare till del. Regeringens politik däremot syftartill att på ett medvetet sätt öka inkomst- och förmögenhets-klyftorna isamhället. Det är för socialdemokraterna självklart att denna orättfärdigafördelningspolitik måste avvisas. Av utskottets förslag framgår att utskottet till en del ärmedvetet om allvaret i vår kritik. Trots de begränsningar som utskottet föreslårkommer -om förslaget antas av - höginkomsttagare, som utnyttjar denya förmånerna, att få en väsentligt lägre skattebörda än den som bara harinkomst av arbete. Våra invändningar kvarstår därför till alla delar. De angivna frågorna behandlades pånytt i utskottefs betänkande SkU 1980/81:44, som redovisas under nästa rubrik. Skaftesparandet infördes år 1978för att stimulera till regelbundet och långsiktigt sparande (prop. 1977/78:165, FiU 1977/78:37, jfr SkU 1977/ 78:5y). Reglerna innebär att den som harA-inkomst (dvs. arbetsinkomst av tjänst, jordbruksfastighet eller rörelse)erhåller en särskild skattereduktion -sparskaffereduktion - för regelbundetsparande som sker i denna form. Sparandet kan avse banksparande (skattesparkonto)eller ske i särskilda aktiefonder genom insättning på s. k. skattefondkonfo.Skaftesparandet innebär att sparmedlen binds efter spararets utgång. Sparandet premieras dels genom skattereduktion, dels genomatt räntan på kontomedlen är skattefri efter spararets utgång.Beträffande aktiesparfonderna gäller att den avkastning som tillfalleraktiesparfonderna inte skall träffas av inkomstskatt. Avkastningen av fondenstillgångar tillfaller andelsägaren i form av värdeökning av andelarna i fondeneller genom att han erhåller ytterligare andelar. Värdestegringen på andelarnaunder den första femårsperioden undantas från realisationsvinstbeskattningunder förutsättning att de inte avyttras före femårsperiodens utgång. Skattereduktionen beräknades fill en början till avett högsta årligt sparande av . För banksparandet är reglernafortfarande desamma. För sparande i aktiefondkonfo däremot harskaftereduktionen höjts till av sparbeloppef med verkan fr. o. m. 1981 årstaxering (prop. 1979/80:85, SkU 1979/80:30) och sparbeloppef fill högst 7 200kr. fr. o. m. taxering (prop. 1981/82:39, SkU 1981/82:12).Sparskaffereduktion får alltså SkU1981/82:58 7 numera beräknas på högst , varav högst 4 800 kr.får avse insättningar på skaftesparkonto. I enlighet med riksdagsbeslut har en särskilddelegation tillsatts för att följa de nya formerna för lönsparande. Lönspardelegationen(E 1978:01) har i uppdrag att analysera lönsparandef och föreslå de ändringar isparsystemet som uppföljningen ger anledning till. De angivna skattelättnaderna för sparande som binds iaktiesparfonder medges infe i fråga om sådana aktiefonder som ligger utanfördetta sparsystem. För beskattningen av sådana aktiefonder och deras delägare(prop. 1974:181, SkU 1974:64) gäller särskilda regler som infördes år 1974.Dessa regler innebär bl. a. att en akfiefond - trots att den infe är enjuridisk person - i princip skall beskaffas för samtliga inkomster som flyterin i kapitalförvaltningen men att fonden får avdrag för vad som delas ut tilldelägarna. Delägarna beskattas endast för den utdelning som de erhåller frånaktiefonden och för realisationsvinst då de avyttrar andelar i fonden. Aktiefondernas placeringsregler innebär i princip attinvesteringarna skall avse börsnoterade värdepapper och att fonderna inte fårplacera av det totala värdet i ett papper med samme utfärdare(akfiefondslagen 1974:931 och lagen 1978:428 om akfiesparfonder). Avsikten meddessa regler är att ge en effektiv riskspridning. Bankinspektionen får dockmedge att procenttalet överskrids om det finns skäl för det. Fr. o. m. 1981 har möjligheter öppnats för anställda i ettföretag eller inom en koncern att spara i en förefagsanknuten aktiefond (prop.1980/81:45, FiU 1980/81: 12). Sparandet i en sådan aktiefond avser uteslutandeakfier i företaget eller koncernen. I övrigt är villkoren desamma som förvanligt skattefondsparande. I proposition 1981/82:116, som f. n. behandlas avnäringsufskoffef, föreslås att akfiefonders och aktiesparfonders medel skall fåplaceras i aktier och andra slags värdepapper som ges ut av icke börsnoteradeföretag. I princip skall högst av tillgångarna få placeras i ejbörsnoterade papper. 10-procentsgränsen skall kunna överskridas efter dispensfrån bankinspek-fionen. S och vpk motsatte sig att den då beslutadesparformen genomfördes och har härefter vid upprepade fillfällen väckt mofionérmed yrkanden om att slopa denna lagsfiftning. Vid sin senaste behandling avdenna fråga avstyrkte utskoffef - liksom fidigare - dessa yrkanden och anfördei sitt av godkända betänkande SkU 1980/81:44 följande; I nuvarande stafsfinansiella lägeär det av grundläggande betydelse för den svenska ekonomin att näringslivetskonkurrenskraft och produktionskapacitet förstärks. Detta förutsätter endämpning av den privata konsumtionen och en stimulans av ett långsiktigtsparande som kan tillföra industrin riskvilligt kapital. De sparstimulerandeåtgärder som statsmakterna vidtagit har redan otvivelaktigthaft en positiv effekt på sparandet. SkU1981/82:58 8 Skattesparandet i bank som introducerades fick redanfrån början stor omfattning, och aktiefondssparandef har, sedan villkoren fördetta sparande förbättrats, påtagligt ökat intresset för sparande i det egnaföretaget eller den egna koncernens akfier. I s-mofionen görs gällande bl. a. att skattesparandet fåreffekter som från fördelningspolitisk synpunkt är helt oacceptabla och att detär den stora majoriteten av skattebetalare - särskilt de med mindre inkomster -som får betala förmånerna för den minoritet som deltar i skattesparandet. Utskottet har svårt att förstå dessa synpunkter. Med denkonstruktion skattesparandet har öppnar det tvärtom möjlighet även förskattskyldiga med mindre inkomster fill ett positivt nysparande. Skaffesparsystemef är ännu nytt och flera av de åtgärder isparsstimule-rande syfte som fattat beslut om har ännu inte frätt ikraft. Enligt utskottefs mening bör rimligen de nya reglerna hinna utvärderasinnan man tar ställning till frågan om de skall avskaffas eller ändras. Medhänsyn härtill och till att det alternativ till skattesparande som erbjuds is-motionen enligt utskottets mening inte kan vara ägnat att fillgodose detsyfte man vill åstadkomma med skattesparande i bank och i aktier avstyrkerutskottet bifall till yrkandena från s och vpk om att detta sparande upphävs.Utskottet anser inte heller att det finns skäl att ändra de bestämmelser omskattereduktion för aktieutdelning och om schablonavdrag vid aktieförsäljningsom antog och som skall tillämpas först fr. o. m. nästa årstaxering. Utskottets socialdemokraterreserverade sig och ansåg att utskottet bort anförda följande; Syftet med skaftesparandet varenligt det ursprungliga regeringsförslaget att öka det totala sparandet iekonomin. Det finns ännu efter det att de förstakontona öppnades inga klara belägg för att systemet haft denna effekt. Tvärtomtorde man på goda grunder kunna anta att den ökade behållningen iskattesparandet motsvaras av en i huvudsak lika stor minskning av behållningenpå andra konton eller av ett nysparande som ändå skulle kommit till stånd.Utskottet vill inte bestrida behovet av ytterligare riskvilligt kapital. Detfinns dock otvivelaktigt för samhället billigare metoder att åstadkomma dettaän genom skattesparande. Bara insättningar i skaftesparandet på bank(totalt 1 800 milj. kan vid nuvarande räntesats för skaffesparkonfonberäknas komma att kosta staten sammanlagt betydligt mer än ,vartill kommer kostnaderna för nysparande i akfiesparfonder . Reglerna om aktiefondssparande i förefagsknutna fonder harfått effekter som enligt utskottefs mening infe är tillfredsställande. a.kan med fog ifrågasättas om de som amorteringsfritt lånar pengar harkvaUficerat sig för skatteredukfion. Skattelättnaden är avsedd att vara enpremie för ett sparande. Den som lånar pengarna och under inkomståret inteerlägger någon amortering har emellertid under det året inte gjort någonsparpres-tation. Ändå är han berättigad till skattereduktion. Skaftesparandet kan ifrågasättas även frånfördelningspolitiska utgångspunkter, eftersom det - enligt vad som framgår aven av sparbanksföreningen genomförd stickprovsundersökning - endasti liten utsträckning torde användas av de breda löntagargrupperna. Det kan alltså sägas vara den stora majoriteten avskattebetalare - särskilt de med mindre inkomster och sämre sparmöjligheter -som får betala förmånerna för en minoritet skattskyldiga som deltar iskattesparandet. SkU 1981/82:58 9 Den av beslutadeskaftereduktionen för aktieutdelningar och höjningen av det s. k.schablonavdraget från realisationsvinst på äldre akfier motiverades medönskemålet att underlätta företagens anskaffning av riskvilligt kapital. Det ärenligt utskottets mening tveksamt om ändringarna kommer att få denna effekt. Allvarligareär emellerfid att man med införandet av dessa regler tagit ytterligare ett stegmot lindrigare beskattning av arbetsfria inkomster jämfört med arbetsinkomster.Även från fördelningspolitisk synpunkt är ändringarna enligt utskottets meningoacceptabla, eftersom de i första hand gynnar höginkomsttagarna. har utskottet vid upprepade fillfällenprövat motionsyrkanden om nya former för sparsfimulanser vid beskattningen, bl.a. genom särskilt avdrag för bostadssparande. I sitt av godkändabetänkande SkU 1974:47 avstyrkte utskottet yrkanden i denna riktning med attdet från skattesynpunkt inte finns skäl att beskaffa kapitalinkomst lindrigareän annan inkomst. Utskottet har även hänvisat till att det enligt utfördaundersökningar (SoU 1961:2) är svårt att enbart genom lättnader vidbeskattningen åstadkomma ett verkligt nysparande och har i stället förordatandra möjligheter att sfimulera sparandet, exempelvis genom lönsparande . Även avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om avdragvid beskattning för bosfadssparande, då med hänvisning till andrasparstimulerande åtgärder som genomförts och till 1972 årsskafteberednings då pågående arbete. I syfte att sfimulera fill regelbundet ochlångsiktigt sparande och för att främja tillgången på riskvilligt kapital inäringslivet infördes en ny sparform - det s. k. skaftesparandet - sominnebär att sparandet binds och förenas med lättnader i beskattningen.Bestämmelserna som ändrats 1980 innebär i korthet följande. Skattelättnaderi form av reduktion av den slufiiga skaften (sparskaffereduktion) medges medviss procent av de belopp som under inkomståret satts in på särskiltlönsparkonto. Skattereduktionen utgör för banksparande på skaftesparkontooch för aktiesparande på skattefondkonfo. Sparskatferedukfionen får inteberäknas på högre sammanlagt belopp än , varav högst .