bet · G501NU41 · 1981-12-31 00:00:00 — Dessa är inbördes i stort sett jämbördiga i omfattning.Tillsammans svarade de för av den svenska produktionen av diskretaoch integrerade halvledarkomponenter. ingående AB Rifa är den största tillverkaren avhalvledarkomponenter i landet. Dessa utgörs i huvudsak av fullständigtintegrerade halvledarkretsar (monoliter) och hybridkretsar. Tillverkningen avintegrerade kretsar avser till största delen kundspecifika kretsar förindustriell elektronik och telekommunikation. Hybridkretstillverkningen avserlikaså starkt kundanpassade produkter, dock med ett något vidareanvändningsområde. ASEA-koncernenbedriver halvledartillverkning dels inom moderbolagets elektroniksektor iVästerås, dels vid dotterbolaget i JärfäUa. ASEA:shalvledarproduktion avser s.k. tyristorkretsar för kraftöverföring ochkraftstyrningsändamål inom industri, transport och kraftproduktion.Verksamheten har en betydande omfattning. ASEA-Hafo är den andra avlandets två tiUverkare av fuUständigt inte- NU 1981/82:41 20 Inom området integrerade kretsar är detta företag heltinriktat på kundanpassad produktion. Densvenska elektronikindustrins betydelse har uppmärksammats i proposition1981/82; 102 om säkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvaretsfortsatta utveckUng. Där sägs bl. a. följande (bilaga 2 s. 127): Den vapentekniska utvecklingen medför ett ökatbehov av försvarsmateriel som utvecklas och produceras inomelektronikindustrin. Denna industri har i de flesta fall inte dekontinuitetsproblem, som mänga andra industrier inom försvarsektorn har,beroende på en starkare anknytning till civila produkter. Det är i många fallbåde lönsamt och kostnadseffektivt att vid utveckling av denna materielsärskilt anpassa den till våra specieUa förhållanden. Detta gäUer inte minstmjukvaran. Den ökande roll telekrigföringen får gör det dessutom väsentligtatt målsökare, stridslednings-och radarsystem m. m. kan ges en utformning somtar största möjliga hänsyn till våra speciella fömtsättningar. Behovet avmodernisering avser i hög grad just dessa system. Mot denna bakgmnd är det avstor vikt att svensk elektronikindustri har kompetens och är konkurrenskraftigpå försvarsområdet. Svensk elektronikindustri bör därför prioriteras, framförallt när det gäller anskaffningen av system- och mjukvara till försvaret.Tillverkningen av vissa väsentliga komponenter bör också uppmärksammas. Inom ramen för ett av STU:s ramprogram pågår enbegränsad uppbyggnad av komponentfaciliteter vid vissa högskolor. Deförsörjningspolitiska aspekterna ägnas uppmärksamhet i den av statensindustriverk utarbetade utredningsrapport om elektronikindustrin i somutskottet i det föregående har redogjort för. Denna fråga är enligt utskottetsmening av stor vikt. Utskottetfinner det angeläget att ett beslutsunderlag utarbetas för åtgärder som syftartill ett godtagbart nationellt fysiskt och teknologiskt oberoende påhalvledarområdet. Detta beslutsunderlag bör omfatta dels frågor förknippade meden egen produktion, dels lagringsfrågor, dels frågor som gäller lösningar viadet internationeUa handelsmönstret. Underlaget bör avse förhållanden och kravsom förutses omkring . Lösningar på nordisk basis bör särstuderas.Regeringen bör ombesörja att ett dylikt beslutsunderlag utarbetas av berördamyndigheter och i samarbete med användande och tillverkande företag. Blandmyndigheter m.m. som kan komma att beröras av detta arbete vill utskottet nämnastatens industriverk, STU, överstyrelsen för ekonomiskt försvar,kommerskollegium, datadelegationen (B 1980:03) och särbarhetsutredningen (Fö1981:02). Det bör ankomma på regeringen att dra upp de närmare riktlinjerna förarbetet. Någon särskild utredning om "ett embryo till en komponentindustrii " synes inte erforderlig. Utskottetföreslår att gör ett uttalande av här angiven innebörd. Därigenomtillgodoses önskemålet i motion 1981/82:2408 (s) i ifrågavarande del ochmotion 1981/82:1949 (m) till viss del. NU 1981/82:41 21 Data- och elektronikkommittén har i sitt betänkande(SOU 1981:59) Datateknik i industriproduktionen föreslagitinformationskampanjer om datorstödd produktionsteknik. Förslaget går ut på attde regionala utvecklingsfonderna och statens industriverk tillsammans medbranschforskningsinstituten skulle genomföra en informationskampanj riktad motmindre och medelstora företag. Genom en viss subventionering av kostnadernaskuUe företagen stimuleras att knyta till sig en kvalificerad samtalspartnerunder en förstudiefas. Socialdemokraternahänvisar i sin partimotion 1981/82:2408 tUl detta förslag. I motionen sägs attdet är angeläget att företagen på olika sätt stimuleras att undersökamöjligheterna att utnyttja tillämpningen av datateknik i den egnaproduktionen. Kampanjer och konsultstöd av det angivna slaget betecknas somvärdefulla. Motionärerna föreslår att för /83 skallanvisa 6 milj. kr. för detta ändamål. Industriverketoch de regionala utvecklingsfonderna har i samverkan med STU,näringslivsorganisationer och arbetsmarknadens parter genomfört en kampanj medsyfte att stimulera och hjälpa mindre och medelstora verkstadsföretag attutnyttja mikroelektronik. Inom ramen för denna s. k. mikroelektronikkampanj har117 kampanjträffar genomförts på 110 orter spridda över hela landet. Kampanjenhar närmare beskrivits i tidskriften (). Sommotionärerna anför har data- och elektronikkommittén föreslagit attutvecklingsfonderna och industriverket tillsammans med branschforskningsinstitutenskaU genomföra en informationskampanj riktad mot mindre och medelstora företag.Av de remissinstanser som har behandlat detta förslag ställer sig flertaletpositiva tUl förslaget. Utskottetfinner i likhet med regeringen (bilaga 5 s. 5) att de förslag som har framförtsav data- och elektronikkommittén är intressanta. Regeringens bedömning att depå gmnd av det statsfinansiella läget t. v. bör genomföras endast på detidigare nämnda områdena är i överensstämmelse med utskottets uppfattning.Vissa ytterligare erfarenheter kan behöva vinnas av den mikroelektronikkampanjsom har genomförts. Utskottet räknar med att regeringen tar erforderligainitiativ när fömtsättningar härför föreligger. Motbakgmnd av det anförda avstyrker utskottet motion 1981/82:2408 (s) iifrågavarande del. I den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:2408erinras om att data- och elektronikkommittén i sitt tidigare nämnda betänkande(SOU 1981:59) har föreslagit att lån för utveckling av datorstöddproduktionsteknik skall tillskapas för mindre och medelstora företag.Motionärema ger NU 1981/82:41 22 sinsyn på hur riktiinjer för en dylik låneform bör utformas. De föreslår attriksdagen skaU begära att regeringen återkommer med förslagom lån för investeringar i datorstödd produktionsteknik i enlighet med deriktUnjer som har angivits i motionen. Majoritetenav de remissinstanser som har behandlat data- och elektronikkommitténs förslagom inrättande av särskilda produktutvecklingslån ställer sig tveksamma ellernegativa tiU detta förslag. Iproposition 1981/82:118 om åtgärder för de små och medelstora företagen samtom innovationspoUtikens inriktning (s. 189 f.) tar industriministern upp dettaförslag frän kommittén. Det framgår av propositionen att regeringen inte anseratt det behövs någon ny låneform av det slag som kommittén har föreslagit. Bl.a. hänvisas till det förslag om ändrade riktUnjer för de regionalautvecklingsfondernas finansieringsverksamhet som läggs fram i sammaproposition. Utskottetdelar den uppfattning i detta ämne som regeringen gett uttryck för iproposition 1981/82:118. Ikonsekvens med vad utskottet har anfört om de begränsade möjligheternaatt nu genomföra data- och elektronikkommitténs förslag och i överensstämmelsemed vad som har förordats i proposition 1981/ 82:118 anser utskottet sålundainte att skall uttala sig för någon ny låneform för investeringar idatorstödd produktionsteknik. Av det sagda framgår att utskottet avstyrkermotion 1981/82:2408 (s) i denna del. För mindre och medelstora företag bedriverStiftelsen SIFU) en viktigutbildningsverksamhet inom datateknik, elektronik och produktionsteknik,anförs det i den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:2408. Datateknikensoch produktionsteknikens snabba utveckling medför allt störrefortbildningsbehov. Det är därför, menar motionärerna, viktigt att SIFU fårresurser att som ett komplement till den företagsinterna utbildningentillgodose dessa behov. Omutbildningsverksamheten skall håUa hög kvalitet krävs omfattande investeringari utmstning samt kontinuerlig kursförnyelse. För att SIFU skaU nå ut till enbred bas av mindre och medelstora företag krävs också informationsinsatser ochviss konsultverksamhet. För detta erfordras gmndinvesteringar som enligtmotionärerna inte skall finansieras med kursavgifter. Motden angivna bakgmnden föreslår socialdemokraterna att SIFU skall ges i uppdragatt bygga ut kursverksamheten i datorstödd produktionsteknik dels inom detVerkstadstekniska området, dels inom det elektrotek-niska området. /83 skulle anvisa 5 milj. kr. för denna verksamhet. SIFU:s roll vad gäUerutbildningsverksamhet inom datateknik, elektro- NU 1981/82:41 23 nikoch produktionsteknik har poängterats av bl. a. data- och elektronikkommitténoch statens industriverk. Förslag har framförts om ökade statUga insatser pådetta område. UtskottetviU för sin del understryka betydelsen av en väl fungerande kursverksamhet idatorstödd produktionsteknik. Regeringenhar i förra årets budgetproposition (bilaga 17 s. 50) räknat med att SIFU inomramen för sina resurser kan ge ökade resurser vadbeträffar fortbildning pä elektronikområdet. Någraytterligare budgetmedel för detta ändamål anser utskottet inte böra avsättasf.n. med hänsyn tiU det statsfmansiella läget. Utskottet avstyrker sålunda dethär aktuella motionsyrkandet. Den fortsatta datoriseringen inom bankerna kan göradet möjligt att rationalisera bort närmare 10000 bankanställda fram till år1990, sägs det i motion 1981/82:620 (c). Detta går framför allt ut överdeltidsarbetande kvinnor som saknar kvalificerad utbildning. Motionären villatt regeringen skall lägga fram förslag till lösning av dettasysselsättningsproblem. Hon rekommenderar att "kreditinstitutens" dvs. finansbolagens - verksamheter, såsom kreditkortsrörelse och leasing,skall överföras tiU bankerna och därigenom också bli underkastade regleringfrån bankinspektionens sida. Utskottetvill först framhålla att även finansbolagen - enligt lagen (1980:2) omfinansbolag - står under bankinspektionens tiUsyn. Motionärens uppgift ommöjligt sysselsättningsbortfall i bankerna bestyrks av denrapport om bankdatoriseringen och dess konsekvenser som har redovisats i detföregående (s. 3). Av rapporten framgår emellertid också att den faktiskautvecklingen kan bedömas bli väsentligt mindre ogynnsam frånsysselsättningssynpunkt. Enligt bankerna själva skulle ingen nämnvärdminskning av antalet arbetstillfällen behöva befaras. Den lösning sommotionären tänker sig överföring av uppgifter tUl bankerna från finansbolagen(som i stor utsträckning ägs av banker) - skulle uppenbarligen endast flyttadet eventuella sysselsättningsbortfallet från en kategori av företag tUl enannan. Utskottet räknar med att berörda parter - i första hand bankerna och deanställdas organisationer - ägnar uppmärksamhet åt bankdatoriseringenseffekter. 1. beträffande industripolitiska åtgärder pådataområdet, m.m. att avslår motion 1981/82:816 och motion 1981/ 82:2409 yrkande 2, NU1981/82:41 24 2. beträffande Verkstadstekniskautvecklingscentra attriksdagen med anledning av proposition 1981/82:123 bilaga 5 avsnitt 2 i ifrågavarandedel, motion 1981/82:2407 och motion 1981/82:2408 i ifrågavarande del som sinmening ger regeringen tiU känna vad utskottet anfört, 3. beträffandedecentraliserade CAD/CAM-enheter att avslår motion 1981/82: 2408yrkande 4, 4. beträffande produktionsteknisktutvecklingscentrum att avslår motion 1981/82:2401, 5. beträffandemedel för produktionstekniskt utvecklingsarbete attriksdagen med anledning av proposition 1981/82:123 bilaga 5 i ifrågavarande del(förslag i avsnitt 3) samt med avslag på motion 1981/82:2408 yrkande 5 ochmotion 1981/82:2409 yrkande 1 till Stöd till visst produktionsteknisktutvecklingsarbete, m.m. för /83 under Qortonde huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag av , 6. beträffandeutveckling av givarteknologi attriksdagen avslår motion 1981/82:2408 yrkande 1, 7. beträffandeutveckling inom optoelektroniken attriksdagen avslår motion 1981/82:2408 yrkande 2, 8. beträffandestöd till semicustomdesign-teknik attriksdagen avslår motion 1981/82:2408 yrkande 3, 9. beträffande utvecklingshämmandefaktorer på data- och elek tronikområdet attriksdagen avslår motion 1981/82: 2399, 10. beträffandeförsörjningspolitiska åtgärder attriksdagen med bifall till motion 1981/82:2408 yrkande 10 och med anledning avmotion 1981/82:1949 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 11. beträffandeinformationskampanjer om datorstödd produktions teknik attriksdagen avslår motion 1981/82: 2408 yrkande 6, 12. beträffande lån för investeringar idatorstödd produktionsteknik att avslår motion 1981/82:2408 yrkande7, . 13. beträffande kursverksamhet omdatorstödd produktionsteknik att avslår motion 1981/82:2408 yrkande8, 14. beträffande datoriseringen inombankväsendet att avslår motion 1981/82:620. NU 1981/82:41 25 Närvarande:Ingvar (), (), () (mom. 1, 3, 4, 6-14),(), (), () (mom. 1, 3, 4,6-14), (), (), (). HädarCars (fp) (mom. 1, 3,4, 6-14), () (mom. 2, 5), (), () (mom. 1-7), () (mom. 2, 5), PerWesterberg (m) (mom. 1, 3,4,6-14), () (mom. 2, 5, 8-14), IvarFranzén (c), () (mom. 2, 5), () (mom. 1, 3, 4,6-14) och () (mom. 2, 5). 1.Industripolitiska åtgärder på dataområdet, m. m. (mom. 1) , , ,LiUy , , och (allas) anser dels att den del av utskottets yttrande som böijarpå s. 8 med "Utskottet ansluter" och slutar på s. 9 med "detföljande" bort ha följande lydelse: Utskottetinstämmer i den socialdemokratiska partimotionens omdöme att regeringensförslag till industripolitiska åtgärder på dataområdet är så blygsamma attderas inverkan på den svenska industrins konkurrenskraft sannolikt inte kommeratt kunna avläsas. I det följande kommer utskottet att ta ställning till dekonkreta åtgärder som har föreslagits i här aktueUa motioner. I dettasammanhang vill utskottet dock framhålla att det ställer sig bakom de fyra målsom i den socialdemokratiska partimotionen har angivits som vägledande förmotionsyrkandena. Ettmål bör sålunda vara att öka konkurrenskraften i svensk industri. Härvidlag kandatatekniken ge viktiga bidrag. Ett andra mål bör vara att åstadkomma regionalutveckling och sysselsättning. I det sammanhanget anser utskottet det vara avstor betydelse att industrin stärks mer generellt och att den snabba krympningeni industrisektorn som helhet bromsas. Det finns också möjligheter att via stödtill datateknik direkt stimulera utvecklingen regionalt. Ett tredje mål är atttillgodose samhällets behov av teknik. Det Qärde målet är att åstadkomma ettfysiskt och teknologiskt oberoende inom mikroelektroniken. Målen bör, såsomsägs i motionen, inte ses isolerade från samhällets mål i övrigt. delsatt utskottet under 1 bort hemställa 1. beträffande industripolitiska åtgärder pådataområdet, m.m. att avslår motion 1981/82:816 och motion 1981/82:2409 yrkande 2 samt - med anledning av vad som anförs i proposition1981/82:123 bilaga 5 avsnitt 2 i ifrågavarande del -som sin mening gerregeringen tiU känna vad utskottet anfört. NU 1981/82:41 26 Verkstadstekniskautvecklingscentra (mom. 2) , , ,, , och (alla s)anser dels alt den del av utskottets yttrande som börjarpä s. 12 med "Regeringens förslag" och slutar på s. 13 med motion1981/82:2407 (m)" bort ha följande lydelse: Utskottetanser dock att det, såsom anförs i den socialdemokratiska partimotionen, redannu är möjligt att gå längre än propositionens förslag. I detta sammanhang villutskottet erinra om att regeringen i proposition 1981/82:113 (s. 163) haranmält sin avsikt att en filial till byggas upp i med hjälp av medel från den medelsram försysselsättningsfrämjande åtgärder i som föresläs i nämndaproposition. En sådan åtgärd skulle till viss del tillgodose önskemål i densocialdemokratiska partimotionen. Hämtöver bör ett verkstadsteknisktutvecklingscentmm nu inrättas även i . Utskottetföreslår att gör ett uttalande av denna innebörd. Därigenomtillgodoses motion 1981/82:2408 (s) i ifrågavarande del och motion 1981/82:2407(m). delsatt utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffandeVerkstadstekniska utvecklingscentra att medanledning av proposition 1981/82:123 bilaga 5 avsnitt 2 i ifrågavarande del ochmed bifall till motion 1981/ 82:2407 och motion 1981/82:2408 i ifrågavarandedel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. DecentraliseradeCAD/CAM-enheter (mom. 3) , , ,, , och (allas) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 13som börjar med "Utskottet ser" och slutar med "aktuelldel" bort ha följande lydelse: Utskottetanser liksom regeringen att en snabb utbyggnad av CAD/ CAM-centraler kanmedföra svårigheter att skaffa kvalificerad personal. Detta understryks också iden socialdemokratiska partimotionen. Det bör dock vara en ambition att sökautöka antalet CAD/CAM-centraler så snart detta bedöms vara rimligt med hänsyntill personaltillgången. Utskottetinstämmer i vad som anförs i den socialdemokratiska partimotionen om att detär angeläget att CAD/CAM-tekniken på olika sätt sprids till företagen. På någraorter där det finns ett brett underlag av främst mindre och medelstoraverkstadsföretag bör därför ytterligare åtgärder NU 1981/82:41 27 Utskottet anser att regeringen bör ge STU i uppdrag att i samarbete medstatens industriverk undersöka fömtsättningarna för att etableradecentraUserade CAD- eller CAD/CAM-enheter för spridning av tekniken tillmindre och medelstora företag. Den kunskap som finns i de industriellautvecklingscentra bör därvid kunna tas till vara. bör göra ettuttalande av denna innebörd. delsatt utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffandedecentraliserade CAD/CAM-enheter att med bifalltill motion 1981/82:2408 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. 4, Medelför produktionstekniskt utvecklingsarbete (mom. 5) , , ,, , och (alla s)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 15som böljar med "Utskottet har" och slutar med "behandladdel" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att ytterligare resurser utöver de av regeringen föreslagna bör, ienlighet med vad som anförs i motion 1981/82:2408 (s), anslås för utbyggnadenav Verkstadstekniska utvecklingscentra och till förberedelsearbete föruppbyggnad av decentraliserade CAD/CAM-enheter. Totalt bör 25 milj. kr. anvisasför här aktueUa ändamål. Frågan om industrins finansiella medverkan bör bliföremål för förhandlingar mellan huvudmännen. Utskottet tiUstyrker såledesmotion 1981/82:2408 (s) i här aktuell del. Härav framgår att utskottetavstyrker motion 1981/82:2409 (vpk) i nu behandlad del. delsatt utskottet under 5 bort hemställa 5. beträffande medel för produktionsteknisktutvecklingsarbete att med anledning av proposition 1981/82:123 bilaga5 i ifrågavarande del (förslag i avsnitt 3), med bifall till motion 1981/82:2408 yrkande 5 och med avslag på motion 1981/82:2409 yrkande 1 tiU Stödtill visst produktionstekniskt utvecklingsarbete, m. m. för /83under Qortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . Utvecklingav givarteknologi (mom. 6) , , ,, , och (allas) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 16som böljar med "Utskottet vill" och slutar med "ifrågavarandemotionsyrkande" bort ha följande lydelse: NU 1981/82:41 28 Det är av stor betydelse att kunnandet inom dettaviktiga område breddas inom landet och att detta kunnande samordnas. Utskottetanser det därför vara angeläget att STU ges i uppdrag att i anslutning till dennämnda utredningen lämna förslag tiU hur utvecklingen av givarteknologi skallkunna främjas. Utöver sådana resurser som kan omprioriteras torde det behövasytterligare resurser för att minimibehoven inom detta område skall tiUgodoses.Detta bör ges regeringen tiU känna genom ett uttalande av . Genom ettsådant uttalande tillgodoses önskemålen i motion 1981/82:2408 (s) iifrågavarande del. delsatt utskottet under 6 bort hemställa 6. beträffandeutveckling av givarteknologi att med bifalltill motion 1981/82:2408 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vadutskottet anfört. 6.Utveckling inom optoelektroniken (mom. 7) , , ,, , och (allas) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 17som börjar med "Som framgår" och slutar med "behandlad del"bort ha följande lydelse: Utskottetinstämmer i motionärernas bedömning att optoelektroniken utgör ett framtidateknologiskt expansionsomräde inom data- och elektronikområdet av mycket storbetydelse. Den inhemska basen på detta område bör breddas. Målet bör vara enstörre industriell verksamhet . Såsom motionärerna föreslårbör av regeringen begära förslag till hur detta mål skall kunna nås.Förslaget bör konkret belysa vilka resurser som bör avsättas för att åstadkommaen större bredd på den optiska och optoelektroniska forskningen vid högskolornaoch inom industrin. Vidare bör redovisas en bedömning av vilka typer avutvecklingsprojekt som är mest angelägna samt vilka åtgärder som kan vidtasför att sprida en större kännedom om optoelektronikens potential utanför densnäva krets av företag som är aktiva på området. Riksdagenbör göra ett uttalande av denna innebörd. Motionsyrkandet tiUstyrks sålunda. delsatt utskottet under 7 bort hemställa 7. beträffandeutveckling inom optoelektroniken att med bifalltill motion 1981/82:2408 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. NU 1981/82:41 29 7.Stöd till semicustomdesign-teknik (mom. 8) , , ,, , och (allas) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 17som börjar med "Utskottet anser" och slutar med "avstyrkssålunda" bort ha följande lydelse: Detframstår därför som uppenbart att ytterUgare initiativ och resurser frånsamhällets sida erfordras för att semicustomdesign-tekniken skall utvecklasinom landet. För många mindre elektronikföretag torde möjligheter att dra nyttaav denna teknik vara avgörande för möjligheterna att expandera. Som föreslås imotionen bör STU få möjlighet att bidra tUl finansieringen av erforderligtgmndläggande konstmktionsarbete. Det statliga bidraget bör utgöra högst hälftenav totalkostnaden för gmndutvecklingen. Liksom motionärema föreslår utskottetatt anslår 5 milj. kr. för ändamålet i form av ettreservationsanslag. Motion 1981/ 82:2408 (s) tillstyrks alltså i nu behandladdel. delsatt utskottet under 8 bort hemställa 8. beträffande stödtill semicustomdesign-teknik att med bifalltill motion 1981/82:2408 yrkande 3 till Stöd till semicustomdesign-teknik /83 under Qortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av5000000 kr. Utvecklingshämmande faktorer på data- ochelektronikområdet (mom. 9) , Per och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 18som börjar med "Någon särskild" och slutar med "inteerforderlig" bort ha följande lydelse: Utskottetfinner det angeläget att i anslutning till den nu nämnda redovisningen förskilda åtgärder, ägnade att underlätta för svensk data- och elektronikindustri,och motion 1981/82:2399 (m) fästa uppmärksamheten på de risker som uppstår omstatsmakterna söker ställa upp mål för den tekniska utvecklingen och i förvägange ramar för hur den skall gestalta sig. Formuleringarna i propositionenlämnar dörten öppen även för en mycket detaljerad styrning genom exempelvisförbud mot viss teknisk användning eller kraftiga restriktioner motutvecklingen på något visst område. De skisserade åtgärderna får givetvis inteutnyttjas för att åstadkomma en dylik utveckling. Isammanhanget bör enligt utskottets mening understrykas, att skattelagstiftningenbör befrämja den tekniska utvecklingen, varför varje tanke på beskattning av nyteknik, t. ex. i form av datorskatt, måste avvisas. Riksdagenbör genom ett uttalande tiU regeringen ansluta sig till vad utskottet här haranfört. NU 1981/82:41 30