bet · G501JuU35 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:35 I mofion 1981/82:1706 av HansPetersson i m. fl. (fp) hemställs att antar följande Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 27 kap. 16§ skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Motionärernas förslag 16 § Kan någon skäligen misstänkasför brott, för vilket ej är stadgat lindrigare straff än fängelse , ochfinnes det vara av synnerlig vikt för utredningen, att undersökningsledareneller åklagaren erhåller del av samtal till och från telefonapparat, sominnehaves av den misstänkte eller eljest kan antagas komma att begagnas avhonom, äge rätten meddela tillstånd till deras avhörande. Fråga därom måupptagas allenast på yrkande av undersökningsledaren eller åklagaren. Tillstånd skall meddelas att gällaviss tid, högst , från den dag, då tillståndet delgavstelefonanstaltens föreståndare. Gäller misstanken grovt narkotikabrott ellergrov varusmuggling av narkotika som avses i 1 § narkotikaförordningen(1962:704), får tillstånd dock meddelas för högst en månad från nämnda dag. Tillstånd får ej meddelas att gälla telefonapparat sominnehaves av företag för utgivning av tryckta skrifter, företag föryrkesmässig förmedling av nyheter eller andra meddelanden till periodiskaskrifter, programföretag eller sammanslutning som har tillstånd att sändanärradio. Tillstånd får ej heller meddelas att gälla telefonapparatsom innehaves av enskild person, när det av omständigheterna framgår att hanhar tystnadsplikt till skydd för anonymitet eller för något som har meddelatsi förtroende. Om granskning av uppteckning, som ägt rum vid samtals avhörande,äge vad i 12 § första stycket stadgats om undersökning och granskning avenskild 1 1981/82. JuU1981/82:35 2 Nuvarande lydelse Motionärernas förslag handling motsvarande tillämpning. I den mån uppteckningeninnehåller något, som ej är av betydelse för utredningen, skall den eftergranskningen förstöras. Avlyssning får ej ske av telefonsamtal mellan denmisstänkte och hans försvarare. Framkommer under avlyssning att fråga är omsådant telefonsamtal skall avlyssningen avbrytas. Denna lag träder i kraft . Motionärerna hänför sig till detutredningsarbete som sker inom tvångsmedelskommittén. Kommittén har nyligenavlämnat delbetänkandet (Ds Ju 1981:22) Hemlig avlyssning m. m. Det övervägs f.n. inom . avser att senare föreslå enallmän tvångsmedelslag. I delbetänkandet behandlas bl. a. vissa frågor omhemlig avlyssning. Enligt motionärerna bör - om det inte blirmöjligt att fatta ett övergripande beslut om nya regler omtvångsmedelsanvändningen - göra vissa provisoriska ändringar irättegångsbalken m. fl. Vad mofionärerna efterlyser är tilläggtill de bestämmelser som finns om hemlig telefonavlyssning. Mofionärernaföreslår (1) att telefonsamtal mellan en misstänkt och dennes offentligaförsvarare inte skall få avlyssnas, (2) att fillstånd till avlyssning inteskall få gälla telefonapparater som innehas av massmedieföretag och (3) atttillstånd till avlyssning inte skall få gälla telefonapparater som innehas avenskilda som har tystnadsplikt. Gällande ordning m. m. Enligt regeringsformen är varjemedborgare gentemot det allmänna skyddad mot hemlig avlyssning eller upptagningav telefonsamtal (2 kap. 6 §). Denna rättighet får begränsas genom lag. Det fårendast ske för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratisktsamhälle. I övrigt gäller bl. a. att begränsningen inte får gå utöver vad somär nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte hellersträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsomen av folkstyrelsens grundvalar (2 kap. 12 §). I finns bestämmelser om straff för olovligavlyssning (4 kap. 9a§). Bestämmelser som medger att telefonavlyssning får skefinns i 27 kap. (RB), lagen (1952:98) med särskildabestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål (tvångsmedelslagen) och lagen(1975:1360) om n>ångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall (spaningslagen).Dessutom finns särskilda bestämmelser som gäller vid krig eller krigsfara.Tvångsmedelsla- JuU1981/82:35 3 gen och spaningslagen har tidsbegränsad gilfighet.Giltighetstiden har senast föriängts t. o. m. utgången av (prop.1981/82:55, JuU 25, rskr 111; prop. 1981/82:45, JuU 23, rskr 109). RB:sregler om telefonavlyssning innebär i huvudsak följande. För att avlyssning skall få ske krävs tillstånd avdomstol. Tillstånd får avse samtal till och från telefonapparater som innehaseller annars kan antas komma att begagnas av den som skäligen kan misstänkasför brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i tvåår. Vidare krävs att det är av synnerlig vikt för utredningen attundersökningsledaren eller åklagaren får del av samtalen (RB 27 kap. 16 §). Tvångsmedelslagen är tillämplig endast på förundersökningrörande särskilt angivna brott. Hit hör bl. a. vissa allmänfarliga brott, vissahögmålsbrott och vissa brott mot rikets säkerhet. Enligt tvångsmedelslagen fårtillstånd till telefonavlyssning meddelas även om misstanken avser brott förvilket är stadgat lindrigare straff än fängelse . I vissa fall kanavlyssning ske utan fillstånd av domstol. I spaningslagen ges möjlighet att under speciellaförutsättningar ingripa med åtgärder som syftar till att minska riskerna förinternationella våldsdåd i . Efter tillstånd av rätten kan bl. Vissa yrkesutövare är underkastade tystnadsplikt. Reglernahärom finns främst i sekretesslagen (1980:100). Bland omvittnesplikt finns föreskrifter som har samband med reglerna om tystnadsplikt.Som en grundsats gäller att en tystnadsphkt får vika för reglerna omvittnesplikt (jfr prop. 1979/80:2 Del A s. 397 ff.). Härifrån görs dock vissaundantag i 36 kap. 5 § RB, som innehåller regler om att vittnesförhör inte fårske med den som är underkastad tystnadsplikt i vissa fall. I 5 § andra stycketföreskrivs sålunda att advokat, läkare, tandläkare, barnmorska, sjuksköterska,kurator vid familjerådgivningsbyrå som drivs av kommun, landstingskommun,församling eller kyrklig samfällighet, eller deras biträden inte får höras omnågot som på grund av denna deras ställning har förtrotts dem eller de isamband därmed har erfarit, med mindre det är i lag medgivet eller den, tillvilkens förmån tystnadsplikten gäller, samtycker därtill. För försvarare gällerdetta oavsett brottets svårhetsgrad. För de andra kategorierna vikertystnadsplikten för vittnesplikten i mål om brott för vilka är föreskrivetfängelse . Här kan vidare nämnas att det bland reglerna om atttjänstemän vid kriminalvårdsanstalt får avlyssna de intagnas samtal finns enbestämmelse som förbjuder avlyssning av telefonsamtal mellan den .som ärintagen och advokat som biträder den intagne i rättslig angelägenhet (30 §lagen 1974:203 om kriminalvård i anstalt). Inte heller får samtal mellan densom är intagen i häkte och dennes offentlige försvarare avlyssnas (12 § lagen1976:391 om behandlingen av häktade och anhållna m. Det finns också regler om tystnadsplikt för bl. Den som är prästvigd i har tystnadsplikt i fråga om dethan har erfarit JuU1981/82:35 4 under enskilt skriftermål eller under själavårdande samtali övrigt (lag 1979:926 om tystnadsplikt för präst inom ). Dennatystnadsplikt tar över vittnesplikten. Inte heller andra präster får höras somvittne i fråga om något som de har erfarit vid enskilt skriftermål ellersjälavårdande samtal i övrigt (RB 36 kap. 5 §). I tryckfrihetsförordningen finns bl. a. bestämmelser om rätttill anonymitet och meddelarfrihet. Reglerna om meddelarfrihet innebär ihuvudsak att det står var och en fritt att för offentliggörande i tryckt skriftlämna uppgifter i vilket ämne som helst fill bl. a. författare ochmassmedieföretag. I tryckfrihetsmål får inte efterforskas vem som har lämnatmeddelandet. Det finns vissa undantag från meddelarfriheten. har i uppdragatt göra en översyn av tvångsmedelsregleringen. Övervägandena bör ta sikte påatt åstadkomma en ändamålsenlig avvägning mellan samhällets behov avtvångsmedel och de motstående intressen som kan komma att beröras därav. har i sitt avlämnadedelbetänkande (Ds Ju 1981:22) Hemlig avlyssning m. m. bl. a. föreslagit atthemlig avlyssning skall få ske med hjälp av dold mikrofon och att vissaändringar skall ske i reglerna om telefonavlyssning. När det gäller avlyssning(med hjälp av mikrofon eller telefon) av samtal mellan en misstänkt och dennesförsvarare har kommittén föreslagit en regel av det innehåll som motionärernaefterlyser beträffande telefonavlyssning. Kommittén har således föreslagit attsamtal mellan den misstänkte och dennes försvarare inte skall få avlyssnas. Omdet under avlyssning framkommer att det är fråga om ett sådant samtal skallenligt förslaget avlyssningen avbrytas. I sin motivering till detta förslag uttalar kommittén attden befrielse från vittnesplikten som gäller för försvarare bör uppmärksammassärskilt. Vidare anför kommittén att det typiskt sett är sannolikt att enmisstänkt i förlitande på att han tryggt kan anförtro sig åt sin försvararelämnar uppgifter till denne som kan vara av särskild betydelse för den aktuellabrottsutredningen. Enligt kommittén bör i straffprocessen särskild betydelsetillmätas den skyddade kommunikationen mellan den misstänkte och försvararen. När det i övrigt gäller skyddet för personer som hartystnadsplikt har kommittén inte lagt fram något förslag. Kommittén avser dockatt i sitt kommande förslag fill tvångsmedelslag ta in en bestämmelse som harsin utgångspunkt i 36 kap. 5 § RB och som innebär väsentliga inskränkningar imöjligheten att använda tvångsmedel mot eller hos personer som hartystnadsplikt fill skydd för enskilt intresse. Kommittén diskuterar också bl.a. skydd för anonymitetsintresset enligt tryckfrihetsförordningen ochmedde-larskyddet. Vidare tar kommittén upp frågan i vad mån avlyssnat materialfår utnyttjas när det gäller annan brottslighet än den som föranletttillståndet till JuU 1981/82:35 5 avlyssning(s. k. överskottsinformation). Enligt vad som har inhämtats planerar kommitténatt avlämna sitt förslag fill tvångsmedelslag . Under /76 föreslog regeringen nyaregler om telefonavlyssning vid förundersökning m. m. 1975/76:202).Förslaget innehöll inte någon reglering av frågan i vad mån avlyssnat materialfår utnyttjas när det gäller annan brottslighet än den som föranletttillståndet till avlyssning. ansåg att en ny lagstiftning omtelefonavlyssning borde innefatta en sådan reglering, och utskottet förordadeatt ärendet återgick till regeringens kansli för översyn och ytterligareöverväganden. Detta blev beslut (JuU 1976/77:20, rskr 129). Itvå avseenden är den reglering som regeringen hade föreslagit av särskiltintresse i det här sammanhanget. Det ena gäller avlyssning av samtal mellan enmisstänkt och dennes försvarare. I propositionen föreslogs nämligen en sådanregel som motionärerna efterlyser. Under remissbehandlingen hade det förslagetinte mött någon invändning i sak. Lagrådet, som hördes efter beslut avutskottet, hade inte heller någon erinran i sak. Utskottet tog inte ställningtill förslaget i denna del. I propositionen föreslogs vidare en reglering somsyftade till att skydda rätten till anonymitet enligt tryckfrihetsförordningen.Enligt förslaget skulle det vid prövningen av frågor om tillstånd tilltelefonavlyssning särskilt beaktas om det förelåg risk för att författare,meddelare eller annan som hade rätt till anonymitet skulle röjas genomavlyssningen. Den närmare utformningen av regeln i detta ämne betecknades somprovisorisk i avbidan på genomförandet av en ny yttrandefrihetslagstiftning. Utskottethar även i andra sammanhang uppmärksammat integritetsfrågor bl. a. av det slagsom behandlas i mofionen och framhållit att telefonavlyssning utgör ettallvarligt ingrepp i integriteten (JuU 1973:18 s. 21 f., se även JuU 1973:22, JuU1981/82:9 med hänvisningar. Integritetsfrågor har även aktualiserats i motion1981/82:1705 om lagen om TV-övervakning vilken är föremål förremissbehandling). I detta betänkande behandlar utskottet en motionsom gäller telefonavlyssning vid utredning om brott. Motionärerna anser av integritetsskäl bör inskränka myndigheternas möjligheter att avlyssnatelefoner. Motionärerna föreslår därför (1) att telefonsamtal mellan enmisstänkt och dennes offentliga försvarare inte skall få avlyssnas, (2) atttillstånd till avlyssning inte skall få gälla apparater som innehas avmassmedieföretag och JuU1981/82:35 6 (3) att fillstånd fill avlyssning inte skall få gällatelefonapparater som innehas av enskilda som har tystnadsplikt. Bestämmelser som medger telefonavlyssning finns i olikalagar. Den centrala regleringen görs i och den innebär ihuvudsak följande. Telefonsamtal får inte avlyssnas utan beslut av domstol.För att tillstånd till avlyssning skall meddelas krävs att någon är misstänktför brott för vilket det lägsta straffet är fängelse . Det krävs ocksåatt det är av synnerlig vikt för utredningen att avlyssning kan ske. Tillståndfår avse samtal till och från telefonapparater som den misstänkte innehar ellerannars kan antas komma att begagna. När det gäller telefonavlyssning finns ingabestämmelser som syftar till att särskilt skydda de integritetsintressen sommotionen behandlar. För att skydda sådana intressen i andra sammanhang finnsdet dock särskilda föreskrifter i olika lagar. När det gäller skyddet för förtrohg kommunikafion mellanden som är misstänkt för brott och dennes försvarare finns t. ex. en särskildbestämmelse med förbud mot vittnesförhör inför domstol. Enligt denna fårförsvarare inte höras om något som har anförtrotts honom i denna hans egenskap.Liknande bestämmelser finns för vissa andra yrkeskategorier, t. ex. läkare. Detfinns också regler som förhindrar präster att avslöja vad de har anförtrottsunder bikt. Här skall slutligen nämnas att det i tryckfrihetsförordningen finnsbestämmelser om rätt till anonymitet och meddelarfrihet. har nyhgen avlämnat ettdelbetänkande. Det övervägs f. n. inom . I betänkandetföreslås bl. a. att avlyssning skall få ske med dold mikrofon. Kommittén tarupp frågan om skydd för vissa integritetsintressen i samband med avlyssning medmikrofon och även i samband med telefonavlyssning. I fråga om samtal mellan enmisstänkt och dennes offentliga försvarare föreslår kommittén en sådan regelsom mofionärerna förordar. När det i övrigt gäller skydd för personer medtystnadsplikt avser kommittén att i ett kommande förslag ta in en bestämmelsesom har sin utgångspunkt i den regel som förhindrar vittnesförhör med vissayrkeskategorier. Avsikten är att bestämmelsen skall innebära väsenthgainskränkningar i möjligheten att avlyssna samtal i vilka deltar personer medtystnadsphkt till skydd för enskilt intresse. Kommittén diskuterar också bl. a.skydd för anonymitetsintresset och meddelarfriheten enligttryckfrihetsförordningen. Kommittén planerar att avlämna förslaget under hösten1982. Ett regeringsförslag som bl. a. syftade till ätt skyddaenskildas integritet i samband med telefonavlyssning lades fram för riksdagenår 1976. Förslaget ledde inte fill lagstiftning. Utskottet vill framhålla att de frågor motionärerna tarupp är mycket angelägna. Enligt utskottets mening är det värdefullt att de haruppmärksammats bl. a. eftersom det är ett viktigt intresse från demokratisksynpunkt att diskussionen om enskildas integritet i förhållande fillmyndigheterna JuU 1981/82:35 7 Detta gäller inte minst mot bakgrund av den utveckling som harlett till att det nu finns teknik som innebär betydligt större risker förintegritetskränkningar . En annan faktor som gör att integritetsfrågornainte får försummas är att brottsutvecklingen har fött krav på skärpta insatserav olika slag från samhällets sida, bl. a. krav på nya spaningsmetoder.Utskottet vill i sammanhanget - i linje med de tankar som bär uppmofionsönskemålet - framhålla att en minskad vaksamhet när det gällerintegritetsfrågor kan leda fill en avtrubbning i den allmänna uppfattningen attintegritetskränkningar endast undantagsvis kan godtas i ett samhälle av den typvi har. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att reglerna om telefonavlyssning börkompletteras för att skydda vissa integritetsintressen.Redan genomtvångsmedelskommitténs utförda arbete har för regeringen aktualiseratsfrågan om avvägningen mellan intresset av att på olika sätt effektivt kunnabekämpa den allvarliga brottsligheten och intresset att skydda enskildasintegritet. Denna fråga kommer att få ytterligare aktualitet genomtvångsmedelskommitténs fortsatta arbete. I avvaktan på regeringens övervägandenmed anledning av tvångsmedelskommitténs arbete bör enligt utskottetsmening inte ta ställning till den närmare utformningen av reglerna omtelefonavlyssning. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall fillmotionen. att avslårmotion 1981/82:1706. Närvarande:Bertil (), (), (), (), HansPetersson i (fp), (), (), (), (), (), (), Karl-GustafMathsson (s), (), () och ().