bet · G501NU53 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:53 över proposition 1981/82:125 i vad avser anslag påtilläggsbudget 111 inom industridepartementets område jämte motioner Proposition 1981/82:125 medförslagom tilläggsbudget III till statsbudgeten för /82behandlas i detta betänkande såvitt gäller bilaga 9 (industridepartementet). Vidare behandlas tre motioner som har väckts med anledningav propositionen och - helt eller delvis - fem motioner från allmännamotionstiden. Motionerna gäller stirlingmotorprojektet, viss ersättning tillTelub AB, Statsföretagsgruppen och varvsindustrin. FJORTONDE HUVUDTITELN A. Industridepartementet m. m. Kommittéer m. m. Utskottet tillstyrker regeringens iproposition 1981/ 82:125 bilaga 9 under punkt 1 (s. 37) framlagda förslag och hemställer att till Kommittéer m. m.på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /82 anvisar ettreservationsanslag av . : Kraftstationer m. m.Regeringen har i proposi tion 1981/82:125 bilaga 9 under punkt 2 (s. 38-46) föreslagit att 1. godkänna vadföredragande statsrådet har förordat i fråga om statens vattenfallsverksorganisation och medge regeringen att i fortsättningen besluta om ändring idenna, 2. bemyndigaregeringen att besluta om att bilda aktiebolag eller förvärva aktier i sådantbolag inom statens vattenfallsverks verksamhetsområde i enlighet med vadföredragande statsrådet har anfört. har lämnatförslag till ny huvudorganisation för verket. Förslaget innebär att det ivattenfallsverket skall finnas sex huvudavdelningar, nämligen avdelningar förplanering, för administration, för drift och förvaltning, för konstruktion ochbyggande, för kärnkraft och 1 1981/82. Np1981/82:53 2 för utveckling samt därutöver en enhet för internrevision.Inom den regionala verksamheten får kraftverksförvaltningarna ökatresultatansvar. En ny enhet för fossilkraftproduktion tillkommer. Ipropositionen uttalas att en omorganisation av vattenfallsverket bör genomförasenligt de riktlinjer som verket har föreslagit. Vidare anförs att verket i detfortsatta organisationsarbetet bör överväga ytterligare möjligheter tilldecentralisering av den löpande affärsförvaltningen. Regeringen föreslås få medgivande att i fortsättningenbesluta om sådana ändringar i vattenfallsverkets organisation som den framtidautvecklingen kan ge anledning till. Medgivandet skall inte avse fall då medelerfordras eller då vissa tjänster avses bli inrättade. I sådana fall skallriksdagens medverkan alltjämt erfordras. Vidare föreslås regeringen fåriksdagens medgivande att besluta i frågor rörande förvärv av aktier ellerbildande av bolag inom ramen för vattenfallsverkets uppgifter eller med näraanknytning till dessa. Medgivandet skall, för andra'typer av bolag ändistributionsbolag, inom ramen för verkets investeringsanslag begränsas intillett sammanlagt belopp av 75 milj. kr. Bolagsbildningar för andratyper av bolag än distributionsbolag skall begränsas till ett fastställtbelopp. För /83 beräknas detta belopp till ca 75 milj. kr. Detaviseras att en redovisning av de bolagsbildningar som har skett under åretkommer att på vanligt sätt lämnas till i budgetpropositionen. I propositionen redovisas ett projekt som gällerdeltagande av vattenfallsverket tillsammans med i ettaktiebolag för fjärrvärmeförsörjning inom kommunen. Frågan om medgivande förden avsedda bolagsbildningen kommer, om lämnar det begärda generellabemyndigandet, att kunna prövas av regeringen. Utskottet tillstyrker regeringensförslag och hemställer att 1. godkänner vadföredragande statsrådet har förordat i fråga om statens vattenfallsverksorganisation och medger regeringen att i fortsättningen besluta om ändring idenna, 2. bemyndigarregeringen att besluta om bildande av aktiebolag eller förvärv av aktier isådant bolag inom statens vattenfallsverks verksamhetsområde i enlighet medvad föredragande statsrådet har anfört. Lån till förprojektering av naturgasledningar m. m.Utskottet tillstyrker regeringens i proposition 1981/82:125 bilaga 9 underpunkt 3 (s. framlagda förslag och hemställer att till Lån tdlförprojektering av naturgasledningar m. m. på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /82 anvisar ett reservationsanslag av . Finansiering av stirlingmotorutveckling. Regeringen hari proposition 1981/82:125 bilaga 9 under punkt 4 (s. 48-52) föreslagitriksdagen att 1. bemyndigaregeringen att medge att Lån till KB United () fåröverföras till i enlighet med vad föredragande statsrådethar förordat, 2. tillFinansiering av stirlingmotorutveckling på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /82 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1981/82:2472 av ErikHovhammar m. fl. (m) hemställs att avslår förslaget att [den skall]anvisa ett reservationsanslag av 25 milj. kr. till finansiering avstirlingmotorutveckling. Verkställande direktören för KBUnited () AB & Co. har inför utskottet lämnat upplysningar iärendet. I propositionen lämnas - medanknytning till redogörelser till alltsedan år 1972 -uppgifter om verksamheten med stirlingmotorprojektet , dåriksdagen senast beslutade om finansiering av projektet. United har.anför föredragande statsrådet, till följd av en samordning mellanverksamheterna i och och en koncentration till färre[deljprojekt blivit en mer intressant samarbetspartner . Han bedömerdet för att projekten skall kunna exploateras vara helt nödvändigt attkvalificerade samarbetspartner knyts till projekten eller till United Stirling.I avvaktan på att pågående förhandlingar slutförs skall staten genom detföreslagna anslaget bidra till att täcka United nettokostnad förverksamheten . Den verksamhet inom stirlingprojektet som f. n. bedrivsinom KB United () kommer, anmäls det, att under år1982 överflyttas till . Ett lån som år 1980beviljade det förra bolaget föreslås få överflyttas till det . I motion 1981/82:2472 (m) anförs att det. med hänsyn tillatt förhandlingarna om samarbetspartner till United inte har visat någotresultat, finns anledning att ifrågasätta om projektet har möjligheter tilllönsamhet. Ytterligare statsmedel bör, säger motionärerna, inte ställas tillförfogande så länge United inte kan presentera en kvalificeradsamarbetspartner. NU1981/82:53 4 I samband med ärendets behandlinghar utskottet fått en ingående redogörelse för arbetet på stirlingprojektet ochför kontakterna i syfte att finna samarbetspartner. Utskottet vill understrykaindustriministerns uttalande om nödvändigheten av att kompetens ochfinansiella resurser kan tillföras United genom samarbete med andraföretag. Utskottetförordar att United även får bidrag av staten för sin verksamhet.Med tillstyrkan av regeringens förslag hemställer utskottet att 1. med bifall tillproposition 1981/82:125 bilaga 9 punkt 4 moment 1 bemyndigar regeringen attmedge att Lån till KB United () får överföras tillUnited i enlighet med vad föredragande statsrådet har förordat, 2. med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1981/82:2472 till Finansiering avsdrlingmotorutveckling på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1981/82 anvisar ett reservationsanslag av , Kostnader för avveckling av viss utbildning vid TelubAB. Regeringen har i proposition 1981/82:125 bilaga 9 under punkt 5 (s. 52-54)föreslagit att 1. godkänna [ett ipropositionen angivet] avtal mellan staten och i vad avser ekonomiskaförpliktelser för staten, 2. till Kostnaderför avveckling av viss utbildning vid på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /82 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1981/82:2471 av () hemställs att avslår regeringens hemställan om ettreservationsanslag om 57 milj. kr. till kostnader för avveckling av vissutbildning vid på tilläggsbudget III. har avbrutit en utbildningav libyska ungdomar i tekniska ämnen vilken bolaget bedrev enligt avtal med enmilitär myndighet i (jfr KU 1979/80:50, KU 1981/82:25). I december 1981träffade svenska staten och Telub ett avtal, med förbehåll för riksdagensgodkännande, om att staten skulle ersätta bolaget för de kostnader somförorsakades av projektets avveckling samt för utebliven betalning för redanutförd utbildning. Det framhålls i propositionen att det enligt avtalet tillkommerregeringen att retjlera ersättningen. NU1981/82:53 5 I motionen anförs att redovisningeni propositionen inte fyller rimliga krav på ekonomisk redovisning av Telubsställning och beräkning av Telubs kostnader för en avveckling av avtalet medLibyen. Telub AB:s uppmärksammade åtagandeår 1979 att bereda en grupp libyska medborgare en utbildning innefattande vissamilitära inslag har som bekant avvecklats. Härvid har förutsatts att statenskulle lämna Telub viss kompensation för kostnader och uteblivna intäkter. Ipropositionen föresläs att skall godkänna ett avtal som svenskastaten och Telub ingick om att staten skulle ersättabolaget för vissa närmare angivna avvecklingskostnader och för uteblivenbetalning för redan utförd utbildning. Det belopp som skall utbetalas tillföljd av avtalet beräknas till högst 57 milj. kr. Utskottet har - såsom industriministern ställt i utsikt ipropositionen -beretts tillfälle att ta del av det nämnda avtalet. Härigenomfår, med hänsyn till vad industriministern anför i propositionen, syftet medden inledningsvis under denna punkt redovisade motionen 1981/82:2471 (m) ansesha blivit tillgodosett. Sedan propositionen framlades har avtal träffats mellanTelub och den libyske beställaren om skadestånd till denne för att Telub intehar uppfyllt sitt åtagande. En del av skadeståndet kommer, enligt vad utskottethar inhämtat, att kunna täckas från det nu föreslagna anslaget. I övrigt torderegeringen få återkomma till med förslag till medelsanvisning. Utskottet tillstyrker regeringensförslag och hemställer att 1. medbifall till proposition 1981/82:125 bilaga 9 punkt 5 moment 1 godkännerdet i propositionen angivna avtalet mellan staten och i vad avser ekonomiska förpUktelser för staten, 2. medbifall till proposition 1981/82:125 bilaga 9 punkt 5 moment 2 ochmed avslag på motion 1981/82:2471 till Kostnader för avveckling av viss utbildning vid på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /82 anvisar ett reserva tionsanslag av . Regeringen har iproposition 1981/ 82:125 bilaga 9 under punkt 6 (s. 54 L) föreslagit riksdagenatt till Kapitaltillskott till på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /82 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1981/82:2454 av m. fl. (m) hemställs att 1* 1981/82. NU1981/82:53 6 1. avslårregeringens hemställan om kapitaltillskott på 300 milj. kr. 2. hos regeringenbegär nya riktlinjer för Statsföretag AB:s verksamhet i enlighet med vad som imotionen anförts, 3. hos regeringenbegär tillsättande av en särskild kommitté med kvalificerade företagsekonomiskaexperter och med parlamentarisk insyn med uppdrag att pröva också för de företag för vilka regionalpolitiska ellersysselsättningspolitiska skäl kan andras för ett statligt engagemang i enlighetmed vad som i motionen anförts. I detta sammanhang behandlarutskottet vidare - i vissa delar - tre motioner från allmänna motionstiden,nämligen 1981/82:1488 av m. (s) såvitt gäller hemställan (11) att begär att regeringen omedelbartutarbetar ett investerings- och utvecklingsprogram för de statliga företagen, 1981/82:2052 av m. (m) såvitt gäller hemställan - med motivering i motion 1981/82:2018 - (3) attriksdagen hos regeringen begär förslag till nya riktlinjer för Statsföretagsverksamhet syftande till en sanering och utförsäljning av företagsenheter ienlighet med vad som i motionen anförts, 1981/82:2138 av m. (m) såvitt gäller hemstäUan - med motivering i motion 1981/82:2133 - (9) attriksdagen begär att regeringen utarbetar ett investerings- ochutvecklingsprogram för de statliga företagen. Genom beslut av hösten1981 har de ekonomiska problemen inom () ochSSAB fått en lösning, sägs det i propositionen. ÄvenStatsföretagsgruppen i övrigt kommer emellertid att behöva stora kapitaltillskott.Bl. a. har resultatutvecklingen inom AB (), BeroxoAB och AB Eiser varit negativ. En analys har visat att Statsföretagsgruppenskapitalbehov kan bli mycket omfattande. Mot den bakgrundenhar industriministern tillsatt en arbetsgrupp för att studera Statsföretagsfortsatta verksamhet och finansiering. Om utredningsarbetet meddelas följande: Målet för utredningsarbetet är attlägga fram förslag om hur kapitalbehovet inom skalltillgodoses och föreslå vissa riktlinjer för Statsföretags fortsattaverksamhet. Ett led i den planerade finansiella rekonstruktionen avStatsföretagsgruppen är att åstadkomma ökad över-blickbarhet ocheffektivisering av verksamheten. Arbetsgruppen skall utarbeta förslag omStatsföretagsgruppens struktur och organisation. Utredningsarbetet beräknasvara avslutat , Detta innebär att ett NU1981/82:53 7 förslag om Statsföretagsgruppens organisation,finansiering, m. m. kan föreläggas tidigast . Statsföretag har anmält att bristpå likvida medel kan uppstå . Det i propositionen föreslagnakapitaltillskottet är avsett att trygga Statsföretags likviditetsutvecklingunder året. Utvecklingen inomStatsföretagsgruppen är djupt oroande, sägs det i motion 1981/82:2018, vilkeninnehåller motiveringen till motion 1981/ 82:2052 (m). De förlustsiffror somStatsföretag har redovisat i sin delårsrapport för andra kvartalet 1981tyder, menar motionärerna, på avgörande svagheter i Statsföretagsgruppens sättatt fungera. Företag som av Statsföretag självt klassas såsom arbetande undernormala affärsbetingelser borde vara lönsamma i någorlunda nivå med jämförbaraenskilda företag. Ursäkt kan inte sökas i brist på kapital, säger motionärernavidare och hänvisar till att Statsföretag via har fåtttillskott pä . har många problemföretag,bland vilka såväl skogsföretag som läkemedelsföretag i fråga om resultatmarkant avviker från de enskilda företagen i samma bransch, föranlederslutsatsen att staten inte bör driva företag annat än i rena undantagsfall.Regeringen måste, hävdar motionärerna, skyndsamt utarbeta nya riktlinjer förStatsföretagsgruppens verksamhet. Företag som ingår i den s. k. verksamhetenunder normala affärsbetingelser bör saneras och säljas. Börsintroduktion nämnssom en möjlighet. I sammanhanget framförs också önskemål om en sådan kommittésom senare har begärts i motion 1981/82:2454 (yrkande 3). I den sistnämnda motionen kritiseras såväl Statsföretagsstyrelse som statsmakterna för bristande handlingskraft. Sedan en utredninggjordes har, säger motionärerna, inga som helst initiativ tagits trotsatt har begärt nya riktlinjer för Statsföretags verksamhet. Dendepartementala arbetsgrupp som har tillsatts saknar industriell expertis. Inuläget finner motionärerna skäl för frågan om vilka befogenheter Statsföretagsstyrelse bör anse sig ha. Ar det den som skall göra något åt koncernensproblem, eller är det den departementala arbetsgruppen? I fråga om AB () anförmotionärerna att de avvisar konstruktioner som syftar till att döljaförlusterna i företaget. De uttrycker oro för de konsekvenser som kan uppståför övrig skogsindustri, om nya stora statliga subventioner ges till ASSI.Företaget borde anpassa sig till en blygsammare kapitalbas. Det är, tillfogarmotionärerna, viktigt att slå vakt om domänverkets oberoende ställning. ute i bygderna är beroende av virkesflödet från domänverket. Styrelsens känsla av självständighet och personligt ansvarundergrävs av att statsmakterna agerar inkonsekvent och inte tar sittägaransvar, sägs i ett NU1981/82:53 8 avsnitt om den begärda omorganisationen. Staten har svårtatt utöva sin ägarroll under affärsmässiga överväganden. är inget självändamål, heter det i ettprincipiellt avsnitt i motionen. Risker för felaktig resursfördelning, t. ex.genom speciella hänsyn från statliga kreditinstituts sida, påtalas. Somsärskilda skäl för statlig företagsamhet nämns att det är fråga om enmonopolsituation eller ett särskilt kapitalkrävande projekt eller att särskildasysselsättnings- och regionalpolitiska skäl är för handen. Som ett typexempelanges . Den StatUga företagssektorn har, uttalas det i motion1981/82:1488 (s), under de borgerliga regeringarna tilldelats en defensivuppgift i industripolitiken. har fått medverka till enfelaktig omstrukturering och privat monopolbildning i vissa industribranscher.En utbrytning och privatisering av de vinstgivande företagen skulle medföraatt samhället förlorade ett av de viktigaste vapnen i den industripolitiskaarsenalen. Socialdemokraterna menar, anförs det vidare, att de statligaföretagen måste vara ett aktivt medel i industripolitiken. Motionärernapläderar för en effektivisering och samordning av de statliga företagens aktivitet.Bl. a. förordas samverkan med statiiga affärsverk och med privata ochkooperativa företag. Motionärerna vänder sig däremot bestämt mot att denstatliga företagsgruppen försvagas genom exempelvis utförsäljningar av lönsammaoch expansiva delar av den. Uppenbara möjligheter föreligger enligtmotionärerna att stimulera produktion och sysselsättning i affärsverkens ochmyndigheternas egna verkstadsrörelser. När regeringen redovisar det begärdainvesteringsprogrammet för bör den också föreslå nödvändiga åtgärderför att säkra dess finansiering. I den motivering (i motion 1981/82:2133) som åberopas imotion 1981/82:2138 (s) anförs att staten måste utnyttja sina möjligheter attvia den statliga företagssektorn lyfta industriinvesteringarna. Svenskutrustningsindustri skulle kunna få betydande avsättningsmöjligheter tillföljd av investeringar i statliga företag inom kapitalintensiva branscher. Planerad nedläggning av ASSLs boardfabrik iSkinnskattéberg Boardindustrin i omfattarf. n. sju företag. Den största tillverkaren av board är AB StatensSkogsindustrier (), som för ändamålet har fabriker i Skinnskattéberg och iLövholmen utanför . Fabriken i har en kapacitet av 140 000ton och sysselsätter ca 400 personer. Kapaciteten vid fabriken iLövholmen är och antalet anställda där ca 200. Den totalaproduktionen inom den svenska boardindustrin var . har offentliggjort sittbeslut att inleda MBL-förhandlingar om nedläggning av fabriken iSkinnskattéberg. Den beslutade nedläggningen i Skinnskattéberg hardebatterats i kammaren , då industriminister . Åslingbesvarade en interpella- NU1981/82:53 9 tion (1981/82:175) och en fråga (1981/82:350) i saken.Industriministern meddelade därvid att i medanledning av den uppkomna situationen har tillsatt en arbetsgrupp medrepresentanter för länsmyndigheter, kommunen, de fackliga organisationerna ochföretaget för att försöka lösa de problem som kan uppstå vid nedläggning avboardfabri-ken. I ett senare inlägg yttrade industriministern bl. Man får, enligt min uppfattning,från Statsföretags sida ta sig en funderare på hur man företräder ägarensansvar gentemot . Man får allvarligt analysera situationen för att se hurman skall agera fram till när finansiella resurser förhoppningsviskommer att ställas till förfogande för rekonstruktion av och dess är denna fråga inte politisk i egentlig bemärkelse. Det är en frågaför Statsföretag och . En särskild utredare, direktörJohan , framlade betänkandet (Ds I 1978:6)Träfiberskiveindustrin - förslag till framtida struktur. Betänkandet har inteföranlett några beslut av statsmakterna. Industriministern har uppdragit åt statensindustriverk att utföra en uppföljning av den tidigare utredningen om träfiberskiveindustrin.Utredningsarbetet skall redovisas till industridepartementet senast den 1oktober 1982. befinner sig, såsomredovisas i propositionen, i en kritisk finansiell situation.Förlusten under är 1981 uppgår, om man frånräknar den ersättning som staten harlämnat för att täcka förluster i vissa dotterbolag, till 1 400 milj. kr.Fortsatta stora underskott är att vänta . Detkapitaltillskott till Statsföretag av 300 milj. kr. som föreslås ipropositionen motiveras med att bolaget beräknas få brist pålikvida medel. Det är mot denna bakgrund givetvis ofrånkomligt attStatsföretags fortsatta verksamhet och finansiering blir föremål för ingåendeöverväganden. Industriministern anmäler i propositionen att han har tillsatten arbetsgrupp för detta ändamål. Arbetsgruppen leds av statssekreteraren iindustridepartementet , tillika ordförande i . Direktiven för arbetet, sådana de redovisas i propositionen, haråtergetts i det föregående. Frågan om Statsföretags framtid har tagits upp i fleramotioner. Moderata samlingspartiet har under allmänna motionstiden i enpartimotion, 1981/ 82:2052, yrkat på att skall begära att regeringen läggerfram förslag till nya riktlinjer för Statsföretags verksamhet. Dessa skall däsyfta till en sanering av Statsföretagsgruppen och utförsäljning av enheter idenna. I den motionen pläderas också för att en särskild kommitté medkvalificerade företagsekonomiska experter och med parlamentarisk insyn skall tåi uppdrag att pröva Statsföretags organisation. NU1981/82:53 10 framförs som ett särskilt yrkande i samma partis motion1981/82:2454 med anledning av den nu aktuella propositionen. Där återkommerockså, med utförligare motivering än tidigare, kravet på nya riktlinjer förföretaget. Socialdemokraterna har under allmänna motionstiden i tvåpartimotioner, 1981/82:1488 och 1981/82:2138, föreslagit begära aUregeringen utarbetar ett investerings- och utvecklingsprogram för destatliga företagen. Detta yrkande har alltså räckvidd även utanförStatsföretags område. I motion 1981/82:2454 (m) föreslås också att ickeskall anslå medel för det begärda kapitaltillskottet till Statsföretag. Omlikviditetsproblem uppstår får, menar motionärerna. Statsföretag i likhet medandra konkurrensutsatta företag vidta de åtgärder som kan anses erforderliga. Med hänsyn till den Ukviditetssituation som Statsföretagbefinner sig i anser utskottet det motiverat att bolaget får det av regeringenförordade kapitaltillskottet. Utskottet tillstyrker sålunda förslaget underdenna punkt i propositionen och avstyrker det senast nämnda yrkandet i motion1981/ 82:2454 (m). Ett uttryckligt villkor för att medelstillskottet skall fåtas i anspråk måste emellertid vara att regeringen medverkar till att detsnabbt skapas klara riktlinjer för Statsföretags fortsatta utveckling ochfinansiering och att frågan om en rationell organisation avStatsföretagsgruppen bringas till en positiv lösning. Det utredningsarbeterörande Statsföretag som anmäls i propositionen måste bedrivas skyndsamt. Detmåste utmynna i ett klart avståndstagande från de nedbrytande tendenser - medbl. a. en omfattande utförsäljning av företag - som kommer till uttryck imotionerna 1981/82:2052 (m) och 1981/82:2454 (m). Det måste leda fram till ettsådant konstruktivt investerings- och utvecklingsprogram för hela den statligaföretagssektorn som begärs i motionerna 1981/82:1488 (s) och 1981/82:2138 (s).Riksdagen bör i samband med att det föreslagna anslaget anvisas göra ettuttalande av denna innebörd. Som nämns i propositionen är ett av de dotterbolagsom f. n. bereder Statsföretag problem genom en negativ resultatutveckling.Kort efter det att propositionen avlämnades har ASSLs svårigheter på ettmarkant sätt belysts genom att företagets styrelse meddelat sitt beslut attinleda MBL-förhandlingar om nedläggning av företagets boardfabrik iSkinnskattéberg. Som framgår av redogörelsen i det föregående skulle en sådannedläggning medföra ett bortfall av ca 400 arbetstillfällen. Enligt ASSLs beslut skall verksamheten vid Lövholmensboardfabrik i fortsätta. Utskottet utgår från att detta beslut står fast. Vid sin behandling av frågan om kapitaltillskott tillStatsföretag har utskottet naturligen ägnat uppmärksamhet åt ASSLs åtgärd attförbereda nedläggning av boardfabriken i . Inom utskottet harväckts förslag om att utskottet skulle föreslå att vid sittställningstagande i anslagsfrågan göra ett uttalande soin kan medföra anståndmed nedlägg- NU1981/82:53 11 Två utgångspunkter för detta förslaghar särskilt angetts. Den ena är att boardindustrins framtid kommer att belysasgenom statens industriverks uppdatering av den branschutredning sompublicerades . Den andra är att en arbetsgrupp f. n. studerar frågornaom riktlinjer för Statsföretags verksamhet och om koncernens kapitalbehov. Ibåda fallen beräknas utredningsarbetet bli avslutat .