bet · G501UbU18 · 1981-12-31 00:00:00 — 34. att med bifall tillmotion 1981/82:1807 i denna del och med avslag på motionerna 1981/82:774yrkande 15 i denna del och 1981/82; 1375 yrkandena 6 och 10 till Bidrag tilldriften av gymnasieskolor för /83 anvisar ett förslagsanslag av3 . Anslagsbeloppet (punkt 1, mom. 34) Under förutsättning av bifall till reservation 3 , , , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 17 börjar "Utskottet finner" och på s. 18 slutar"." bort ha följande lydelse; Utskottet är nu inte berett att ompröva nyligenfattade beslut om besparingar på gymnasieskolans område och förändringar avgymnasieskolans utformning. I det föregående har utskottet tillstyrktförslaget om försöksverksamhet med särskilda stödinsatser för vissa ungdomsgmpperi motion 1981/82:774 (yrkande 4). För detta ändamål beräknas 10 milj. kr.Vidare har utskottet i det föregående förordat fortsatt försöksverksamhet iviss omfattning med yrkesintroduktion. För detta bör en särskild anslagspost om70 milj. kr. föras upp under förevarande anslag. Med hänvisning till vad utskottet nu har anfört föreslårutskottet att med anledning av proposition 1981/82; 100 och motion1981/ 82:774 yrkande 15 i denna del och med avslag på motionerna 1981/82:1375yrkandena 6 och 10 och 1981/82; 1807 i denna del fill Bidrag till driften avgymnasieskolor för /83 anvisar ett förslagsanslag av 3743000000kr. dels att utskottets hemställan under 34 bort ha följandelydelse: 34. att med anledning avproposition 1981/82:100 och motion 1981/82:774 yrkande 15 i denna del och medavslag på motionerna 1981/82:1375 yrkandena 6 och 10 samt 1981/ 82: 1807 idenna del fill Bidrag till driften av gymnasieskolor för /83anvisar ett förslagsanslag av . Successiv förändring av gymnasieskolan (punkt 1, mom.24) , (alla c) anför: Gymnasieskolans nuvarande organisation tillkom år 1968genom i huvudsak en organisatorisk sammanläggning av de tre skolformernagymna- UbU 1981/82:18 32 sium,fackskola och yrkesskola. har framlagt ett förslagtill en förändrad gymnasieskola. Förslaget bör enligt utredningen kunnagenomföras tidigast . Någraav de problem som aktualiserats i gymnasieutredningen är av sådan art att dekan lösas utan en stor och genomgripande reform. Blandangelägna förändringar finner vi anledning att peka på sådana som leder tillökat lokalt ansvarstagande. Härvid vill vi erinra om arbetsenheten somorganisatorisk modell på . Arbetsenheter även på gymnasieskolanskulle kunna spela en viktig roll som planeringsorgan för utarbetande avarbetsplaner och ha stor betydelse för samverkan mellan olika organ ochelevernas träning i medbestämmande och ansvarstagande. Vidarevill vi peka på behovet av mera arbetslivskontakter i reglerade former,speciellt gäller detta de teoretiska linjerna. Det bör vara möjligt att införaperioder av praktisk yrkesorientering i samtliga årskurser på dessa linjer. Denteorefiska undervisningen kan då i högre grad anknyta till den praktiskaverkligheten. 2.Statsbidrag till studie- och yrkesorientering i gymnasieskolan (punkt, 1, mom.32) , , , , , och (alla s) anför: Medanledning av proposifion 1981/82; 15 om studie- och yrkesorientering (syo) igrundskola och gymnasieskola har tidigare under innevarande riksmötebeslutat om ändrade regler för syo-verksamheten (UbU 1981/82:6, rskr1981/82:115). Beträffande gymnasieskolan skall statsbidraget till syo i fortsättningenknytas till statsbidraget för driften av gymnasieskolor. Härvid skulle bidragetenligt riksdagsbeslutet - i överensstämmelse med regeringens eget förslag -utformas på så sätt att kostnaderna för staten förblir desamma som . Regeringenhar i budgetproposifionen återkommit till utformningen av reglerna förstatsbidraget till syo för /83. Vi nödgas nu konstatera attregeringen har frångått inte bara sitt eget tidigare förslag utan ävenriksdagens beslut om minst oförändrade resurser för. syo-verksamheten genomatt föreslå en besparing eller i vissa fall för landstingskommunernasdel av det belopp som varje kommun skulle filldelas om någon besparing ejhade ägt rum. Vihar under anslaget Bidrag till driften av gmndskolor m. m. föreslagit en ökningav syo-resursen med 20 milj. kr. utöver regeringens förslag. Den ökade resursenavser den uppföljande verksamheten och skall alltså kunna användas för ungdomari de åldersgrupper vilka omfattas av kommunernas uppföljningsansvar. UbU 1981/82:18 Bilaga 33 yttrande 1981/82:1 y ommotion om åtgärder för att förbättra ungdomens situation har berettarbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över yrkandena 6, 12, 13 och14 i motion 1981/82:774 av m.fl. (s). fårmed anledning härav anföra följande. Lagstiftningom praktikplatser (yrk. Socialdemokraterna begär att regeringen skallunderrättas om vad som i motionen anförts om praktikplatser. Vad som åsyftas äratt socialdemokraterna anser att det inte utan lagstiftning är möjligt att fåfram tillräckligt antal praktikplatser för eleverna i gymnasieskolan. Imotionen dras upp allmänna riktlinjer för hur en lag om praktikplatser börutformas, varvid särskilt anges att begreppet praktik bör definieras. Tillkriterierna för begreppet bör höra att praktik skall vara handledd och vara endel i utbildningen. Liknandeförslag om lagstiftning för att tillgodose behovet av platser för s. k.obligatorisk praktik har tidigare behandlats i arbetsmarknadsutskottet (sesenast AU 1980/81:21 s. 103-104) med anledning av motioner frånsocialdemokraterna resp. vpk. I de sammanhangen har från socialdemokratiskthåll yrkats att lagen om vissa anställningsfrämjande åtgärder (den s. k.främjandelagen) skall ändras, så att länsarbetsnämnderna får befogenhet att tafram erforderliga platser för praktik som ingår som en föreskriven del avgymnasieutbildningen. Från vpk:s sida har förordats lagstiftning som går ut påatt de lokala skolmyndigheterna får rätt att ålägga företagen att ställapraktikplatser till förfogande. Arbetsmarknadsutskottethar avvisat de tidigare framförda förslagen om lagstiftning med hänvisning tillde möjligheter till samverkan mellan skolmyndigheter, arbetsförmedling,arbetsgivare och fackliga organisationer som planeringsråden (SSA-råden) ochdistriktsarbetsnämnderna ger. Utskottet har ansett att man genom dennasamverkan på frivillig väg bör kunna få fram ett fillräckligt antal platser förobligatorisk praktik. Vad som anförs i den socialdemokrafiska motionen ombehovet av lagstiftning ger inte utskottet anledning att ändra ståndpunkt. Närdet sedan gäller den i motionen begärda definitionen av begreppet praktik villarbetsmarknadsutskottet tillfoga följande. UbU 1981/82:18 Bilaga 34 Lagen om anställningsskydd utgår från att anställningtills vidare är det normala, men den gör ett uttryckligt undantag för bl. a.prakfikarbete som till sin natur är en tidsbegränsad form av anställning. Detproblem motionärerna vill komma till rätta med är att praktikbegreppet inte ärdefinierat i den nuvarande anställningsskyddslagen eller i dess förarbeten.Denna brist kommer att rättas till. antog nämligen den 24febmari en ny anställningsskyddslag som skall börja tillämpas i år.1 proposifion 1981/82:71 som låg till gmnd för riksdagsbeslutet ges på s. 121 122 en definition som i det väsentliga bör tillgodose mofionärernas önskemål.Detta är med andra ord inte längre aktuellt. Vadsom anförts i detta avsnitt innebär sammanfattningsvis att arbetsmarknadsutskottetföreslår att yrkande 6 i motion 774 avstyrks. Ungdomsplatser(yrk. Socialdemokraterna vill ersätta den /81införda yrkesintroduktionen med ett system med ungdomsplatser. Med hänvisningtill skolans uppföljningsansvar för alla ungdomar upp till föreslås attansvaret för verksamheten anförtros skolstyrelserna. Dessa skall anfingensjälva eller genom annat lämpligt kommunalt organ placera ungdomarna på dessaplatser. Socialdemokraterna anser att olika utbildningsinslag - normalt motsvarandeminst skall ingå i verksamheten, och de betonar vikten avhandledning och uppföljning. Kostnadernaför verksamheten med ungdomsplatser föreslås fr.o.m. nästa budgetår blifinansierade från ett nytt anslag om 231 milj. kr., avsett att föras upp påutbildningsdepartementets huvudfitel. Beräkningen utgår från en volym av 20000platser. Ombakgmnden till de socialdemokratiska förslagen gör utskottet följandekonstateranden. Sedanregeringen med stöd av finansfullmakten beslutat attytterligare 460 milj. kr. skulle få disponeras för sysselsätt-ningsskapandeåtgärder föreskrev regeringen genom ändring iregleringsbrev att av dessa medel 60 milj. kr. skulle avsättas tillarbetspraktik åt ungdomar . Den närmare utformningen och villkorenför denna form av sysselsättning fömtsattes bli reglerad genom avtal mellanarbetsmarknadens parter. En överenskommelse om ungdomsplatser träffades sedanden mellan ,i och . Den centralaöverenskommelsen skall bekräftas på förbundsnivå, och det är avsett attungdomsplatserna därefter skall tas fram genom lokala överenskommelser på varjearbetsplats. Motsvarandecentrala överenskommelser har senare träffats för de kommunala och statligaavtalsområdena. UbU 1981/82:18 Bilaga 35 Uppgörelserna förutsätter att statsbidrag utgår förungdomsplatserna. Regeringen utfärdade en förordning härom.Bidrag utgår med . per plats och dag. Bidragsverksamheten administreras avarbetsförmedlingen, som också förfogar över platserna och svarar för fillsynen.Statsbidraget finansieras av de medel som står till arbetsmarknadsmyndigheternasförfogande för beredskapsarbeten. I sakfrågan får utskottetanföra följande: Flertaletav de ungdomar som lämnar gmndskolan går över till fortsatt utbildning igymnasieskolan. En del söker sig ut pä arbetsmarknaden och får anställning. Denåterstående gmppen ungdomar vill inte fortsätta sin utbildning utan önskar ettarbete men kan inte få det. De befinner sig i en svår situation eftersom desaknar yrkesutbildning och erfarenhet av arbetslivet. De arbetsuppgifter somfört kunde utföras av ung, outbildad arbetskraft har numera i storutsträckning försvunnit. Riksdagentog ställning till vilka åtgärder som bör sättas in till stöd fördessa ungdomar. De omfattas av skolans s. k. uppföljningsansvar, och det bestämdesatt åtgärderna i allt väsentligt skulle vara av utbildningspoUtiskt slag.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder i form av beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning, som de föregående åren tillgripits i betydandeomfattning, skulle i princip inte längre användas. I syfte att görautbildningsvägarna mer attraktiva fick gymnasieskolan ett mer varierat utbud avyrkesinriktade linjer och kurser med bl. a. ökade inslag av inbyggdförétagsutbildning och lärlingsutbildning. Vidare infördes som nya momentintroduktionsprogram för utbildning och den nu aktuella yrkesintroduktionen,förlagd till företag och insfitutioner utanför skolan. Försökenmed yrkesintroduktion inleddes /81. Den korta förberedelsetidenställde kommunerna inför åtskilliga problem. Icke desto mindre visar deutvärderingar som gjorts på övervägande positiva erfarenheter. Verksamhetenfick en oväntat stor omfattning (9600 deltagare), och huvudintrycket är attyrkesintroduktionen uppfattas som ett betydelsefullt komplement till övrigaalternativ för ungdomarna. Isammanhanget noterar arbetsmarknadsutskottet att i december 1981biträtt de förslag som i proposition 1981/82; 15 lagts fram om modifieringar avyrkesintrodukfionen för att förstärka verksamhetens utbildningspolitiskasyfte. Det kan samfidigt konstateras att regeringsförslagen tillstyrktes avutbildningsutskottet i ett i den delen enhälligt betänkande (UbU 1981/82:6). mening kan det inte komma i fråga att avbryta enverksamhet som gett så övervägande goda resultat. Dessutom är det inteprakfiskt möjligt att i ett slag ersätta yrkesintroduktionen, som tack vare enväl fungerande organisation har fått en betydande volym, med den inleddaverksamheten med ungdomsplatser. Denna befinner sig ännu i startskedet och hardärför blygsam omfattning. UbU 1981/82:18 Bilaga 36 Bakom arbetsmarknadsparternas överenskommelserligger en klart uttalad ambition att bidra till att ge sysselsättning åt ungdomarsom inte har kunnat placeras i utbildning eller ordinarie arbete. Det ärsjälvfallet angeläget att statsmakterna tar fasta på parternas vilja tillmedverkan. Härigenom öppnas nya möjligheter att få fram lämpliga ingångsarbetensom kan ge ungdomar värdefull arbetshvserfarenhet liksom meningsfullsysselsättning åt ungdomar, för vilka andra åtgärder är aktuella.Det är dock fråga om en kompletterande stödåtgärd av arbetsmarknadspolitiskkaraktär som varken kan eller bör ersätta den utbildningspolitisktinriktade yrkesintrodukfionen. Arbetsmarknadsutskottetavstyrker därför den socialdemokratiska motionen i de nu redovisade delarna. Avslutningsvisskall tilläggas att frågan om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten, däribland desärskilda ungdomsplatserna, kommer att behandlas i det arbetsmarknadsbetänkandesom utskottet kommer att avge. Närvarande:Elver (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), BörjeHörnlund (c), (), () och (). , , ,, , och (alla s)har anmält avvikande mening enligt följande: Lagstiftningom praktikplatser (yrk. Socialdemokraterna anser att den del av yttrandetsom på s. 1 börjar "Liknande förslag" och på s. 2 slutar "774avstyrks" bort ha följande lydelse: Ivissa utbildningar ingår praktik som en föreskriven del, s. k. obligatoriskpraktik. De studerande är emellertid inte garanterade praktikplatser. Olikaåtgärder har vidtagits för att på frivillig väg ta fram de behövliga platserna.Arbetsmarknadsmyndigheterna som har ansvaret för att anskaffa praktikplatsernamåste ha möjlighet att - sedan andra utvägar har UbU 1981/82:18 Bilaga 37 prövats med stöd av lag kunna ålägga arbetsgivare att ställa nödvändiga platser tillförfogande för studerande med obligatorisk praktik ingående igymnasieutbildningen. Behov föreligger således av en lagstiftning med deninriktning som anges i mofion 774, och utskottet tillstyrker att initiativhärtill tas i enlighet med motionens förslag. Ungdomsplatser(yrk. Socialdemokraterna anser att den del av yttrandetsom på s. 2 börjar "Om bakgmnden" och på s. 4 slutar "attavge" bort ha följande lydelse: Förslageni motion 774 utgår från den överenskommelse som träffadesmellan . i ochPrivattjänstemannakartellen och som senare har följts av liknandeöverenskommelser på de kommunala och statliga avtalsområdena. Den bild som imofionen tecknas av hur uppgörelsen på den privata arbetsmarknaden växte framvitsordas. Situationeni dag är således den att centrala överenskommelser om ungdomsplatser föreliggerför hela den organiserade delen av arbetsmarknaden. Överenskommelsernafömtsätter att statsbidrag utgår för de platser som tas fram ute på arbetsplatserna.Regeringen har utfärdat en förordning som ger . Förordningen gäller till utgången av juni . Arbetsmarknadsparternasöverenskommelser löper tills vidare och har alltså inte det snävatidsperspektiv som regeringens förordning innefattar. Det är nödvändigt attsnarast möjligt ge besked om att statsbidrag skall utgå även efter den 30 juni1982. Deungdomar det här gäller har haft stora svårigheter på arbetsmarknaden under enföljd av år, och deras läge kommer inte att förbättras under överblickbar tidom inte särskilda åtgärder vidtas utöver dem som redan har prövats och intevisat sig ha avsedd verkan. Det är därför angeläget att statsmakterna tar fastapå parternas initiativ. Genom detta har skapats en fast gmnd för det system medungdomsplatser som förordas i motionen och som är avsett att ersätta dennuvarande yrkesintroduktionen. Ungdomsplatserna kan utvecklas till ettbetydelsefullt bidrag till lösningen av ungdomarnas svåra situation. Särskiltviktigt är att överenskommelserna ställer krav på företagsledningar, deanställda och deras organisationer att ta ett gemensamt ansvar för attungdomarna får en meningsfull och utvecklande sysselsättning så att de genomden arbetslivserfarenhet de erhåller skall lättare kunna gå över tillutbildning eller ordinarie arbete. Det är också värdefullt att man nu har fåtten avtalsreglering av ungdomarnas förmåner och skyldigheter underanställningsfiden. Hursystemet med ungdomsplatser skall fogas in som ett led i skolans allmännauppföljningsansvar för alla ungdomar har utföriigt beskrivits imotionen. Det finns inte anledning att gå in på de frågorna här. Utskottetansluter sig till den uppläggning som gjorts i motionen. På en punkt vill dockutskottet föreslå en modifiering. UbU 1981/82:18 Bilaga 38 Mofionens tanke är att yrkesintroduktionenavvecklas med utgången av juni och därefter ersätts med det nya systemetmed ungdomsplatser. Parternas överenskommelser fömtsätter att ungdomsplatsernatas fram genom lokala överenskommelser sedan man på de enskilda arbetsplatsernahar inventerat möjligheterna till lämpliga arbetsuppgifter. Utskottet delar motionärernassyn på yrkesintroduktionen. Det kommer dock att ta att bygga upp detnya systemet med ungdomsplatser än man räknat med vid systemets tillkomst. Dettorde därför inte vara möjligt att helt ersätta yrkesintrodukfionen medungdomsplatserna . Enligt utskottets mening böryrkesintroduktionen undantagsvis få utnyttjas även efter denna tidpunkt tillssystemet med ungdomsplatser byggts ut i fillräcklig omfattning. Meddet i motion 774 förordade systemet med ungdomsplatser, inlemmat i skolansuppföljningsansvar, har tagits ett nytt grepp i strävandena att stödja enungdomsgmpp med särskilda svårigheter vid inträdet på arbetsmarknaden.Systemet ger utrymme för en smidig växling mellan utbildning och arbete.Därtill syftar anställningarna till att ge ungdomarna en värdefullarbetslivserfarenhet som ökar deras möjligheter att gå över till fastaanställningar. De i motionen framlagda förslagen tillstyrks sålunda med den avpraktiska skäl gjorda modifieringen beträffande den tid som behövs för attinföra det nya systemet. De anslagsmässiga konsekvenserna av denna modifieringtorde få bedömas av utbildningsutskottet vid den fortsatta behandlingen avärendet.