bet · G501FiU20 · 1981-12-31 00:00:00 — Vad gäller den ekonomiska utvecklingen måste det enligtmotionärernas uppfattning starkt understrykas, att ekonomiska probleminte enbart eller huvudsakligen sammanhänger med den internationella konjunkturenutan till väsentlig del är av långsiktig, strukturell natur. Den svenska samhällsekonomin präglas av obalans i en radhänseenden: - Svag ekonomisktillväxt och otillräcklig investeringsaktivitet. - Bristandejämvikt mellan den offentliga sektorns inkomster och utgifter. - Alltför snabboffentlig utgiftsexpansion. - En iförhållande till konsumtionen otillräcklig produktion och produktionskapacitet. - Otillräckliglönsamhet i näringslivet. - Obalans på arbetsmarknaden mellan privat och offentligsysselsätt ning. I nuvarande ekonomiska läge måste återställd jämvikt ibytesbalansen vara det centrala målet för den ekonomiska politiken. Ju längrekravet på jämvikt skjuts , desto större problem och uppoffringarkommer dess FiU1981/82:20 12 realiserande att medföra. Fortsatta underskott avnuvarande storleksordning leder till att en orimlig börda läggs på kommandegenerationer. I princip flnns endast en väg till återställd jämvikt. Vimåste exportera mer i förhållande till vad vi importerar och vi måste förbrukamindre i förhållande till vad vi producerar. För att åstadkomma detta måste enstörre del av tillgängliga resurser avsättas för produktiva investeringar. Enligt motionärerna bör den ekonomiska politiken inriktasefter följande huvudlinjer: - Marknadsekonominsfunktionsförmåga måste förbättras och bättre incitament skapas för arbete,initiativ, sparande, risktagande och företagande. - Lönsamheten inäringslivet måste förstärkas för att öka investeringsbe-nägenheten. - Tyngdpunkten inäringspolitiken måste förskjutas från selektiva subventioner i olika formermot mer generellt verkande insatser för att skapa ett gynnsammare klimat förnäringsliv och företagande. - En friprisbildning måste upprätthållas. Prisövervakning och subventioner tillkonsumtionen måste avvecklas. - En bättrefungerande kapitalmarknad måste eftersträvas. - Ett sprittägande är av vital betydelse för en fungerande marknadsekonomi. Statsmakternamåste stimulera till ett ökat och breddat privat sparande. - En fungerandearbetsmarknad måste på nytt skapas. - Skogsindustrinsråvaruförsörjning måste tryggas. Det måste bli mer lönsamt att avverka skog. - Marginalskatternamåste sänkas. - Den offentligautgiftsexpansionen måste målmedvetet angripas. Inom den statliga sektorn måstenolltillväxt eftersträvas för den totala, reala utgiftsutvecklingen. Förkommunerna bör krav på nolltillväxt uppställas i fråga om konsumtionstillväxtenfr. 1983 och det bör kombineras med ett kommunalt skattestopp. Vad gäller finansplanens prognos anförmotionärerna angående den internationella utvecklingen att osäkerheten ärspeciellt stor dels vad gäller effekterna i och i det övriga OECD-områdetav en fortsatt hög räntenivå, dels vad gäller utvecklingen av handeln med OPEC. Regeringen gör enligt motionärernas uppfattning enrelativt optimistisk prognos för utvecklingen i . Risken ärstor att exportprognosen visar sig vara alltför optimistisk, tror motionärerna. Enligt finansplanen kommer industriproduktionen, somminskat . att på nytt vända uppåt . Enligt motionärernasbedömning kan det dock ifrågasättas om den ökning på i genomsnitt somförutses kommer att realiseras. Vändningen i produktionsutvecklingen tordevisserligen komma att medverka till att en förbättring av sysselsättningsläget FiU1981/82:20 13 Åtminstone under första halvåretkommer emellertid sysselsättningsproblemen enligt motionärernas uppfattningsannolikt att tilldra sig en betydande del av uppmärksamheten i denekonomisk-politiska debatten. Vad gäller bostadsinvesteringarna finner motionärerna detdirekt anmärkningsvärt att regeringen inte med ett ord berört effekterna påsmåhusbyggandet av skatteuppgörelsen med socialdemokraterna och den däriförutsatta begränsningen av rätten till underskottsavdrag. Vidare kan den privata konsumtionen komma att minska merän regeringen tror, anför motionärerna. Inte minst hotet om nya avdragsreglerkan mycket väl komma att leda till en annan konsumtionsutveckling ån den avregeringen antagna. Efter en genomgång och kritik av den uppgörelse om enskattereform som träffats mellan mittenpartierna och socialdemokraterna anförmotionärerna att skattepolitiken bör utformas enligtföljande riktlinjer - enmarginalskattereform skall genomföras så attmarginalskatterna för den helt dominerande delen av de heltidsarbetandeinkomsttagarna inte överstiger , - rätten tillunderskottsavdrag skall bibehållas och arbetet med att kartlägga och utarbetaåtgärder mot otillbörliga avdrag skall intensifieras, - indexregleringenskall bibehållas, - kostnadsuppdrivandebeskattning av produktionen skall motverkas, - kapitalbeskattningenskall ses över i syfte bl. a. att underlätta företagandet samtrealisationsvinstbeskattningen skall förenklas, - rundgången iskatte- och bidragssystemen skall minskas samt - skattesystemeti ökad utsträckning skall ta hänsyn till skattebetalarnas faktiskaförsörjningsbörda. Vad gäller kreditpolitiken anför motionärerna attkreditmarknaden nu kännetecknas av en låg kreditefterfrågan från näringsliv ochföretag. Placeringsmöjligheterna på den oreglerade marknaden krymper. Särskiltden korta räntan visar en fallande tendens. Till följd av dessa förhållanden har vi - trots attkreditregleringarna är i kraft - fått något av en fungerandemarknad. Likviditetskvoterna är för tillfället verkningslösa, ochränteregleringen uppfattas inte som en restriktion. Enligt motionärernasuppfattning bör detta tillfälle utnyttjas för att inleda ett återinförande avmarknadsprincipen inom kreditväsendet. Om regleringarna av bankernas räntor och placeringaravskaffas får använda en annan typ av likviditetsstyrande politik.De viktigaste inslagen i denna är räntestyrning genom variafioner i villkorenför lån i (diskonto, straffränta), kassakvoter för att styrabankernas FiU1981/82:20 14 likviditetsutveckling på kort sikt samt operationer påöppna marknaden med statspapper. Det uppkomna läget på kreditmarknaden bör utnyttjas föratt slopa likviditetskraven och ränteregleringen. När kreditpolitiskautredningen och banklagsutredningen slutfört sina uppgifter börliberaliseringen fullföljas. Även valutakommitténs arbete bör kunna leda framtill en betydande avreglering, framhåller motionärerna. Den internationella konjunkturen ärfortfarande svag. Under loppet av 1982 förutses dock produktionen börja ökaigen. För OECD-området totalt kan en tillväxt om i årstakt väntas motslutet av året. Världshandeln väntas öka med . I tyckskonjunkturförloppet beskriva en markerad "V-kurva" med en minskningi totalproduktionen och en kraftig tillväxt . För del torde återhämtningen komma mer successivt underloppet av året. I förutses tillväxten öka från en redan god nivå. De komponenter som väntas bära upp tillväxten iindustriländerna år den privata konsumtionen, exporten ochlagerinvesteringarna. Prisstegringarna förutses dämpas något. OECD-ländernassamlade bytesbalansunderskott väntas ligga på ungefår sammanivå som vid utgången av 1981, dvs. Sysselsättningsläget kommer av allt att döma att försämrasunder 1982. Genomsnittligt i OECD-området väntas arbetslösheten uppgå till 8 %av arbetskraften och början av 1983, motsvarande närmare 30 miljonerpersoner. För förutses en genomsnittlig arbetslöshet på . Utskottet vill betona att prognoser av detta slag äromgärdade med flera osäkerheter. Det gäller bl. a. i fråga om utvecklingen avoljepriser, räntor och växelkurser. Vad gäller oljepriserna förutsätts en lugn utveckling innebärandenominellt oförändrade oljepriser . Den internationella ränte- och växelkursutvecklingen ärsvår att förutse. tvingades övriga att anpassa sig tillden amerikanska högräntepolitiken. Det fortsatt stora budgetunderskott som kanförutses i och den politik inriktad på inflafionsbekämp-ningmed i huvudsak monetära medel som bedrivs där gör det sannolikt att denamerikanska räntenivån hålls uppe med åtföljande fortsatt högt ränteläge iEuropa. Växelkursutvecklingen är av central betydelse. Dennabestäms främst av ränte-, inflations- och bytesbalansutvecklingen i de olikaländerna. FiU1981/82:20 15 1981 dikterades politiken i aven strävan att i största möjliga utsträckning försöka undvika attinflationsbekämpningen förfelades på grund av D-markens depreciering gentemotdollarn. Om bytesbalans försämras som väntat tordedollarn försvagas och D-marken stärkas. Förbättras vidare bytesbalansen i Förbundsrepublikenkan dessa två faktorer sammantaget bana vägen för en viss sänkning avräntenivån i . Därmed skulle den depressiva effekten av det högaamerikanska ränteläget motverkas. Det är vidare osäkert vad som händer med pris- ochkostnadsutvecklingen om den förutsedda, mer markerade konjunkturuppgången iOECD-området förverkligas . Den restriktiva politik sombedrivits i många länder har nått vissa, om än blygsamma, resultat vad gällerinflationsdämp-ningen. Detta har dock, i varje fall kortsiktigt, skett tillpriset av en svag produktionsutveckling och ökande arbetslöshet. Löneökningarnahar hållits tillbaka efter den senaste oljeprischocken 1979 och vinsterna harinte fallit mer än vad som är normalt under en konjunkturnedgång. Det finnsdock en risk att lönekraven stiger mer ån vad produktivitetstillväxten tillåternär aktiviteten kommer igång ordentligt. Mot bakgrund av den svaga investeringsutvecklingsom noterats är det vidare risk att man i många länder alltförsnabbt når kapacitetstaket med åtföljande tendenser till löneglidning och kravpå kompensation för denna från grupper utanför industrisektorn. Därmed ökasriskerna för en uppåtgående löne- och prisspiral. Detta kan få till effekt attfinans- och penningpolitiken stramas åt och att återhämtningen därför kommer avsig. Med hänsyn till den internationellautvecklingens avgörande betydelse för vår ekonomi kan det vara skäl att någotberöra den allra senaste utvecklingen i några viktiga länder sedanfinansplanens bedömning presenterades. Av stor betydelse för den allmännaekonomiska utvecklingen är utvecklingen i . De tendenser tilluppgång i den amerikanska konjunkturen som fanns brötstill följd av den ytterst strama penningpolitiken. Räntan nådde sin högsta höjdunder efterkrigstiden vilket påverkade inte bara den amerikanska ekonomin utanledde till effekter på räntenivån och konjunkturutvecklingen runtom i världen.Samtidigt steg dollarn kraftigt i förhållande till andra valutor. Förentastaterna befinner sig nu i en ganska djup recession. I det budgetförslag som president nyligenpresenterat för kongressen bedöms underskottet i den federala budgeten kommaatt ligga på en hög nivå, , även och årenframöver, trots fortsatta mycket omfattande nedskärningar i utgiftsprogrammen.Bl. a. som följd härav förutskickas en fortsatt stram penningpolitik.Administrationen förutser en återgång till hög tillväxttakt i denamerikanska ekonomin redan från mitten av innevarande år. Tillväxten skulledärefter ligga på en nivå av i medeltal . tillväxt har aldrig tidigarenoterats i . Den investeringsnedgång som följt i spåren av denhöga räntan, inte minst för bostadsbyggandet, liksom det krisartade läge sombilindustrin oeh andra sektorer av ekonomin råkat in i, är knappast så lättövervunnen om den strama penningpolitiken består. Sammanfattningsvis bör mannog räkna med att konjunkturen vänder uppåt senare än vad administrationenförutser och att uppgången blir mindre kraftfull när den väl kommer. presenterade regeringen iFörbundsrepubliken sin ekonomiska årsrapport. Av nedanstående tablåframgår prognosen jämfört med den bedömning som OECD-sekretariatetpresenterade i sin senaste bedömning, Economic Outlook nr 30. I finansplanenförutsätts också tillväxten i uppgå till den av OECDförutsedda 1 1/. BNP, volymförändring % 1 1/4 8 1/2 3 1/2 Bytesbalans, miljarder D-mark 4 1/4 Arbetslöshet, % av arbetskraften Arbetslösheten ökade markant iFörbundsrepubliken under loppet av 1981. I syfte att dämpa denna ökning laderegeringen fram ett särskilt sysselsättningsprogram i samband med att denekonomiska bedömningen presenterades. Programmet som omfattar ca 7miljarder D-mark fördelade har följande huvudinslag: ettinvesteringsbidrag på för nyinvesteringar över en viss nivå, främjande avprivata och offentliga investeringar genom utökade möjligheter till statligalån, ändrade regler för hyressättning i syfte att höja hyrorna snabbare ochdärmed öka incitamenten för att bygga fler bostäder samt åtgärder för att skapafler yrkesutbildningsplatser. Finansieringen av paketet är ännu inte bestämd. Regeringenhar föreslagit en höjning av mervärdeskatten från den 1 juli1983. Denna skattehöjning kan få en kontraktiv effekt som motverkar åtgärdernasstimulanseffekt. Sysselsättningspaketet torde bl. a. därför endast få marginellbetydelse för den ekonomiska utvecklingen. Den interna efterfrågan kominerlikväl att utvecklas mycket svagt. Återhämtningen i den tyska ekonomin kommerfrån exporttillväxten. Denna förutses bli god till följd av en gynnsamkostnadsutveckling. förutser att de tyska företagen kommeratt göra avsevärda marknadsandelsvinster . Som framhållits ovan ärdet av central betydelse att FiU1981/82:20 17 Detta förbättrar möjligheterna fören mer expansiv politik till nytta också för i övrigt. lades den ekonomiskapolitiken i om i markant expansiv riktning. Den nya regeringen harvidtagit eller aviserat ett flertal åtgärder i syfte att stimulera den ekonomiskaaktiviteten och reducera arbetslösheten. Denna uppgår f. n. till avarbetskraften. De statliga utgifterna har ökats kraftigt ochbudgetunderskottet väntas nu öka från 1981 till drygt 95miljarder francs 1982. Budgetunderskottet mätt som andel av BNP skulle därmedsfiga från fill . förutser enBNP-tillväxt i på 2 1/. Den privata konsumtionen väntas öka mednästan och den offentliga konsumtionen med 3 1/. Export och import väntasöka lika snabbt eller i volym. Det är ännu för tidigt att ha någon mer bestämduppfattning om vad omläggningen av den ekonomiska politiken i får föreffekter . Arbetslösheten stiger alltjämt. Prisstegringarna är mycketsnabba, i årstakt , och spår bara en smärre dämpningunder loppet av 1982. En dylik prisutveckling kan medföra att konkurrenslägetförsämras med åtföljande lägre exporttillväxt. Med en så pass kraftigkonsumtionstillväxt kan vidare importökningen bli större än beräknat.Sammantaget kan det medföra att externa position försämras så mycketatt spänningarna blir allt större inom EMS och mot dollarn. Enligt den senaste EG-barometern visade denkonjunkturindikator som väger samman produktionsförväntningar ochlagersituation en viss uppåtrik-tad tendens. Den ekonomiska aktiviteten är dockalltjämt svag i många länder. En ljusglimt år att kostnadsläget iindustrisektorn i EG-området fortsätter att förbättras. Den internationella utveckling som kunnat observeras sedanregeringen presenterade finansplanen ger enligt utskottetinte underlag för någon siffermässig revidering av prognoserna i denna. Allmäntär dock utsikterna mörkare jämfört med läget . Det är framförallt det fortsatt höga ränteläget i med dess depressivaspridningseffekter till som inger oro. 2 1981/82. FiU 1981/82:20 I tabell 1 och 2 sammanfattas regeringens bedömningav den ekonomiska utvecklingen i . -0,8 Import av varor och tjänster -6,5 -2,1 -6,1 -4,4 -8,2 -3,7 -9,0 -5,0 Statliga myndigheter och affärsverk -1,5 -2,8 -5,9 -7,0 -9,6 -1,3 -1,8 -1,4 -2,2 -2,8 -1,0 Export av varor och tjänster -0,1 -2,1 ' Lageromslag i procent av föregående års BNP. Milj. kr.,löpande priser Övriga tjänster, netto Bytesbalans för varor och tjänster Bytesbalans för varor, tjänster FiU1981/82:20 19 Sedan finansplanen publicerades harstatistik för utrikeshandeln avseende och därmed för hela fjolåretoffentliggjorts. Importen blev betydligt högre än vad man beräknatoch handelsbalansen visade ett underskott om 700 milj. kr. a.var oljeimporten ovanligt stor till följd av den kalla vintern och behovet avlagerpåfyllning. Andra faktorer som kan förklara det relativt storaunderskottet är devalveringen av kronan som, precissom förutsett, slår igenom i form av dyrare import. Uppskrivningen av D-markenoch den holländska florinen torde också ha fördyrat importen. Sammantaget visar de preliminära utfallssiffrorna ett underskott i handelsbalansen om närmare 2 miljarder kronoristället för i finansplan preliminärt kalkylerade 400 milj. kr. Med i övrigtoförändrade förutsättningar blir därmed också utfallet för bytesbalansen ca 1,5miljarder kronor sämre än vad som anges i tabell 2. Bedömningen av hur exporten utvecklas är avavgörande betydelse för den svenska ekonomin framöver. I partimotionerna frånsocialdemokraterna och har man satt frågetecken för den gynnsammaexportbedömning som regeringen gjort. Utskottet vill därför något utförligarediskutera denna fråga. Utfalletför exporten 1981 tyder på en volymökning på inemot mellan 1980 och 1981, dvs. något båttre ån vadsom anges i tabell 1. Däremot blev exportvärdet något lägre än vad somprognoserats då exportprisökningen blev långsammare än vad som antagits. Mellantredje och fjärde kvartalet ökade exporten med ivolym. Skulle vi ligga kvar på den nivån ger det rent mekaniskten exporttillväxt på , mätt mellan genomsnitten för helåren 1981 och 1982. Vad gäller exportprognosen är två faktorercentrala, dels hur marknaden växer, dels hur de svenska företagen sätter sinapriser på exportvaror. Av tabell 3 framgår det samband som finns mellanutvecklingen av våra relativa exportpriser och utvecklingen av våramarknadsandelar. Devalveringen 1977 möjligjorde sålunda en sänkning av desvenska företagens priser jämfört med konkurrenternas såväl 1977 som 1978.Detta i sin tur medförde att vi vann andelar på exportmarknaderna, vilketsammantaget med den spontana marknadstillväxten gav en god exportutvecklingbåda dessa år. föriorade vi å andra sidan marknadsandelartill följd av att prishöjningarna på svenska exportvaror var större än vårakonkurrentländers. export av bearbetade varor (exkl. fartyg) till OECD-området 1975-1982 -1,5 -7,5 -1,5 -3,5 Pris, Skr. Källo: Preliminär nationalbudget 1982 bedöms i den preliminäranationalbudgeten och i finansplanen marknadstillväxten i kombination medandelsvinster till följd av sänkta relativa priser kunna leda till enexportökning om för bearbetade varor. Vad gäller marknadsbedömningen har utskottet ovandiskuterat de internationella konjunkturutsikterna. Som framgått häravföreligger risk att marknadstillväxten kan bli något långsammare än vad somantagits i finansplanen. En indikation på att så kan vara fallet ärkonjunkturinstitutets industribarometer . Enligt denna tycksexportorderutfallet ha blivit något bättre än vadföretagen räknade med före devalveringen. Attexportorderingången förbättrades bekräftas ocksåav den kvantitativa statistiken, som visar en volymmässig ökning jämfört medtredje kvartalet på . Förväntningarna inför det första kvartalet 1982förefaller dock vara dämpade. av företagen tror på en ökning avexportorderingången medan förutser oförändrad ordertillströmningjämfört med fjärde kvartalet . När det gäller vår andel av den totala exportentill OECD-området är den som framgår av tabell 3 i hög grad avhängig avutvecklingen av våra relativa exportpriser. De marknadsandelsvinster somförväntas kan till stor del återföras på devalveringen av kronan.Merparten av devalveringseffekten väntas falla på 1982. I den socialdemokratiska partimotionen ifrågasätts såvälde svenska företagens benägenhet att utnyttja de möjligheter devalveringenskapat till att sänka sina relativpriser som deras förmåga att snabbt återtamarknadsandelar. Enligt utskottets uppfattning finns det flera argument somtalar för att man bör se relativt optimistiskt på dessa möjligheter. För detförsta förutses företagens lönekostnader per producerad enhet öka i långsammaretakt i än i våra viktigaste konkurrentländer . Uttryckt inationella valutor väntas ökningen i lönekostnaden per producerad enhet förkonkurrentländernas exportindustri uppgå till medan ökningen i FiU1981/82:20 21 förutses stanna vid . För det andra väntasvinstläget i industrin utveckla sig så pass gynnsamt att det bör finnasmöjligheter till både relativprissånkningar och nödvändiga förbättringar avmarginalerna. För det tredje torde efterfrågan på hemmamarknaden utveckla sigså svagt att företagen helt enkelt tvingas till ökade exportansträngningar. Fördet fjärde ger erfarenheterna av devalvering och derelativprissänkningar som följde i dess spår vid handen att företagen kanåtervinna marknadsandelar snabbt. Det bör observeras att i de kalkyler somkonjunkturinstitutet redovisar i den preliminära nationalbudgeten har inteantagits någon nämnvärd relativprissänkning för råvaror eller för de merstapelbetonade produkterna inom gruppen bearbetade varor, såsom stål- oehpappersvaror. I dessa branscher antas större delen av devalveringsutrymmetkomma att användas till förbättring av vinstmarginalerna. Utskottets slutsats av ovanstående resonemang är attfinansplanens exportprognos i den de! som gäller möjligheterna tillrelafivprissänkningar och företagens prisbeteende är väl underbyggd. Skulleemellertid inte exportmarknaden spontant nå den tillväxt som antagits iprognosen blir trycket på de svenska företagen än hårdare att försöka vinnamarknadsandelar. Detta kräver större relativprissänkningar än vad som antagitsi prognosen. I ett sådant läge kommer det att ställas mycket stora krav på endämpad pris- och kostnadsutveckling här hemma. Enligt utskottets uppfattningfinns det emellertid ingen annan väg att gå. Skall vi kunna hävda välfärd ochsysselsättning måste vi prioritera den konkurrensutsatta sektorn. Vi har medhänsyn till de stora underskotten i bytesbalans och statsbudget ingen möjlighetatt kompensera ett bortfall i exportefterfrågan med inhemsk expansion. Den öppna arbetslösheten steg till avarbetskraften, vilket är tal som man måste gå nllbaka till lågkonjunkturen1971/72 för att finna en motsvarighet till. uppgick antaletarbetslösa till 153 000 personer, motsvarande av arbetskraften. Det ärdet högsta tal som någonsin noterats i arbetskraftsundersökningarna men det börobserveras att korrigerat för normala säsongvariationer sjönk arbetslöshetenändock något mellan och januari . i ett internationelltperspektiv ligger emellertid arbetslösheten i vårt land fortfarande långt undergenomsnittet för . Det försämrade arbetsmarknadsläget förutsågs redan undervåren 1981. I kompletteringspropositionen 1981 anvisades därför ytterligare endryg miljard kronor till arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Med hänsyn till detförsämrade läget på arbetsmarknaden har de sysselsättningspolitiska åtgärdernasuccessivt förstärkts. Regeringen har genom skilda beslut ochnovember 1981 med anlitande av finansfullmakten anvisat 860 milj. kr. FiU1981/82:20 22 för arbetsmarknadspolitiska åtgärder under innevarandebudgetår. Av detta sistnämnda belopp avser 400 milj. kr. medel för s. k.arbetspraktik för ungdomar som genomgått yrkesintroduktion.Regeringen har vidare med hänsyn till sysselsåttningsminskningen inombyggsektorn tidigarelagt offentliga investeringar för sammanlagt ca 640 milj.kr. Dessutom har på regeringens förslag beslutat omstimulansåtgärder inom bostadssektorn. Efterfrågeläget på arbetsmarknaden är f. n. mycket svagt.I januari i år fanns det 16 700 kvarstående lediga platser registrerade vid arbetsförmedlingarna.Det var nästan 16 000 färre än men fler än idecember 1981. Antalet personer som varslades om personalinskränkningarlåg på en hög nivå . september1981 -varslades närmare 58 000 personer, varav två tredjedelarberördes av uppsägning eller permittering. Enligt senaste rapport väntasunder större delen av året en mycket låg efterfrågan på arbetskraft inomsamtliga sektorer av ekonomin. Antalet sysselsatta väntas fortsätta att minskaunder , främst inom industrin men också inom byggnadsverksamhet,handel och samfärdsel. Nedgången i den totala industrisysselsåttningen kanväntas upphöra , förutsatt att exporten kommer igångsom väntat.