bet · G501SkU8 · 1981-12-31 00:00:00 — omvissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1981/82:30 bil. 4 i vissadelar) Regeringen (budgetdepartementet) föreslår iproposition 1981/82:30 bilaga 4 att antar vid propositionen fogadeförslag fill 1. lag om ändring ilagen (1968:430) om mervärdeskatt, 2. lag om särskiltinvesteringsavdrag vid redovisningen av mervärdeskatt, 3. lag om ändring i lagen(1980:953) om särskilt investeringsavdrag för inventarieanskaffning, 4. lag om ändring i lagen(1980:954) om särskilt investeringsavdrag för byggnadsarbeten m. m., 5. lag om ändring i lagen(1980:456) om insättning på tillfälligt vinstkonto, 6. lag om ändring iskogskontolagen (1954:142), 7. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370), 8. lag om ändring i lagen(1947:576) om stafiig inkomstskatt, 9. lag om ändring i lagen (1947;577) om statlig förmögenhetsskatt, 10. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 11. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 12. lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskatt, 13. lag om ändring i lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall, 14. lag om ändring i lagen (1980:1047) om skattereduktion för aktieutdelning. I propositionen redovisas bakgrunden fillnedskrivningen av den svenska kronan och till de förslag om andraekonomisk-polifiska åtgärder som regeringen presenterade i år.Effekterna av dessa åtgärder redovisas jämte en bedömning av deinternafionella och inhemska konjunkturutsikterna . Avde åtgärder som presenterades vid den nämnda tidpunkten framläggs nu förslagbl. a. om en sänkning av mervärdeskatten. Vidare föreslås en tidigareläggningav besparingar inom ett flertal departements verksamhetsområden.Helårseffekten av de nu framlagda besparingsförslagen uppgår fill ca 4miljarder kronor. Påskatteområdet tas i övrigt upp investeringsfrämjande åtgärder, bl. a. enanknytning av stimulanserna fill mervärdeskatteredovisningen samt vissa merallmänna inkomstskattefrågor. 1 1981/82. SkU 1981/82:8 2 Även andra åtgärder för att sfimulera näringslivetföreslås. Slutligen redovisas vissa åtgärder som faller inom regeringenskompetensområde. Deföreslagna investeringsstimulanserna vid beskattningen kommer utskottet attbehandla . Lagförslagen under 24 ovan tas således inte upp idetta betänkande. Detunder 13 ovan angivna lagförslaget kommer att behandlas i samband medproposition 10. Detsamma gäller beträffande det under 7 ovan angivna förslagetsåvitt avser 53 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370). Denu aktuella lagförslagen har - med de ändringar som föranletts av det anförda -följande lydelse. Lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt Härigenom föreskrivs att 13 och 59§§ lagen (1968:430) om mervärdeskatt' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 §- Skatten utgår med nitton procent Skatten utgår med se.xton och två tredjedels procent av beskattnings- 59 §' Mervärdeskatt utgår med nitton Mervärdeskatt utgår med sexton För och två tredjedels procent av be- monteringsfärdigt hus utgår dock skattningsvärdet. För monterings skatten med elva och fyra tiondels färdigt hus utgår dock skatten med procent av beskattningsvärdet. tio procentav beskattningsvärdet. Beskattningsvärdet är lika medvarans värde, beräknat enligt 6 § tullförordningen (1973:979), med tillägg avtull samt annan statlig avgift eller skatt, mervärdeskatten inbegripen. Vid bestämmande av beskattningsvärdet i fall som avses i13 § tullförordningen iakttages att, om varan reparerats i utlandet, beskattningsvärdet är lika med detbelopp som betingats för reparationen med tillägg som i andra stycket sägs, bearbetats på annat sätt eller tillverkats av svenskteller i förtullat material, avdrag får medges för vad som i annanordning belagts med mervärdeskatt, tillverkats med utnyttjande av svenskt konstruktionsarbeteeller annan hknande svensk prestation, avdrag får medges för värdet av sådantarbete eller sådan prestation. Denna lag träder i kraft den . ' Lagen omtryckt 1979: 304. Senaste lydelse av lagens mbrik 1974; 885. Senastelydelse 1980:676. ' Senaste lydelse 1980:676. SkU 1981/82:8 Lagom ändring i lagen (1980:456) om insättning på tillfälligt vinstkonto Härigenom föreskrivs att 1-5 och 7 §§ lagen(1980:456) om insättning på tillfälligt vinstkonto skall ha nedan angivnalydelse. Svensktaktiebolag, svensk eko- Svenskt aktiebolag, svensk eko- nomisk förening ochsvensk spar- nomisk förening och svensk spar bank skall, om företagets huvud- bank skall, om företagets huvud sakliga verksamhet avser jordbruk, sakliga verksamhet avser jordbruk, skogsbruk eller rörelse, sätta in me- skogsbruk eller rörelse, sätta in me del på ett räntelöst konto i riksban- del på ett räntelöst konto i riksban ken (vinstkonto) enligt bestämmel- ken (vinstkonto) enligt bestämmel serna i denna lag. serna i denna lag. som avses i lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel behöver dock inte göra sådan insättning. Regeringen får, om det finns särskilda skäl, medgebefrielse helt eller delvis från skyldigheten att sätta in medel på vinstkonto. Företag,som avses i första stycket och som sätter in medel på vinstkonto, har rätttill avdrag enligt bestämmelserna i 4 § för det belopp som i räkenskaperna haravsatts till en särskild fond (vinstfond). Insättning på vinstkonto skall gö- Insättningpå vinstkonto skall gö ras med ett belopp som motsvarar ras med ett belopp som motsvarar av företagets justerade av företagets justerade årsvinst under det beskattningsår årsvinst under de beskattningsår för vilket taxering i första instans för vilka taxering i första instans sker eller - om företaget på sker eller - om grund av förlängning av räken- företaget på grund av förlängning skapsåret inte skall taxeras detta år av räkenskapsåret inte skall taxeras . Understiger den justera- ett av dessa år - itärmast följande de årsvinsten behö- år. Understiger den justerade års- ver insättning på vinstkonto inte vinsten behöver in- göras. sättning på vinstkonto inte göras. Med justerad årsvinst avses årsvinsten enligtfastställd balansräkning sedan årsvinsten, i den mån den påverkats av nedanangivna poster, a) ökats med erlagda ellerberäknade allmänna svenska skatter, b) ökats med belopp som haravsatts till allmän investeringsfond enligt lagen (1979:609) om allmäninvesteringsfond och annan liknande fond, c) ökats med belopp som hardonerats till allmännyttigt eller därmed jämförligt ändamål, d) minskats medrestituerade allmänna svenska skatter, e) minskatsmed belopp som enligt 6 § lagen om allmän investeringsfond har återförts från lagerinvesteringskonto jämte tillägg på sådant belopp. SkU 1981/82:8 5 f) justerats med belopp som har föranlett ändringav årsvinsten på grund av överföring av allmän investeringsfond och annan liknande fond, samt g) ökatsmed belopp som har tagits i anspråk för av- eller nedskrivningar eller koncernbidrag utöver vad som kan godtas vid inkomsttaxeringen. Omfattarbeskattningsåret än skall den justeradeårsvinsten jämkas med hänsyn till detta. Skall företaget taxeras för tvåbeskattningsår skall årsvinsten för de båda beskattningsåren läggas samman,varefter vinsten jämkas med hänsyn till de båda beskattningsårens sammanlagdalängd. Harföretaget vidtagit några åtgärder som kan antas ha tillkommit i syfte att helteller delvis undgå skyldighet att sätta in medel pä vinstkonto skall vidbestämmande av underlaget för insättningsskyldigheten bortses från sådanaåtgärder. Inbetalning till vinstkonto skall ha kommit ettriksbankskontor till hända senast den dag, då företaget enligt 34 § 1 eller 2mom. taxeringslagen (1956:623) skall ha avlämnat allmän självdeklaration förbeskattningsåret. Inbetalningsom har gjorts senaie än i första stycket sägs men undertaxeringsåret skall också godtas. I dessa fall skall företaget betala en särskildavgift till statsverket. Avgiften är en procent av det för sent inbetaladebeloppet för den kalendermånad då beloppet rätteligen senast skulle ha betalatsin och därefter en procent av beloppet för varje påböljad kalendermånad filldess inbetalning sker. Densärskilda avgiften skall betalas inom den tid som bestämmer.Betalas inte avgiften inom föreskriven tid utgår restavgift enligt 58 § 1 mom.första stycket uppbördslagen (1953; 272) på avgiftsbeloppet. Den särskildaavgiften och restavgiften får drivas in i samma ordning som gäller förindrivning av skatt enligt uppbördslagen. Avgifterna är inteavdragsgilla vid inkomsttaxeringen. Skall företaget inte taxeras år Skallföretaget inte taxeras är företaget skyldigt att göra 1981 ?//er/9Si är företaget skyldigt en preliminär inbetalning till riks- att göra en preliminär inbetalning banken med belopp som motsvarar till med belopp som av den justerade års- motsvarar av den juste vinsten eller i förekommande fall rade årsvinsten eller - i förekom- den jämkade årsvinsten, beräk- mande fall - den jämkade årsvins- nad enligt 2 §, som hänför sig till ten, beräknad enligt 2 §, som ban det eller de beskattningsår för vil- för sig till det eller de beskattnings- ket taxering sker . Inbetal- år för vilket taxering sker ningen skall ha kommit ett riks- respektive 1982. Inbetalningen skall bankskontor till hända senast den ha kommit ett riksbankskontor till . , vid banda re- avlämnandet av sin allmänna själv- spektive . Finner fö- deklaration till taxering, retaget, vid avlämnandet av sin all- att ett större belopp skall betalas in manna självdeklaration till 1982 re- till vinstkonto än vad som prelimi- spektive taxering, att ett närt har betalats in, skall företaget större belopp skall betalas in till betala in vad som fattas senast den vinstkonto än vad som preliminärt dag, då företaget enligt 34 § I eller 2 har betalats in, skall företaget beta mom, taxeringslagen skall ha av- la in vad som fattas senast den dag. lämnat sin deklarafion. Bestämmelserna i andra-Qärde styckena gäller även företag som avses i detta stycke. då företaget enligt 34 § I eller 2 mom. taxeringslagenskall ha avlämnat sin deklaration. Bestämmelserna i andra-fjärde styckena gälleräven företag som avses i detta stycke. skall lämna bevis tillföretaget om inbetalning till vinstkonto. skall till ochlänsstyrelsen översända uppgifter angående de för beskattningsåret gjordainbetalningarna fill vinstkonto under taxeringsåret eller, ombelopp har betalats in , därefter. Vid beräkning av nettointäkt av jordbruksfasfighet ellerav rörelse enligt kommunalskattelagen (1928: 370) och lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt har företag, som avses i 1 §, rätt till avdrag för beloppsom i räkenskaperna har avsatts till vinstfond. Avdrag medges inte med högrebelopp än vad företaget i enlighet med bestämmelserna i 2 § - senast den 15oktober under taxeringsåret har betalat in till vinstkonto. Avdraget får görasvid ta.xering eller - om företaget på grund av förlängning avräkenskapsåret inte skall taxeras detta år - vid taxering. Ett företag kan inte fä avdrag förförvärvskälla. Vid beräkning av nettointäkt av jordbruksfasfighet ellerav rörelse enligt kommunalskattelagen (1928: 370) och lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt har företag, som avses i 1 §, rätt till avdrag för beloppsom i räkenskaperna har avsatts till vinstfond. Avdrag medges inte med högrebelopp än vad företaget - i enlighet med bestämmelserna i 2 § - senast den 15oktober under taxeringsåret har betalat in till vinstkonto. Avdraget får görasvid taxeringen det år då insättningen senast skall ha skett eller omföretaget på grund av förlängning av räkenskapsåret inte skall taxeras nämndaår vid påföljande års taxering. avsättning till vinstfond i mer än en Om ett företag, som enligt bestämmelserna i denna lag ärskyldigt att betala in medel till vinstkonto, inte har gjort detta senast den15 oktober under taxeringsåret skall som skattepliktig intäkt i denförvärvskälla, som avses i 4 § andra stycket, tas upp ett särskilt till-lägg somsvarar mot det belopp som sålunda inte har betalats in till . Om ett företag, som enligt bestämmelserna i denna lag ärskyldigt att betala in medel till vinstkonto, inte har gjort detta senast den15 oktober under taxeringsåret skall som skattepHktig intäkt i denförvärvskälla, där avsättningen har gjorts, tas upp ett särskilt tillägg somsvarar mot det belopp som sålunda inte har betalats in till . Senaste Ivdelse 1981:303. SkU1981/82:8 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Vinstfond får tas i anspråk förföljande ändamål, nämligen för a) kostnader förreparafions- och andra underhållsarbeten på här i riket belägen byggnad, sominte utgör lagertillgång eller är avsedd att användas som bostad, och föravskrivning av ny-, fill- eller ombyggnad av sådan byggnad, b) avskrivning avinventarier som, om de inte utgör transportmedel i internationell trafik, äravsedda att användas i här i riket bedriven verksamhet, samt ombyggnad avfartyg eller luftfartyg och kostnader för repa-rafion av fartyg ellerluftfartyg, c) kostnader förfrämjande av skogsbruk eller underhåll av markanläggning här i riket och föravskrivning av sådan del av anskaffningsvärdet av markanläggning som får drasav genom åriiga värdeminskningsavdrag, d) kostnader för undersökningsarbete, förberedande arbeteeller till redningsarbete i gruva, stenbrott eller annan liknande fyndighet här i riket, e) kostnader för tekniskt och naturvetenskapligtforsknings- och ut vecklingsarbete samt kostnader för utbildning av arbetstagare hos företa get, f) kostnader för att främja avsättningen utomlands avvaror som tillver kas häri riket. Belopp, som har avsatts till vinstfond, får tas i anspråkendast för arbete som utförs, inventarier som levereras och i övrigt kostnadersom hänför sig fill tid efter bokslutsdagen. Ianspråktagande av vinstfond för ändamål som anges iförsta stycket e) får göras endast av företag som bedriver industrielltillverkning. Ianspråktagande enligt första stycket e) och O får göras endastefter medgivande av regeringen. Ianspråktagande av vinstfond får inte avse begagnadeinventarier. I fråga om inventarier som företaget har anskaffat frännäringsidkare med vilken företaget är förbundet i väsentlig ekonomiskintressegemenskap får fonden tas i anspråk endast om inventarierna hartillverkats under beskattningsåret. Om vinstfond enligt beslut enligt 6 § får tas i anspråkför arbete som avses i första stycket a) eller c), får företaget, såvidaarbetet hänför sig till flera beskattningsår och avdrag pä grund av arbetetinte redan har skett, ta fonden i anspråk för avskrivningav fillgångarna eller för täckande av kostnaderna med högst ett belopp somsvarar mot uppkomna kostnader under de ifrågavarande åren. Vad nu sagts gällerockså i fråga om ny- eller ombyggnad av fartyg eller luftfartyg eller i frågaom tillgångar som avses i punkt 3 tredje stycket och punkt 4 tredje stycket avanvisningarna till 22 § samt i punkt 7 andra och tredje styckena och punkt 16tredje och fjärde styckena av anvisningarna till 29 § kommunalskattelagen(1928:370). Med byggnader, inventarier och Med byggnader, inventarier och markanläggningar förstås vid till- markanläggningarförstås vid till- lämpning av första stycket tillgång- lämpningav första stycket tillgäng- ar som vid inkomsttaxeringen be- ar som vidinkomsttaxeringen be handlas enligt de bestämmelser handlasenligt de bestämmelser som gäller för byggnader, maskiner somgäller för byggnader, maskiner och andra för stadigvarande bruk och andraför stadigvarande bruk avsedda inventarier respektive avsedda inventarier respektive SkU 1981/82:8 markanläggningar.Som inventarier anses dock inte tillgångar som avses i punkt 5 av anvisningarnafill 29 § kommunalskattelagen. markanläggningar.Som inventarier anses dock inte tillgångar som avses i punkt 6 av anvisningarnatill 29 § kommunalskattelagen. Denna lag träder i kraft efter den dagdå lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. Dennya bestämmelsen i 1 § tillämpas inte i fråga om insättningsskyldighet somhänför sig fill årsvinst under det beskattningsår för vilket taxering i förstainstans sker eller - om företaget på grund av förlängning avräkenskapsåret inte skall taxeras detta år - . Befrielse,som före ikraftträdandet har meddelats med stöd av I § andra stycket, gällerendast insättningsskyldighet som hänför sig till årsvinst som avses iföregående stycke. Lag om ändring i skogskontolagen (1954:142) Härigenom föreskrivs att 2 § skogskontolagen (1954:142)'skall ha nedan angivna lydelse. Beträffande viss förvärvskälla får uppskovet för ett ochsamma beskattningsår, om annat ej följer av andra och tredje styckena, avsehögst ett belopp motsvarande summan av a) sextio procentav den pä beskattningsåret belöpande köpeskillingen för skog, som haravyttrats genom upplåtelse av avverkningsrätt, b) fyrtio procentav den på beskattningsåret belöpande köpeskillingen för avyttrade skogsproduktersamt c) fy'rtio procentav saluvärdet av skogsprodukter, som under beskattningsåret har tagits ut förförädling i egen rörelse. Medför stormfällning, brand, insektsangrepp eller Uknandehändelse att en betydande del avförvärvs-källans skog bör avverkas tidigare änvad som annars skidle ha varit fallet, får skattskyldig, om och i den mån hanmed intyg från i länet eller på annat sätt visar attintäkt hänför sig till avverkning som har sagts, uppskov med högst ettbelopp motsvarande summan av a) av den på beskattningsåret belöpandeköpeskillingen för skog, som har avyttrats genom upplåtelse av avverkningsrätt, Beträffande viss förvärvskälla får uppskovet för ett ochsamma beskattningsår avse högst ett belopp motsvarande summan av /) den på beskattningsåret belöpandeköpeskillingen för skog, som har avyttrats genom upplåtelse av avverkningsrätt, 2) sjuttiofemprocent av den på beskattningsåret belöpande köpeskillingen för avyttradeskogsprodukter samt 3) sjuttiofemprocent av saluvärdet av skogsprodukter, som under beskattningsåret har tagitsut för förädling i egen rörelse. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1975: 263. - Senastelydelse 1979:501. b) femtioprocent av den på beskattningsåret belöpande köpeskillingen för avyttradeskogsprodukter samt c) femtioprocent av saluvärdet av skogsprodukter, som under beskattningsåret har tagitsut för förädling i egen rörelse. Uppskov med belopp som anges i andra stycket medges ocksåifråga om sådan ersättning för skog eller skogsprodukter som avses i punkt 4tredje stycket av anvisningarna till 35 § kommunalskattelagen (1928: 370). Vid tillämpningen av första-tredje stycketta avses medköpeskilling även försäkringsersättning för skog och skogsprodukter. Uppskov medges inte med så stort belopp att underskott iförvärvskällan uppkommer vid beräkning av nettointäkt enligtkommunalskattelagen. Har i förvärvskällan redovisats utdelning frånsamfällighet, som avses i 53 § I mom. första stycket f) kommunalskattelagen,medges uppskov för den del av utdelningen som härrör från intäkt av skogsbruk isamfällighe-ten under det beskattningsår som utdelningen hänför sig fill påsamma sätt som om denna del utgjort intäkt av skogsbruk, som den skattskyldigedrivit själv. Vid tillämpningen av första stycket avses med köpeskilling även försäkringsersättning för skog och skogsprodukter. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1982 och tillämpas första gången vid taxering. Vid 1982 årstaxering får dock uppskovet enligt 2 § första stycket avse högst ett beloppmotsvarande summan av 1. åttio procentav den på beskattningsåret belöpande köpeskilhngen för skog, som har avyttratsgenom upplåtelse av avverkningsrätt, 2. sextio procentav den på beskattningsåret belöpande köpeskillingen för avyttradeskogsprodukter samt 3. sextio procentav saluvärdet av skogsprodukter, som under beskattningsåret har tagits ut förförädling i egen rörelse. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att 47a §, 48§ 2 och 3 mom., 52 § 1 mom., punkt 5 av anvisningarna till 33 § samt punkterna1 och 2 av anvisningarna till 50 § kommunalskattelagen (1928; 370) skall hanedan angivna lydelse, angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 47a§' Sammanlagda beloppet av deninkomst från en eller flera förvärvskällor, vilken är skattepliktig i enkommun, med avdrag i förekommande fall som avses i 46 och 46 a §§, samt av i 47§ omförmält garantibelopp utgör skattskyldigs inom kommunen taxerade inkomst. Den taxerade inkomsten skall angivas i jämna tiotal kronor, så att överskjutande belopp, som icke uppgår till fullt tiotal kronor, bortfaller. Den taxerade inkomsten avrundasnedåt, för skattskyldig som avses i 10 § I mom. lagen (1947:576) om statliginkomstskatt till helt hundratal kronor och för annan skattskyldig till helt tiotalkronor. 2 mom. Skattskyldig fysisk person, som varit här i riketbosatt under hela beskattningsåret, äger att å den i hemortskommunen taxeradeinkomsten åtnjuta kommunalt grundavdrag med . Har skattskyldig under beskattningsåret uppburit löneller annan gottgörelse som utgör skattepliktig inkomst enligt lagen (1958:295)om sjömansskatt skall grundavdraget minskas med för varje period för vilken den skattskyldige uppburit beskattningsbar inkomstenligt nämnda lag samt enligt 1 § 2 mom. lagen skattepliktig dagpenning. 3 mom.' Skattskyldig fysisk person,som varit här i riket bosatt endast under en del av beskattningsåret, äger i hemortskom- 2 mom. Skattskyldig fysisk per son, som varit här i riket bosatt un der hela beskattningsåret, äger att å den i hemortskommunen taxerade inkomsten åtnjuta kommunalt grundavdrag med . Har skattskyldig under beskattningsåret uppburit löneller annan gottgörelse som utgör skattepliktig inkomst enligt lagen (1958:295) om sjömansskatt skall grundavdraget minskas med för vaijeperiod för vilken den skattskyldige uppburit beskattningsbarinkomst enligt nämnda lag samt enligt 1 § 2 mom. lagen skattepliktig dagpenning.Det sålunda beräknade grundavdraget avrundas uppåt till helt hundratal kronor. 3 mom. Skattskyldig fysisk per son, som varit här i riket bosatt en dast under en del av beskattnings året, äger i hemortskommunen åt- ' Senaste lydelse 1960:64. Senaste lydelse 1979: 1157. 'Senaste lydelse 1979:1157. munen åtnjuta kommunaU grundavdrag med förvaije kalendermånad eller del därav, varunder han varit här i riket bosatt.Härvid gäller bestämmelserna i 2 mom. andra stycket. njuta kommunalt grundavdrag med för varjekalendermånad eller del därav, varunder han varit här i riket bosatt. Härvidgäller bestämmelserna i 2 mom. andra stycket. Det sålunda beräknadegrundavdraget avrundas uppåt till helt hundratal kronor. / mom.* Äkta makar, som underbeskattningsåret levt tillsammans, taxeras en var för sin inkomst. Har vid dylik taxering avdrag, som i 46 § 1 och 2 mom.medgives, helt eller delvis ej kunnat utnyttjas å den ena makens skattepliktigainkomst, må bristen avräknas å den andra makens inkomst i samma kommun.Kvarstående brist, dock högst belopp motsvarande avdrag enligt 46 § 2 mom., må,med tillämpning i förekommande fall av bestämmelserna i punkt 4 avanvisningarna till 46 §, avräknas å förstnämnda makens inkomst och, där dennaicke förslår, å andra makens inkomst i andra kommuner. Underskott å icke yrkesmässig avyttring av fast eller lösegendom, som uppkommit för endera maken, må avräknas från den andra makens inkomsti samma kommun av förvärvskälla av samma slag. Avdrag, som i 50 § 2 mom. andra eller tredje stycket sägs,beräknas för vardera maken för sig. Härvid iakttages att vardera makensskatteförmåga bedömes med hänsyn till makarnas sammanlagda inkomst och förmögenhetsamt att avdrag enligt 50 § 2 mom. andra stycket för makarna tillsammans ickemå överstiga det högsta belopp som där angives. Avdrag enligt 50 § 2 mom. fjärde Avdrag enligt 50 § 2 mom. fjärde stycketberäknas för vardera ma- stycket beräknas för vardera ma- ken för sig utan hänsyn tagen till andra makens inkomst. Fråga om jämkning av avdraget enligt bestämmelserna i punkt 2 femte stycket av anvisningarna till 50 § prövas dock med hänsyn till värdet av makarnas sammanlagda skattepliktiga förmögenhet. ken försig utan hänsyn tagen till andra makens inkomst.