bet · G501UbU36 · 1981-12-31 00:00:00 — omflexibel skolplanering m. m. 1981/82:157 och prop. 1981/ 82:125 bil. I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt dels i proposition 1981/82:157 om flexibel skolplaneringm.m., dels i proposition 1981/82; 125 om tilläggsbudget III fill statsbudgetenför /82, bilaga 5 (), punkt 3 mom. 1och 2, jämte motioner. Regeringenhar i proposition 1981/82; 157 () 1. tadel av vad som i propositionen har anförts om storleken av skolen heter av , 2. godkänna vad som ipropositionen har förordats om små högstadieskolor som inte räknas somsjälvständiga skolenheter vid basresurstilldelningen, 3. godkänna att den yrkesinriktadeutbildningen i gymnasieskolan skall fa den störte spridning som har förordats ipropositionen, 4. godkänna vad som ipropositionen har förordats om vissa möjligheter att anordna yrkesinriktadutbildning i gymnasieskolan i form av filialutbildning i annan kommun, 5. bemyndiga regeringen att enligtde principer som i propositionen har förordats göra det möjligt för kommun medgymnasieskola på icke g-ort att utöka sin yrkesinriktade utbildning, 6. godkänna vad som ipropositionen har förordats om bidrag till köp och förhyrande av utmstning förfilialutbildning, 7. godkänna vad som ipropositionen har förordats om ordinarie lektorstjänster, 8. godkänna vad som ipropositionen har förordats om tjänstgöring i ämnet specialidrott igymnasieskolan av personer med kommunalt reglerade anställningar och om gmnderför statsbidrag till kostnader för tjänstgöringen. Vidare har regeringen i proposifion 1981/82:125bilaga 5 () under punkt 3 1 1981/82. UbU 1981/82:36 2 1. godkännavad som i proposifionen har förordats om möjlighet för kommun som saknar gymnasieskola att få anordna introduktionsprogram, yrkesintroduktion och gymnasial lärlingsutbildning, 2. tadel av vad som i propositionen anförts beträffande särskilda möjlig heter att anordna gren eller variant genom inbyggd utbildning. Motionerväckta under allmänna motionstiden vid /82 1981/82:585 av () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen skall uttala att strävan att lågstadieskolorskall ligga så nära bamens hem som möjligt skall vara ett riktmärke förkommunerna i deras planering på skolområdet. 1981/82: 1352 av m.fl. (m, c,fp) vari yrkas att hos regeringen begär att en utvärdering avexisterande skolor med gmndskola och gymnasium inom samma skolenhet genomförs. Motionerväckta med anledning av proposition 1981/82:157 1981/82:2439av Hans Nyhage m. fl. (m) vari yrkas 1. attriksdagen uttalar att alla ungdomar bör beredas möjlighet till såväl teoretisk som yrkesinriktad gymnasieutbildning, 2. attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag till utvidgning av möjlighetema att föriägga teorefisk utbildning till icke g-ort. 1981/82:2477 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om kvaliteten i föreslagna yrkesinriktade filialutbildning påicke-gymnasieorter. På grundval av departementspromemorian (Ds U1981:7) En flexiblare skolplanering och mot bakgrund av vad som har skett påskolans område förs i proposition 1981/82; 157resonemang om skolstorlekar främst såvitt avser gmndskolan samt diskuterasmöjligheterna fill en störte spridning av den gymnasiala utbildningen. 1anslutning härtill framläggs förslag om ökade möjligheter att reguljärt inrättamindre högstadier och om ändrade regler för anordnande av yrkesinriktad gymnasialutbildning på orter som inte är s. k. gymnasieorter (g-orter). UbU 1981/82:36 3 avslutandepunkt behandlas i propositionen vissa lärarfrågor i gymnasieskolan. Utskottetbehandlar i det följande var för sig , gymnasieskolan ochlärarfrågorna. har tidigare behandlat frågan omskolväsendets organisation i glesbygd (prop. 1973:77, UbU 1973:29, rskr1973:243). Därvid uttalades att ett viktigt mål för utbildningspolitiken varatt åstadkomma största möjliga rättvisa mellan olika landsdelar i fråga omutbildningens standard. I de glest bebyggda delarna av landet bordeeftersträvas en utbildning, som var likvärdig med de tätt bebyggdalandsdelarnas och fillhandahölls i sådana organisatoriska former som varanpassade till de särskilda förhållandena. Dåvarandedepartementschefen fann det angeläget att samhället gjorde särskilda insatserför att upprätthålla en i förhållande fill befolkningsunderlaget rimlig servicenivåpå skolans område i glesbygd. Satsningarna måste dock främst inriktas på deorter, där stödet var mest angeläget, exempelvis orter där avståndet tillnärmaste skolenhet var mycket långt eller där särskilda regionalpolitiska skälförelåg. Det gällde bl. a. åtgärder för att bibehålla små högstadieskolor.Riksdagen godkände vad som hade förordats i fråga om skolväsendetsorganisation i glesbygd. anför i den nu föreliggande propositionen 1981/ 82; 157 att denuvarande bestämmelsema tillgodoser för glesbygdskommunerna relativt högaanspråk på decentralisering av gmndskolutbildning genom att kravet på visstelevunderlag satts lågt. De förslag som fortsättningsvis framläggs ipropositionen tar därför inte sikte på glesbygdskom-munema. De kan emellertid,menar statsrådet, tillämpas i glesbygd, när de där innebär förbättrademöjligheter. Utskottetvill stryka under att förslagen i det följande främst avser ickeglesbygd ochatt de inte får medföra försämrade möjligheter jämfört med nuläget tillgmndskolutbildning i glesbygd. I proposition 1981/82:157 redovisas detplaneringsunderlag som () rekommenderat avseendeskolstorleken på gmndskolans olika stadier. I nyssnämndadepartementspromemoria finns förslag om vissa minskningar av SÖ:srekommenderade gränsvärden för skolor med låg-, mellan- och/eller högstadium. Denu gällande principerna för utvecklingen på skolområdet innebär att ansvaretför skolplaneringen alltmer förs över fill regional och lokal nivå och att statsmakternaiakttar mycket stark återhållsamhet med att utfärda olika former avföreskrifter och rekommendationer till kommunerna. Mot bakgmnd härav ärföredragande statsrådet för sin del inte beredd att biträda förslaget idepartementspromemorian om en rekommendation om UbU 1981/82:36 4 Hon räknar med att den positiva utvecklingen mot mindreskolor som skett skall fortsätta även utan sådanarekommendationer. Beträffandenyetablering eller bibehållande av en skolenhet finns f. n. endast delvispreciserade riktlinjer för hur stort elevunderlaget skall vara. För enhögstadieskola får emellertid - enligt vad som sägs i propositionen - ett kravpå ett underlag motsvarande minst tre paralleller anses gälla. Såvitt avserglesbygd har dock - efter förslag i proposition 1973; 77 - fastslagitatt det inte är motiverat med ett krav på tre paralleller som minimum. För enskola omfattande endast ett eller bådadera av låg-och mellanstadierna finnsinte någon huvudregel om minsta antal paralleller för bibehållande ellernyetablering. Enligtföredragande statsrådets mening är det rimligt att anta att elevunderlaget förmånga befinfiiga små skolor såväl i som utanför glesbygd kommer attminska . Mot bakgmnd av den minskning av elevunderlaget för småhögstadieskolor som kan befaras också i tätort skulle - enligt vad som anförs ipropositionen - ett bibehållande av nuvarande krav på minst tre parallellerleda fill att vissa små högstadieskolor i icke-glesbygd skulle riskera att fåläggas ned. Erfarenheterna från försöksverksamhet med årskurslösaglesbygdshögstadier, bl.a. det s.k. (Process Analysis ofNon-Grading), visar att det inte längre finns tungt vägande pedagogiska ochorganisatoriska skäl att bibehålla kravet på minst tre paralleller vid enhögstadieskola. Enligt föredragande statsrådets mening finns det anledning attföreslå sådana ändringar i gällande principer för statsbidragsgivningen atthögstadier med mindre än tre paralleller kan finnas också i icke-glesbygd. Utskottet,som ansluter sig till föredragande statsrådets uppfattning, avser att i detföljande återkomma till frågan om statsbidrag fill sådana små högstadieskolor. Imotion 1981/82:585, som väckts under allmänna motionstiden, hemställs attriksdagen skall begära att regeringen skall uttala att man skall sträva efteratt lågstadieskolor skall ligga så nära barnens hem som möjligt. Detta skallvara ett riktmärke för kommunerna i deras planering på skolområdet. Såsomframhålls i proposition 1981/82; 157 får praxis anses vara mycket generös närdet gäller det minsta antalet elever för en skolenhet med låg-och/ellermellanstadium. I glesbygd räcker ofta något eller några tiotal elever. Inteheller i tätort sätts kravet i många fall särskilt högt. Utskottet vill vidareerinra om SÖ;s föreskrifter och anvisningar för beräkning av basresurser igmndskolan (SÖ-FS 1979:50). Där sägs i ett avsnitt angående indragning ochbevarande av skolenheter bl. a. att pedagogiska synpunkter i mer begränsadmening noga bör vägas mot de praktiska och andra olägenheter för barnen ochderas föräldrar som uppstår när avstånden fill närmast belägna skolenhet ärstora. En mindre pedagogisk olägenhet bör få UbU 1981/82:36 5 ståtillbaka för förmånen för föräldrarna att få behålla sina barn i en meranärbelägen skola. Utskottet kan mot denna bakgmnd inte finna skäl till ettuttalande i frågan, varför motion 1981/82:585 avstyrks. Utskottethar inte något att erinra mot vad föredragande statsrådet har anmält omstorleken av skolenheter av gmndskolan. bör därför lägga proposition1981/82:157 i denna del fill handlingarna. I syfte att i regelmässiga former kunna ha kvareller nyinrätta högstadieskolor med mindre än tre paralleller i icke-glesbygdföreslås i proposition 1981/82; 157 att med bibehållande av det nuvarandeskolenhetsbegreppet ett filialskolebegrepp förs in i skolans regelsystem. Medfilialskola bör enligt vad som anförs i propositionen menas en mindre skola,som administrativt och pedagogiskt är knuten till en huvudskola. Förändringenfår inte medföra att antalet basresurser och antalet lärarveckotimmar ibasresurserna ökas. Detta innebär att eleverna vid det lilla högstadiet(filialskolan) från basresurstilldelningssynpunkt måste räknas samman medeleverna i huvudskolan ("moderskolan"). Principerna förstatsbidragsgivningen föreslås därför i förevarande fall ändras så att basresurserinte längre tilldelas varje enskild skolenhet för sig. Vid bedömningen om enskolenhet skall karakteriseras som filialskola bör nuvarande principer förskolplaneringen ligga som gmnd. Det innebär att t. ex. en tvåparallellighögstadieskola i icke-glesbygd enligt det nya systemet kommer att betraktas somfilialskola, medan en skola med tre eller flera paralleller normalt erhåller"egna" basresurser. Enligtvad utskottet har erfarit praktiseras ett filialskolesy-stem påenstaka orter i landet, utöver vad som sker inom ramen för av regeringenmedgiven försöksverksamhet i kommun () och Södertäljekommun (Majtorpsskolan). Beträffandeförekomsten av självständiga högstadieskolor med mindre än tre paralleller iicke-glesbygd varom erinras i propositionen (s. 15) har utskottet inhämtatatt sådana högstadier har medgivits av länsskolnämndema i viss omfattninggenom en generös tilldelning av basresurser. Utskottetvill stryka under att regeringens förslag om filialskolor skall ses som etterbjudande för kommuner att bibehålla sådana mindre högstadieskolor, som viden mera strikt tillämpning av gällande regler borde läggas ned. Ett sådantbibehållande av mindre högstadieskolor i form av filialskola innebär minskadtilldelning av statliga resurser jämfört med om de betraktas som självständigahögstadieskolor (antal veckotimmar i basresursen och antalet basresurser). Utskottetfinner angeläget att i sammanhanget slå fast att förslaget om filialskola avserenbart högstadiet. Regeringensförslag om filialskolor avser, som tidigare nämnts, i princip inte glesbygd.Vad gäller kriteriet för glesbygd såvitt avser skolväsendet vill utskotteterinra om vad som i propositionen anförs om maximalt resfidsavstånd (som för gmndskolans elever enligt UbU 1981/82:36 6 1969års glesbygdsutredning, prop. s. 11). De mindre skolor som en gång tillkommitoch fortfarande bibehålls enligt nu gällande regler för glesbygd för atterbjuda en för bygden fillfredsställande servicestandard berörs således inte avdet nu aktuella förslaget om fiUalskolor. Ej heller bör en treparalleUighögstadieskola i glesbygd som får se elevunderlaget vika och får färteparalleller betraktas som filialskola. Utskottet föreslår att riksdagengodkänner vad som i proposition 1981/82:157 har förordats om småhögstadieskolor som inte räknas som självständiga skolenheter vidbasresursfilldelningen. De nya reglerna om filialhögstadium bör som föreslås ipropositionen tillämpas fr. o. m. /83, med det undantaget att avlänsskolnämnd redan fattat beslut om basresurser för ett mindre högstadium /83 får stå fast. Utskottetvill fillägga att i det fall en glesbygdskommun vill nyinrätta en litenhögstadieskola bör självfallet systemet med filialhögstadium kunna komma ifråga. I proposition 1981/82; 157 erinras om de hittillsgällande principerna för lokalisering av gymnasieskolan. Redan under 1950-taletbörjade den s.k. centralortsprincipen att tillämpas. Det allmänna gymnasietlokaliserades till ett begränsat antal orter, benämnda gymnasieorter (g-orter).Runt varje g-ort avgränsades en gymnasieregion (g-region) som utgjordeupptagningsområde (elevområde) för gyiinasiet. a. i samband med riksdagensbeslut med anledning av proposition 1968:140 angående riktlinjer för detfrivilliga skolväsendet, när de dåvarande tre skolformerna fackskola, gymnasiumoch yrkesskola fördes samman fill en skolform, fastlades principen att varjeg-ort skulle kunna erbjuda ett allsidigt urval av studievägar. Detfinns enligt föredragande statsrådet anledning att överväga vissa modifieringarav de nu gällande planeringsprinciperna. Statsrådet erinrar om det kommunalaansvaret för uppföljning av ungdomar och det ökadebehovet av att kunna erbjuda utbildning till följd av ungdomsarbetslösheten.Den utbildning som härvid framför allt kommer i fråga är den yrkesinriktadeutbildningen. Isyfte att åstadkomma en spridning av den yrkesinriktade utbildningen framläggerregeringen såvitt gäller anordnande av sådan utbildning två förslag. Detförsta avser införandet av ett system med filialutbildning. En kommun som ärhuvudman för en gymnasieskola med yrkesinriktad utbildning på g-ort bör undervissa förutsättningar få bedriva viss yrkesinriktad utbildning somfilialutbildning i en närliggande kommun som saknar egen gymnasieskola.Filialutbildningen bör administrativt knytas till skolenheten på g-orten.Filialutbildningen får enligt förslaget inte medföra störte kostnader förstaten än om ifrågavarande utbildning i stället hade varit förlagd tillskolenheten på g-orten. Därför måste filialutbildningen i UbU 1981/82:36 7 åtskilligaavseenden behandlas som om den vore förlagd till g-ortens skolenhet.Föredragande statsrådet utgår från att filialutbildningen vanligtvis kommer attavse studieväg som redan finns på g-orten och efter filialut-läggningen kommeratt finnas såväl på g-orten som på filialorten. Det bör dock även kunna varamöjligt att medge filialutbildning på en studieväg som inte finns vidskolenheten på g-orten (hemställan 4). Regeringensandra förslag om ytterligare spridning av den yrkesinriktade utbildningen tarsikte på de orter som utan att vara g-orter - har yrkesinriktadgymnasieutbildning i form av någon eller några linjer och/ eller specialkurser.Kommunen, där orten ligger, är själv huvudman för gymnasieutbildningen. Om enutökning av den yrkesinriktade utbildningen på dessa orter bedöms möjlig skulleenligt föredragande statsrådet följande principer kunna tillämpas. Om denönskade studievägen finns inom en utbildningssektor som redan är representeradi kommunens gymnasieskola, bör länsskolnämnden inom givna länsramar få prövaom skolorts-kommunen skall få utöka den yrkesinriktade utbildningen. Om denönskade studievägen avser en annan utbildningssektor, bör SÖ;s medgivandekrävas för att kommunen skall få anordna den. Konsekvenserna i ekonomisktavseende behöver dock utredas ytterligare, och föredragande statsrådet ärdärför inte beredd att ta slutlig ställning fill om dessa principer börinföras. Om utredningen ger underiag för detta, behöver dock ett beslut kunnafattas omgående för att kommunerna skall få tillräcklig planeringstid.Regeringen begär därför redan nu bemyndigande att genomföraförslaget (hemställan 5). Vidarebegär regeringen att godkänner att den yrkesinriktade utbildningen igymnasieskolan skall få den störte spridning som har förordats (hemställan 3). Utskottethar inget att erinra mot regeringens förslag om vissa möjligheter att anordnayrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan i form av filialutbildning i annankommun på det sätt som regeringen föreslår. Utskottet vill emellertid erinra omatt det går att ufiokahsera gymnasial yrkesutbildning till orterutanför g-ortens kommun när det gäller inbyggd utbildning. För att få anordnafilialutbildning anser utskottet i likhet med regeringen att det bör krävas medgivandeav den statliga skoladministrationen. I enlighet med det nyaplaneringssystemet bör det normalt vara länsskolnämnden som tar ställning tillom fihalutbildningen skall medges i ett visst fall. Utskottet vill isammanhanget peka på att anordnande av filialutbildning bygger på ettfrivilligt åtagande av såväl g-ortens kommun som filialortens och framhållavikten av samarbete mellan berörda kommuner. Utskottet är ense medföredragande statsrådet om att en planeringssamverkan mellan g-ortskommunenoch den kommun som vill ha filialutbildning är en fömtsättning för attfihalutbildningen skall kunna förverkligas. Utskottet föreslår således attriksdagen godkänner vad som i proposition 1981/82; 157 har förordats om störtespridning av den yrkesin- UbU 1981/82:36 8 riktadeutbildningen i gymnasieskolan i den del som avser yrkesinriktad utbildning iform av filialutbildning. Vidare bör godkänna vad som har förordatsom vissa möjligheter att anordna yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan iform av filialutbildning i annan kommun (hemställan 3 i denna del ochhemställan 4). De nya reglerna om filialutbildning bör fillämpas fr. o. /84. Närdet gäller regeringens begäran om bemyndigande att enligt de principer som harförordats i propositionen göra det möjligt för kommun med gymnasieskola på ickeg-ort att utöka sin yrkesinriktade utbildning, har utskottet inget att erinramot att möjligheterna fill sådan spridning av den gymnasiala yrkesutbildningennärmare undersöks. Då det är angeläget att göra den yrkesinriktade utbildningentillgänglig för så många ungdomar som möjligt, bör den av regeringen omnämndautredningen möjligt genomföras. Något underlag för ett beslut av riksdagenom nya planeringsprinciper kan inte utskottet anse föreligga i den aktuellapropositionen. Regeringen bör därför, om den finner skäl därtill, återkomma iärendet. Utskottetföreslår att med avslag på proposition 1981/82:157 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört beträffande bemyndigande förregeringen att enligt vissa principer göra det möjligt för kommun medgymnasieskola på icke g-ort att utöka sin yrkesinriktade utbildning (hemställan3 i denna del och hemställan 5). Imofion 1981/82:2477 framförs farhågor beträffande kvaliteten i den föreslagnayrkesinriktade filialutbildningen på icke g-orter. Ett decentraliserat ansvarmåste utformas så att eleverna garanteras likvärdig utbildningsstandard ochenhetlighet i fråga om slutkompetens. Motionären anser risk föreligga för attyrkesutbildningen utformas utifrån det lokala näringslivets önskemål utan atthänsyn tas till elevernas långsiktiga utbildningsbehov. Därför är det enligtmotionärens mening särskilt angeläget att en tillfredsställande tillsyn ochuppföljning av eleverna sker under den före-tagsförlagda utbildningen på ickeg-orter. Utskottetanser att de synpunkter som framförts i motionen beträffande den föreslagna filialutbildningenskvalitet och inriktning är mycket viktiga. Utskottet finner det självklart attde lokala och regionala myndigheterna ställer samma kvalitetskrav påfilialutbildningen som pä all annan utbildning i gymnasieskolan. Någotsärskilt uttalande i frågan är enligt utskottets mening inte påkallat, varförmotion 1981/82: 2477 avstyrks. I proposition 1981/82:157 redovisas ävenöverväganden om förläggning av teoretisk utbildning till icke g-ort.Föredragande statsrådet finner det inte nu möjligt att föreslå ytterligaredecentralisering av sådan utbildning. Som skäl härtill anförs dels att denteoretiska utbildningen har blivit rätt väl tillgodosedd ifråga om spridning genom besluten om särskild samordnad gymnasieskola, B-form(SSG-B) och om alternativa timplaner för tre- och fyraåriga linjer, dels att deberäknade merkostna- UbU 1981/82:36 9 dernaför en sådan spridning inte kan accepteras i rådande statsfinansiella läge. Motbakgrund av vad som i propositionen har anförts bl. a. om strävan att minskaviss teoretisk utbildning finner föredragande statsrådet det inte nu möjligtatt föreslå en ytterligare spridning av SSG-B. Imotion 1981/82: 2439 hävdas att tillgängligheten har stor betydelse inte baraför dem som söker yrkesinriktad utbildning utan även för de teoretisktinriktade eleverna. Om ambitionen är att bereda alla ungdomar oavsett hemvistmöjlighet till fritt val av studieväg, måste eleverna självfallet få nära tillgångockså fill teoretiska studievägar. bör därför enligt motionärernauttala att alla ungdomar bör beredas möjlighet till såväl teoretisk somyrkesinriktad gymnasieutbildning (yrkande I). Motionärernabegär vidare förslag till utvidgning av möjligheterna att förlägga teoretiskutbildning till icke g-ort (yrkande 2). utgår från att yrkande 1 i motion 1981/82:2439 också avser den ipropositionen behandlade frågan om ytterligare spridning av gymnasieskolansteoretiska utbildning till icke g-ort, behandlar utskottet motionens bådayrkanden i ett sammanhang. Gymnasieutredningenhar i sitt betänkande (SOU 1981:96) En reformerad gymnasieskola bl. a.behandlat lokaliserings- och dimensioneringsfrågor mot bakgrund av tendensernai befolkningsutvecklingen och redovisat vissa förslag. I likhet medföredragande statsrådet anser utskottet att det är lämpligt att avvaktaberedningen av gymnasieutredningens förslag, vilket kan ge delvis andrautgångspunkter för en samlad bedömning av de frågor som rör en ytterligarespridning av gymnasieskolans teoretiska utbildningar. Mot bakgrund härav anserutskottet det inte påkallat med ett uttalande av det slag som begärs imotionen. Inte heller bör nu begära förslag om ökade möjligheter attförlägga teoretisk utbildning till icke g-ort. Med det anförda avstyrkerutskottet båda yrkandena i motion 1981/82:2439. Utskottet vill för klarhetensskulj påpeka att ett avslag på motion 1981/82:2439 inte innebär att riksdagenhar tagit ställning till föredragande statsrådets avsikt att nu inte föreslåytterligare spridning av SSG-B till flera g-orter. Regeringen bör varaoförhindrad att i undantagsfall medge nyetablering av sådan enhet. I motion 1981/82:1352, som väckts under denallmänna mofionstiden, begärs en utvärdering av existerande skolor medgrundskola och gymnasium inom samma skolenhet. Motionärerna ser klara fördelari en sådan organisation och insikten om värdet av denna skolform har enligtmotionärerna ökat. Vidbehandlingen av ett likartat motionsyrkande under föregående års riksmöteanförde utskottet, med hänvisning till SÖ;s planeringsanvisningar, att enskolenhet med många åldersgmpper kan bli ganska stor. Frågan gällde dågmndskolan. Utskottet vill i sammanhanget peka på att föredragande statsrådeti den nu föreliggande propositionen utgår från att ett UbU1981/82:36 10 filialhögstadium regeringens förslag härom har utskottetbehandlat i det föregående normalt kommer att samlokaliseras med låg-och/eller mellanstadium. Den nu aktuella motionen avser skolenhet med bådegrundskola och gymnasieskola. har i sitt betänkande (SOU1981:96) En reformerad gymnasieskola framlagt förslag om en ändrad organisationav gymnasieskolans utbildningar.