bet · G501JuU39 · 1981-12-31 00:00:00 — omanslag till åklagarväsendet (prop. 1981/82:100 bil. 5, C, Jämte motion) Riksåklagaren.Utskottet tillstyrker regeringens i proposifion 1981/ 82:100 bilaga 5 Gusfitiedepartementet) under punkt C 1 (s. 57) framlagda förslag och hemställer aU fill Riksåklagaren för budgetiåret1982/83 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkt C 2 (s. 58 och 59) föreslagit att till Läns- och distriktsåklagar myndigheterna för /83 anvisa ett förslagsanslag av . I mofion 1981/82:2012 av m. fl. (s)hemställs, såviu nu är i fråga, att beslutar att till Läns- ochdistriktsåklagarmyndigheterna för /83 under andra huvudtitelnutöver i proposition 1981/82:100 bil. 5 föreslaget förslagsanslag anvisaytteriigare . (yrkande 3). Regeringens medelsberäkning för den regionala ochlokala åklagarverk-samheten har skett med utgångspunkt i en begränsadtillämpning av huvudförslaget om besparing. Förslaget innebär en ökning avanslaget med i det närmaste 16,5 milj. kr. i förhållande till anslaget förinnevarande budgetår. Medel för nya tjänster beräknas inte men däremotföreslås, i enlighet med riksåklagarens önskemål, att en distriktsåklagartjänstoch en kammaråklagartjänst inrättas i utbyte mot två assistentåklagartjänster. Imotion 2012 anförs att åklagarväsendets resurser för utredning av ekonomiskbrottslighet måste förstärkas. Resurserna har inte byggts ut i 1 1981/82. JuU 1981/82:39 2 sammautsträckning som inom polisen. Motionärerna föreslår att tio nya tjänsterinrättas för detta ändamål; kostnaden härför beräknas till 2 milj. kr. Närdet gäller åtgärder för att söka bemästra den ekonomiska brottsligheten harbåde lagstiftningen och resursfrågorna betydelse. Arbetsbelastningenvid åklagarmyndigheterna bestäms bl. a. av innehållet i lagstiftningen. a.de ändringar i konkurslagen (1921:225) om effektivare konkursförvaltning somträdde i kraft den och som innebar vidgade skyldigheter förkonkursförvaltaren att anmäla misstanke om brott i samband med konkursen (SFS1979:340) har inneburit en ökad arbetsbelastning för åklagarväsendet. Arbetssituationeninom åklagarväsendet bestäms dock främst av den tillströmning av mål som skerfrån polisen. Under senare är har skett en förstärkning av polisens resurserför att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Sålunda har polisväsendet medbörjan under /78 tillförts mer än 100 tjänster förbekämpande av den organiserade och den ekonomiska brottsligheten. Underinnevarande budgetår har genom omfördelningar ytterligare 16 polismän avdelatsför detta ändamål. För att bekämpa bl. a. den ekonomiska brottsligheten harinom polisväsendet tillskapats en särskild organisation i form av ekonomiskarotlar. Sådana rotlar finns f. n. förutom vid i de trestorstäderna och på ytterligare nio orter i landet. För nästa budgetår föreslåsunder anslaget till polisväsendet (prop. 100 bilaga 5, B 4) att ytterligare 16polismän sätts in i kampen mot den organiserade och den ekonomiska brottslighetenoch att fyra nya rotlar inrättas för denna verksamhet. Vidare föreslås att fyratjänster för kvalificerade ekonomer inrättas bl. a. vid de ekonomiska rotlarnai de tre storstäderna. Idetta sammanhang kan också nämnas den utbyggnad av polisens resurser för attbekämpa narkotikabrottsligheten som har genomförts . Med börjanunder /78 har sålunda för detta ändamål 85 nya tjänstertillförts polisväsendet. Avde statistiska upplysningar som lämnas i budgetproposifionen framgår attarbetsbelastningen vid åklagarmyndigheterna har ökat . Antaletinkomna mål om brott på vilka fängelse kan följa har ökat särskilt markant år1980, en ökning som torde har fortsatt . Också antalet mål i utgåendebalans har ökat påtagligt. Även om det inte har presenterats något statistisktbelägg härför, torde man kunna utgå från att den ökade arbetsbelastningen vidåklagarmyndigheterna till inte ringa del hänför sig till sådana brottsomrädeninom vilka prioriteringar har gjorts beträffande polisverksamheten, dvs. denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten samt narkotikabrottsligheten. Utbyggnadenav åklagarväsendets resurser, när det gäller att bekämpa de angivnakategorierna av brott, har inte skett i en takt som svarat mot deförstärkningar som ägt rum inom bl. a. polisväsendet. JuU 1981/82:39 3 1977/78har sålunda endast ett fåtal nya tjänster tillförts åklagarväsendet. Det kantilläggas att 28 åklagare har genomgåu utbildning avseendehandläggning av kvalificerade ekonomiska brottmål. För innevarande budgetår harmedel beräknats för att ytterligare högst tolv åklagare skallfå genomgå sådan utbildning. 1sammanhanget skall nämnas att regeringen i en nyligen framlagd proposition omåtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket föreslår att medel ställs tillförfogande för inrättande av tre nya tjänster som åklagare (prop. 1981/82:143). mening måste givetvis samhällets åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten omfatta kraftfulla insatser från alla de myndigheter som hartill uppgift att bekämpa sådan brottslighet. Härvidlag fyller inte bara polisenutan också åklagarna en betydelsefull funktion; även domstolsväsendets insatserpå området är viktiga. Statsmakternasställningstaganden om resursförstärkningar i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten har självfallet skett med utgångspunkt i att de begränsaderesurser som finns skall sättas in där behovet bedöms vara störst. Det är motdenna bakgrund som man skall se de resursförstärkningar som under senare århar tillförts polisen. 1 sammanhanget vill utskottet understryka vikten av atteffekterna av de ökade satsningarna hos vissa myndigheter inte äventyras avandra myndigheters brist pä resurser. Bl.a. polisväsendets ökade insatser för att bekämpa den ekonomiska brottslighetenoch andra prioriterade brottskategorier torde ha medverkat till en ökning avarbetsbelastningen vid åklagarmyndigheterna. Enligt utskottets uppfattningråder det emellertid i fråga om resurserna för att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten inte en sådan obalans mellan polisen och åklagarväsendetsmyndigheter att man för den skull i rådande statsfinansiella läge bör gå ifrånden medelsberäkning som föreslås i budgetpropositionen. Vadsom nu har sagts innebär inte att utskottet är främmande för attåklagarväsendet i den utsträckning som det statsfinansiella läget medger behöver tillföras medel för ytterligare tjänster. I sammanhangetvill utskottet dock framhålla att åklagarmyndigheternas möjligheter atteffektivt medverka i kampen mot den ekonomiska brottsligheten också kan kommaatt förstärkas genom åtgärder av mera organisatoriskt slag. I detta hänseendepågår f n. också utredningsarbete av en arbetsgrupp som har tillsatts avriksåklagaren. Utredningsarbetet syftar till att anpassa åklagarväsendetspersonalstyrka efter behoven i skilda distrikt och regioner samt att undersökaom ändringar av den regionala indelningen kan leda till rationaliseringar ochbesparingar. Enligt vad departementschefen uppger i budgetproposifionen avserhan att senare ta upp frågan om en översyn av även den lokaladistriktsindelningen. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 2012 i nubehandlad del; regeringens medelsberäkning tillstyrks. JuU1981/82:39 4 att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1981/82:2012 i denna del (yrkande3) till Läns- och distriktsåklagarmyndigheterna för /83 anvisarett förslagsanlag av . Närvarande: (), (), ÅkePolstam (c), (), i Röstänga (fp), (),(), (), (), (), EllaJohnsson (c), (), (), () och Ulla-Briu Åbark (s). Reservation (punkt 2) (), (),(), (), (), ()och () anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 3 som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"medelsberäkningen tillstyrks" bort ha följande lydelse: Vid bedömningen av medelsberäkningen under förevarandepunkt vill utskottet för sin del till att börja med understryka vad utskottet iannat sammanhang sagt om angelägenheten av att samhället sätter in kraftfullaåtgärder på bred front för att motverka den ekonomiska brottsligheten (se JuU1980/81:21 s. 63). Åklagarna spelar en betydelsefull roll i kampen mot dennabrottslighet. Enligt utskottets mening är det av vikt att effekterna avsatsningarna mot den ekonomiska brottsligheten inte motverkas av bris-, tändepersonella resurser inom läns- och distriktsåklagarmyndigheterna. Somredovisningen i det föregående visar har åklagarna inte fåttresursförstärkningar motsvarande dem som tillförts bl. a. polisen, vars arbetesom tidigare framhållits påverkar arbetssituationen inom åklagarväsendet. Föratt effektivt kunna föra kampen mot den ekonomiska brottsligheten behöverenligt utskottets mening åklagarväsendet såsom anförs i motion 2012 nutillföras ytterligare resurser utöver dem som föreslås i budgetpropositionen.För nästa budgetår bör enligt utskottets mening i enlighet med yrkandet imotionen medel beräknas för ytterligare tio tjänster för åklagare. I övrigtföranleder regeringens medelsberäkning under denna punkt inget vidare uttalandefrån utskottets sida. JuU1981/82:39 5 delsatt utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med anledning av regeringens förslagoch med bifall till motion 1981/82:2012 i denna del (yrkande 3) fill Läns- ochdistriktsåklagarmyndigheterna för /83 anvisar ett förslagsanslagav .