bet · G501SoU55 · 1981-12-31 00:00:00 — om nyarbetstidslag m. m. 1981/82:154) I proposifion 1981/82:154 om nyarbetstidslag m.m. har regeringen (), såvitt nu är ifråga, föreslagit alt anta i propositionen framlagda förslag lill 1. arbetstidslag, 2. lag om ändringi arbetsmiljölagen (1977: 1160), 3. lag om ändringi lagen (1970:943) om arbetstid m. m. i husligt arbete, 4. lag om ändringi lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. Lagförslagenredovisas i bilaga till betänkandet. Ett under mom. 5 i hemställan i propositionen framlagtförslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) har överflyttatstill skatfeufskotfef, som behandlar lagförslaget i böljan av riksmötet1982/83. Motioner väckta imder den allmännamotionstiden I motion 1981/82: 293 av m. fl. (vpk) föreslås 1. atf hemställer hos regeringen om entidsplan för generell nedtrappning av arbetstiden /dag med bibehållen lönesfan- dard, sä aft sexfimmarsdagen genomförs under 1980-falet, 2. aft uttalar aff arbeten som är så fysiskttunga eller skadliga . för hälsan på annat sätt att de inte kan utföras på heltid skall kompenseras 3. aft hos regeringen begär förslag om ändringi arbetstidsla gen så att a) 10 § om allmänövertid och extra övertid samt 9 § om övertid för förberedelse- ochavslutningsarbete utgår, b) aff övertid förnödfallsarbefe - vid överhängande fara för skada på liv, hälsa eller egendom -får tillgripas, dock . I mofion 1981/82:957 av Lars-OveHagberg m.fl. (vpk) föreslås att beslutar aft hos regeringen begäraförslag om begränsning av skiftarbete och arbete på obekväm arbetstid ienlighet med vad som anförs i motionen. 1 motion 1981/82:961 av . (s) hemställs aff som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statligt 1 1981182. SoU1981/82:55 2 utredningsarbete för atf belysa effekterna av ochförutsättningarna för en allmän arbetstidsförkortning. Motioner väckta med anledning avpropositionen I mofion 1981/82:2438 av m.fl. (vpk) föreslås 1. aft riksdagenhemställer hos regeringen om en tidsplan för generell nedtrappning avarbetstiden /dag med bibehållen lönesfan-dard med målsättningenatt sexfimmarsdagen genomförs under 1980-talét, 2. aft riksdagenbeslutar anta följande förslag till ändring i proposition 1981/82:154 om nyarbetstidslag a) atf 1§ ges följande såsom Mofionärernas förslag betecknade lydelse; Regeringens förslag Motio/iärernas förslag I § Denna lag gäller, med de in- Denna lag gäller, med de in- skränkningarsom anges i 2 §, varje skränkningar som anges i 2 §, varje verksamhet därarbetstagare utför verksamhet där arbetstagare utför arbete för enarbetsgivares räkning. arbete för en arbetsgivares räkning. Med arbetstid avses all den tid arbetstagare är skyldig ställa sig till arbetsgivarens förfogande. Ar betstiden är en del av arbetsmiljön och grundläggande för denna lag är vad som stipuleras i arbetsmiljö- lagens 2 kap. I och 2 §§ samt 3 kap. 2 § första stycket och 3 §. Om arbetstiden för minderåriga för minderåriga finnsytterligare bestämmelser i 5 finns ytterligare bestämmelser i 5 kap.arbetsmiljölagen (1977:1160). kap. arbetsmiljölagen (1977:1160). b) att 2 § förstastycket punkterna 1 och 2 utgår, c) att 3 § ommöjlighet fill undantag och avvikelser från lagen utgår, d) atf6 § om jourfid utgår, e) aft8 § om allmän övertid utgår, f) att 9 § om nödfallsövertid ges följande såsomMotionärernas förslag betecknade lydelse: Regeringens förslag Motionäremas förslag 9 § Har en natur- eller olyckshändelse---- förhållandena kräver (nöd fallsövertid). Om del förarbetsstället finns en Om det för arbetsstället finns en lokalarbetstagarorganisation inom lokal arbetstagarorganisation inom vars avtalsområde arbetet faller, får vars avtalsområde arbetet faller, får nödfallsövertid tas ut endast under nödfallsövertid fas ut endast under förutsättning aff arbetsgivaren sna- förutsättning att arbetsgivaren sna rast underrättar organisationen om rast underrättar organisationen om övertidsarbetet. övertidsarbetet och arbetet får en- dastfortsättas med organisationens godkännande. Regeringe/is förslag Nödfallsövertid får inte fas ut underlängre tid än från arbetets början utan att tillstånd fill arbetethar sökts hos arbetarskyddssfyrelsen. Nödfallsöverfid får inte fas ut underlängre tid än tvä dygn från arbetets början utan att tillstånd till arbetethar sökts hos arbetarskyddsstyrelsen. Nödfallsövertid får las ut högst 150timmar under ett kalenderår. g) aft 13 § om nattvila ges följande såsom Motionärernas förslagbetecknade lydelse: Alla arbetstagare skall ha ledigt för nattvila. I ledigheten skall ingå tiden mellan och . Avvikelse från första stycket får göras, om arbetet med hänsyn fill dess art, allmänhetens behov eller andra särskdda omständigheter måste fortgå även eller bedrivas före eller . Alla arbetstagare skall ha ledigtför nattvila. I ledigheten skall ingå fiden mellan och . Avvikelse från första stycket får göras, om arbetet medhänsyn fill dess art eller allmänhetens behov måste fortgå även ellerbedrivas före eller . Tillstånd för avvikelse frånnattvila sökes hos arbetarskyddsstyrelsen. Avvikelse från nattvilan får ejgöras utan lokal arbetsorganisations godkännande. h) atf 14 § om veckovila ges följande såsom Mofionärernas förslag betecknadelydelse: Arbetstagarna skall ha minst fyrtioåtta timmars sammanhängande ledighet under vaije period (veckovila). Till veckovilan räknas inte beredskapstid då arbetstagaren får uppehålla sig utanför arbetsstället men skall stå fill arbetsgivarens förfogande för att utföra arbete när behov uppkommer. Veckovilan skall så långt möjligt föriäggas till veckoslut. Arbetstagarna skall ha minst trettiosextimmars sammanhängande ledighet under varje period (veckovila).Till veckovilan räknas inte beredskapstid då arbetstagaren får uppehålla sigutanför arbetsstället men skall stå till arbetsgivarens förfogande för aftutföra arbete när behov uppkommer. Veckovilan skall så långt möjligt förläggas tillveckoslut. Undantagfrån första---- förutses av arbetsgivaren. i) aff 19 § punkterna 1, 2, 3 och 4om dispens och s.k. extra övertid utgår, 3. aff ger regeringen till känna vad som anförsi mofionen angående tolkningen av tidsbegreppet i 12 § förslaget tillarbetstidslag. SoU1981/82:55 4 I motion 1981/82:2455 av m.fl. (m) hemställs 1. att riksdagenbeslutar att avslå proposition 1981/82: 154 om ny arbetstidslag, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom kostnadsökningar för kommuner och landsting, 3. att riksdagenbeslutar att hos regeringen anhålla om förnyad utredning av arbetstids- ocharbetsmiljölagstiftningen i enlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1981/82:2456 av Maj-LisLööw m. fl. (s) hemställs att avslår den i proposition 1981/82: 154föreslagna höjningen av den övre gränsen för allmän övertid . Huvudsakligt innehåll i propositionen, m. I propositionen läggs fram ettförslag till ny arbetstidslag. Förslaget bygger på betänkandet (SOU 1981:5) Nyarbetstidslag som framlagts av Utredningen av vissa arbetsfidsfrågor. Den nyalagen skall ersätta allmänna arbetstidslag (1970: 103) och reglerna i4 kap. arbetsmiljölagen (1977: 1160) om arbetstidens förläggning. I förslaget ingår, i stort sett oförändrade, gällandebestämmelser om ordinarie arbetstid, jourtid, nattvila, veckovila, raster ochpauser. Däremot föreslås att övertidsreglerna ändras i väsentliga delar.Förslaget innebär i den delen att ledighet från arbetstagarens ordinariearbetstid eller jourtid vid beräkning av övertid skall likställas med fullgjordordinarie arbetstid resp. jourtid. De särskilda bestämmelserna om förberedelse-och avslutningsövertid föreslås slopade. Vidare höjs gränsen för allmän övertidfrån per kalenderår. Nya bestämmelser föreslås som begränsar mertiden, dvs. denarbetstid som vid deltidsanställning överstiger arbetstagarens normalaarbetstid och jourtid. Vidare föreslås regler som ålägger arbetsgivarnaskyldighet att i rimlig tid lämna arbetstagarna besked om arbetstidensförläggning. Som en ytterligare nyhet införs en möjlighet att träffalokala kollektivavtal om avvikelse från reglerna om övertid, mertid ochnattvila under högst en månad, räknat för avtalets ingående. Förslaget innebär dessutom en omläggning av den ordningsom har tillämpats vid myndighetshandläggningen av dispenser m. m. iarbets-fidsärenden. För att en dispensfråga skall kunna tas upp av myndighetenkrävs att parterna först har försökt att utnyttja de möjligheter som finns aftgöra avvikelse från lagen genom kollektivavtal. Det nuvarande förfarandet medanmälan till arbetarskyddsstyrelsen i ärenden om nödfallsövertid ersätts avunderrättelser till den lokala fackliga organisationen. Ävensankfionssystemet ändras, och som en nyhet införs vid sidan av SoU 1981/82:55 5 straffbestämmelsernaen bestämmelse om sanktionsavgift som påföljd för arbetsgivare som överträderlagreglerna om övertid (övertidsavgift). Ärenden om övertidsavgift prövas avallmän domstol efter ansökan av åklagare. Följdändringarföreslås i arbefsmiljölagen (1977: 1160) och vissa andra lagar. Den nya lagstiftningen äravsedd atf träda i kraft . Isamband med propositionen behandlar utskottet dels tre motioner som väcktsunder den allmänna motionstiden , dels fre motioner som väckts medanledning av propositionen. Fråganom avslag på propositionen, m. m. I motion 1981/82:2455 av /n.fl. (/n)uttrycks oro för att genomförandet av regeringens förslag kommer alt leda tillkostnadsökningar både för näringslivet och inom stat och kommun. Motionärernagör gällande aft förslagen atf befrakta alla ledighetsformer jämtekompensa-uonsledighet som arbetad tid vid övertidsberäkning, att slopaförberedelse- och avslutningsövertid och att begränsa mertiden innebärförändringar som kan leda fill minskning av den till buds stående arbetstiden.I dagens samhällsekonomiska situation hade det bort ankomma på regeringen att istället överväga åtgärder som skulle kunna leda till ett bättre utnyttjande avarbetstiden, hävdar motionärerna. De anser atf det borde vara uppenbart förregeringen vad det redan omfattande ledighefsutfaget har medfört i form avpraktiska problem, kostnader och skattebortfall. Vidare menar motionärerna aftpropositionen innebär förändringar i förhållande till nu gällande ordning sominte bör regleras lagstiftningsvägen utan som bör lösas av berördaparter pä arbetsmarknaden i samverkan. Sammanfattningsvis begär motionärernaatt avslår propositionen (yrkande I). Vissa arbefslidsregler bör docksamordnas i arbefstidslagstiftningen i syfte atf nä förenklingar och ökadeffektivitet, anförs det i motionen. Motionärerna förordar därför affarbetstids- och arbetsmiljölagsfiftningen blir föremål för en förnyad utredningmed parlamentarisk medverkan (yrkande 3). Utskottetdelar inte motionärernas bedömning av de ekonomiska effekterna av förslagetlill ny arbetstidslag. Såsom arbetsmarknadsministern påpekat i proposifionenutgår den föreslagna lagen från aff arbetsmarknadens parter själva bestämmerden ordinarie arbetstiden, i vad mån deltidsarbete skall anordnas,vikariatsfrågor och mycket annat som påverkar arbetstiden.Arbetsmarknadsministern erinrar vidare om att parterna också har möjlighet atfsjälva lösa de övertids- och mertidsproblem eller förläggningsfrågor som kanuppkomma och att i sista hand arbetarskyddssfyrelsen i sin dispensprövning haraft väga in de ekonomiska konsekvenserna av alltför långtgående skyddsregler. Vadgäller begränsningen av mertiden finns det enligt arbetsmarknadsministernsmening gott fog för antagandet aft mertidsbegränsningen totalt sett inte kommeraff beröra särskilt många arbetstagare (prop. s. 25). SoU1981/82:55 6 Mot bakgrund av det anfördaavstyrker utskottet motion 1981/82:2455, såvitt nu är i fråga (yrkande 1). Vidsådant förhållande finns heller ingen anledning aff tillsätta en sädanutredning som motionärerna begärt. .Motionen avstyrks därför även i den delen(yrkande 3). I samma motion anlägger de moderata motionärerna kritiskasynpunkter på den samhällsekonomiska analysen i propositionen. Motionärerna görgällande att de föreslagna lagändringarna leder till nya kostnadsökningar förden kommunala sektorn. Enligt deras bestämda mening bör åtgärder somövervältrar nya kostnader pä kommuner och landsting vara uteslutna. I vart fallborde en allsidig belysning av förslagens kostnadskonsekvenser ha redovisats,menar man. Mofionärerna anser all med anledning av proposifionen börgöra eft särskilt uttalande om att lagförslag av här berört slag inte börframläggas utan ingående samhällsekonomiska kostnadsanalyser. De hemställer attregeringen ges till känna vad som i motionen anförts om kostnadsökningar förkommuner och landsting (yrkande 2). Utskottet är väl medvetet om den restriktivitet som måsteprägla kommunernas budget (se bl. a. FiU 1981/82:21).Som framgått av vad som ovan anförts delar utskottet emellertid infe uppfattningenaft eft genomförande av def här aktuella lagförslaget kommer atf leda till dekostnadsökningar som motionärerna befarar. Då det gäller mofionsyrkandet villutskottet erinra om att finansutskottet i sitt av godkändabetänkande FiU 1979/80:25 (s. 7) uttalat att regeringen bör se till aft ingenproposition läggs fram utan atf eventuella kommunalekonomiska konsekvenser avde framlagda förslagen är ingående analyserade och utförligt redovisade.Utskottet anser del med hänsyn härtill inte påkallat med någotriksdagsuftalande med anledning av motion 1981/82:2455 i här aktuell del(yrkande 2); Innehållet i en ny arbeislidslagstiftning, /n. I propositionen föreslås atf def iarbetsmiljölagen förs in en bestämmelse, 2 kap. 10 §, som hänvisar tillarbetstidslagen. Härigenom avses atf markera att de allmänna reglerna iarbetsmiljölagen även far sikte på arbetstidsfrågor (prop. s. 45 och 46). Dettagäller, anfördes av utredningen, framför allt de grundläggande föreskrifternaom arbetsmiljöns beskaffenhet och om arbetsgivarnas skyldigheter. Utskottet tillstyrker förslaget. Med hänsyn härtillpåkallar motion 1981/ 82:2438 av m.fl. (vpk) inte någon riksdagensåtgärd, såvitt däri föreslås (yrkande 2 a delvis) att del i 1 § arbetstidslagenskall las in en bestämmelse av innehåll att arbetstiden är en del avarbetsmiljön och atl grundläggande för denna lag är vad som stipuleras iarbelsmiljölagen om arbetsmiljöns beskaffenhet och arbetsgivarnas skyldigheter(2 kap. 1 och 2 §§ samt 3 kap. 2 § första stycket och 3 §). Fråntillämpningsområdet för den nya arbetstidslagen görs i 2 § första SoU 1981/82:55 7 stycket1 undantag för s.k. okontrollerbart arbete. Undantaget motsvarar 2 § a) i dengällande arbetstidslagen och - i fråga om bestämmelserna om arbetstidensförläggning och arbetstiden för minderåriga - 1 kap. 3 § andra stycketarbefsmiljölagen. I 2 § första stycket 2 undantas arbetstagare iförefagsledande eller i annars särskild förtroendeställning iarbefsfidshän-seende. Detta motsvarar den gällande lagens undantag i 2 § b).Arbetsmiljölagen innehåller dock inte något direkt motsvarande undantag. Imotion 1981182:2438 konstaterar motionärerna att arbetstidslagen infe kommeratt gälla vid hemarbete. Arbete i hemmet vid s. k. hemdatorer förekommer redani , om än i liten utsträckning, uppger man och hävdar att det därför ärnödvändigt atf utveckla vad som avses med arbetstid så aff också hemarbetetäcks in under arbetsfidsbegreppet. Mot den bakgrunden föreslär man eft filläggfill 1 § i lagförslaget, vilket lagrum anger aff lagen i princip gäller varjeverksamhet där arbetstagare utför arbete för en arbetsgivares räkning,kombinerat med en strykning av 2 § första stycket punkt 1. Vidare föreslås attundanlaget från arbetstidslagens regler för arbetstagare i företagsledandeställning eller i annan särskild förtroendeställning skall ufgå (2 § förstastycket 2). Utskottethar inte funnit några övertygande skäl för att låta den nya lagen reglera ävenarbete som utförs i arbetstagarens hem eller annars under sådana förhållandenatf det inte kan anses vara arbetsgivarens uppgift att vaka över hur arbetet ärordnat. Motsvarande gäller det föreslagna undantaget beträffande arbetstagarei företagsledande ställning eller annars i särskild förtroendesfällning.Utskottet tillstyrker därför propositionens förslag av innehåll att denhittills gällande ordningen i princip behålls med den kompletteringen atfbestämmelserna beträffande företagsledare m.fl. anpassas till de förhållandensom faktiskt råder även när det gäller arbetstidens förläggning (prop. 62och 63). Utskottetavstyrker motion 1981/82: 2438 i här aktuella delar (yrkande 2 a delvis ochyrkande 2 b). Bestämmelserom möjligheten aft genom kollektivavtal på förbundsnivå göra undantag frånlagens tillämpning i dess helhet samt om möjligheten att på samma sätt göraavvikelser från vissa av lagens bestämmelser har förts samman i 3 § förstastycket i lagförslaget. Motsvarande bestämmelser finns i den gällande allmännaarbetstidslagen. Bestämmelserna i första stycket gör det också möjligt atf heltavtala bort de regler om arbetstidens förläggning som har sin plats i 4 kap.arbetsmiljölagen. Som en nyhet har införts möjligheten atf enligt 3 § andrastycket träffa lokala kollektivavtal i situationer där kortvariga undantagbehövs från lagbestämmelserna om övertid, mertid och nattvila. Imotion 1981/82:2438 yrkas aft 3 § i lagförslaget utgår (yrka/ide 2 c).Mofionärerna understryker aft lagen måste vara en skyddslag och anser atf någraundantag eller avvikelser från lagen infe skall kunna göras. Möjligheten atf genomcentrala kollektivavtal göra undantag från gallan- SoU1981/82:55 8 de bestämmelser om arbetstidens längd och om raster,nattarbete och veckovila har funnits . Samtliga de remissinstansersom yttrat sig beträffande möjligheten atl genom lokala kollektivavtal avvikafrån vissa lagbestämmelser, bl. a. LO och TCO, har sett positivt på förslaget.Utskottet - som i sammanhanget vill erinra om atf allt eftersom en förkortningav arbetstiden har genomförts det ursprungliga skyddsmotivet bakomarbefstidslagstiftningen fått mindre betydelse - tillstyrker propositionensförslag och avstyrker därmed motion 1981/82: 2438 i aktuell del (yrkande 2 c). I sa/nma /nollon gör motionärerna gällande att sedanbegreppet allmän övertid infördes genom allmänna arbetstidslagen år 1970arbetsgivarna kräver ökad övertid av dem som har eft arbete, medan andra blirutan arbete. En sådan ordning kan aldrig accepteras menar motionärerna ochhävdar att övertid skall få förekomma endast vid natur- och olyckshändelseeller annan liknande omständighet (nödfallsövertid) och då med högst 150 timmarper kalenderår samt under förutsättning att den lokala fackliga organisationenger sitt medgivande. Krav med liknande syfte har framställts även i en motionfrån den allmänna motionstiden, motion 1981/ 82:293, som likaledes väckts avLars m.fl. (vpk) (yrkande 3). I den förstnämnda motionen, 1981/82:2438, yrkas attföljande lagrum i förslaget till arbetstidslag skall utgä, nämligen 6 § somreglerar jourtid (yrkande 2 J), 8 § som reglerar allmän övertid (y/-ka/ide 2 e)och 19 § punkterna 1-4 som reglerar möjligheterna för arbetarskyddsstyrelsenatt då kollektivavtal som avses i 3 § inte träffats - ge dispens bl. a. ifråga om uttagande av ytterligare övertid utöver allmän övertid och ytterligaremertid utöver allmän mertid (yrkande 2 i). Vidare yrkar motionärerna atf ienlighet med det ovan sagda fillägg görs fill 9 § som reglerar nödfallsövertid(yrkande 2 f). Utskottet vill först erinra om att propositionens förslagom beräkning av övertiden och om avskaffande av den särskilda form av övertidsom avser förberedelse- och avslutningsarbeten är ägnade att minskaövertidsuttaget. Utskottet finner för sin del det föga realistiskt att införaen- ordning som förbjuder all övertid utom nödfallsövertid och kan med hänsyntill erfarenheterna från tillämpningen av den nuvarande allmännaarbetstidslagen inte instämma i vad som synes vara motionärernas uppfattning,nämligen att förbjudandet av övertid skulle leda till ett i motsvarande månökat behov av nyanställning. När det gäller yrkandena om en maximigräns för uttaget avnödfallsövertid vill utskottet anföra följande. Bestämmelsen om nödfallsövertid motsvarar i stort sett vadsom gäller enligt 8 § allmänna arbetstidslagen. Då den bestämmelsen ändrades år1976 gavs den en mer restriktiv utformning . Vid ändringenunderströks bl. a. att nödfallsövertid inte fick tas ut i samband med vanligenåterkommande och därför förutsebara driftstörningar (prop. SoU1981/82:55 9 76:179 s. 13). Vid riksdagsbehandlingen framställdes i enmotion, liksom , krav på maximering av nödfallsövertiden perår. I sift av godkända belänkande fann socialutskottet aft den merrestriktiva utformning som bestämmelsen genom den då aktuella lagändringenfått tillgodosåg de önskemål som vissa arbetstagarorganisationer framställt omen begränsning av möjligheten atf fa ut övertid för nödfallsarbefe. Utskottetsåg därför ingen anledning atf i lagen ange någon maximigräns för denna form avövertid och avstyrkte mofionen (SoU 1975/76:45). Enligt utskottets bedömning har ingenting framkommit somskulle föranleda utskottet att ändra sitt ställningstagande frän riksmötet1975/76. Såsom utredningen framhållit (prop. s. 41) har. sedan bestämmelsen omnödfallsövertid infördes, arbetstagarsidans ställning dessutom stärkts väsentligt,bl. a. genom reglerna i medbestämmandelagen om tolkningsföreträde för defackliga organisationerna i tvister om arbetsskyldighef. Mot den angivna bakgrunden fillstyrker utskottetpropositionens förslag om nödfallsövertid. Utskottet ansluter sig också tillövervägandena i propositionen då det gäller de övriga frågor som härbehandlas. Det sagda innebär aft utskottet avstyrker motion 1981/82:293 yrkande3 och motion 1981/82:2438 yrkandena 2 d, 2 e, 2 f och 2 i. I def följandebehandlar utskottet frågan om vilket timantal som skall fastsfällas för denallmänna övertiden. I motion 1981/82:2456 av m.fl. (s) yrkas affden i proposifionen föreslagna höjningen av den övre gränsen för allmänövertid frän 150 fill avslås (8 § förslaget till arbetstidslag).Mofionärerna anser att del är särskilt viktigt atf uppmärksammaarbetstidsfrågorna ur jämställdhetssynpunkt. Man hänvisar till betänkandet (SOU 1979:89) Kvinnorsarbete och pekar på atl många kvinnor söker sig ut på arbetsmarknaden pådeltid då de vet att de även i fortsättningen får huvudansvaret för barnens ochhemmets skötsel. Def är, säger man, mycket allvarligt atf det är just män medbarn som arbetar mest övertid. Motionärerna menar att vi fått enarbetsmarknad som kan sägas bestå av övertidsarbetande män och deltidsarbetandekvinnor. Det är därför angeläget aft åstadkomma en utjämning av arbetstiderna,hävdar de. Motionärerna anser också att det även mot bakgrund av den storaarbetslösheten och den snabbt ökande dolda arbetslösheten i form av påtvingatdeltidsarbete förefaller orimligt att nu föreslå en ändring som tillåter ettökat överfidsuttag. Höjningen av övertidsuffaget inom ramen för den allmännaövertiden är mofiverad av det nya beräkningssättet för övertid som föreslås iproposifionen och som utskottet tillstyrker. Även den föreslagna regleringenav mertiden, som motionärerna ser som en förbättring, utgör motiv till denjusterade gränsen för övertidsuffaget. Utskottet vill framhålla atf syftet med höjningen avgränsen för övertids-uttaget inte är aft öka övertidsarbetet utan endast attbibehålla de marginaler som den nuvarande ordningen medger. 11 Riksdagen1981/82. SoU1981/82:55 10 Utskottet godtar således förslagetatt gränsen för allmän övertid höjs från 150 fill . villutskottet emellertid understryka att det av en rad skäl - inte minst frånjämställdhetssynpunkt - är önskvärt att övertidsuffaget begränsas sä långtmöjligt. Övertidsutfag måste förbli eft extraordinärt inslag i arbetet. Skulledet trots allt visa sig att övertid blir eft alternativ fill nyanställningfinns skäl all ompröva den angivna gränsen. Med hänvisning lill del anförda tillstyrker utskottet deni propositionen föreslagna lydelsen av 8 § i arbetstidslagen och avstyrkermotion 1981/ 82: 2456.