bet · G501SkU60 · 1981-12-31 00:00:00 — Utskottethar heller ingen erinran mot författningsförslagen i övrigt eller mot de delarav propositionen som utskottet infe tagit upp fill särskild behandling. 1. beträffande skatteskalan och inflationsskyddet att bifaller proposifion 1981/82:197 och avslår 5 1981/82. 6 saml., Nr 60 SkU1981/82:60 66 motionerna 1981/82:2529 yrkandena 1, 3 och 9 och 1981/82:2532 yrkande 1 i denna del, 2. beträffandebegränsning av underskottsavdrag attriksdagen med bifall fill proposifionen och mofion 1981/ 82:2532 yrkande 1 i dennadel, avslår motionerna 1981/82:2524 och 1981/82:2529 yrkande 2, attriksdagen bifaller proposifionen och avslår mofionerna 1981/82:2527 yrkande 1och 1981/82:2532 yrkande 1 i denna del, 4. beträffande tilläggsposter attriksdagen bifaller proposifionen och avslår mofionerna 1981/82:2527 yrkandena 2och 3,1981/82:2528 och 1981/82:2532 yrkande 1 i denna del, attriksdagen bifaller propositionen och avslår motionerna 1981/82:2529 yrkandena6,7 och 8 samt 1981/82:2532 yrkande 1 i denna del, 6. beträffandeslopande av sambeskattning attriksdagen avslår motion 1981/82:2300 yrkande 6, 7. beträffandegräns för individuell beskattning attriksdagen med anledning av motion 1981/82:1212 i denna del och med bifall fillproposifionen avslår mofion 1981/82:1204 yrkande 1, 8. beträffandesambeskattningsfrågor i övrigt att avslår a) mofion1981/82:508, b) mofion 1981/82:708, c) mofion1981/82:1204 yrkande 3, 9. beträffande vissa familjebeskattningsfrågor att avslår a) mofion1981/82:701, b) mofion 1981/82:1204 yrkande 2, c) mofion1981/82:2025 i denna del, attriksdagen avslår mofionerna 1981/82:1678 och 1981/82:2025 i denna del, 11. beträffandeskattereduktion för vård av barn att avslår mofion 1981/82:1677, 12. beträffandebarnpension att avslår , a) mofion 1981/82:704, b) motion1981/82:1690, SkU1981/82:60 67 13. beträffande schablonavdrag i tjänst affriksdagen med bifall till proposifionen avslår mofionerna 1981/82:2529 yrkande5 och 1981/82:2532 yrkande 1 i denna del, 14. beträffandefrivilliga periodiska understöd m. m. attriksdagen bifaller proposifionen och motion 1981/82:1699 yrkande 3 samt avslårmotionerna 1981/82:1686, 1981/82:2530 yrkande 1, 1981/82:2531 och 1981/82:2532yrkande 1 i denna del, attriksdagen avslår mofion 1981/82:2530 yrkande 2, attriksdagen avslår mofion 1981/82:901, affriksdagen avslår motion 1981/82:903, attriksdagen avslår motionerna 1981/82:1212 i denna del och 1981/82:2532 yrkande 1i denna del, 19. beträffandekonto för försäkringssjälvrisker att avslår mofion 1981/82:1213, 20. beträffandeutländska experter attriksdagen avslår motion 1981/82:1185, 21. beträffandeinkomst av mossplockning att avslår mofion 1981/82:1191, 22. beträffandeskattefria förmåner attriksdagen med bifall fill mofion 1981/82:861 yrkande 4 hos regeringen begär enparlamentarisk utredning om de skattefria förmånerna i inkomstslaget tjänst, affriksdagen bifaller propositionen och avslår mofion 1981/ 82:2529 yrkande 4, attriksdagen avslår mofionerna 1980/81:1504 yrkande 2, 1981/82:1568 yrkande 8 och1981/82: 1699 yrkande 2, 25. beträffandeden framtida skattepolitiken m. m. attriksdagen avslår motionerna 1981/82:917, 1981/82:1568 yrkandena 3, 4 och 6,1981/82:2028 och 1981/82:2532 yrkande 2, attriksdagen antar de vid propositionen fogade förslagen fill a. lagom ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskaft, b. lagom ikraftträdande av lagen (1982:000) om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, c. lagom ändring i lagen (1977:1071) om basenhet enUgt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. d. lag om ändring i lagen (1970:172) ombegränsning av skaft i vissa fall, e. lagom ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt, f. lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370), g. lagom ändring i uppbördslagen (1953:272), h. lag om allmän löneavgift, i. lag omändring i lagen (1981:691) om socialavgifter. Närvarande: (). (), WilhelmGustafsson (fp), (), förste vice falmannen (), (). (), (), (), (), (), (), (),Bo Södersfen (s) och (). Till betänkandet har förste vicefalmannen , och (alla m) lämnatföljande 12 reservationer. Reservanterna anser att det avsnittav utskottets yttrande som börjar på s. 50 med "har"och slutar på s. 51 med "detta sammanhang" bort ha följande lydelse: I sin första regeringsförklaring uttaladeden borgerliga trepartiregeringen; Skattesystemet måste reformeras. Envaraktig skattereform skall innehålla bl. a. sänkta marginalskatter i vanligainkomstlägen, inflafionsskydd i skattesystemet samt åtgärder för att hållafillbaka de kommunala skattehöjningarna. I regeringsförklaringen den 12oktober 1979 vid den andra treparfirege-ringens tillträde sades; En fortsatt reformering av skatterna är nödvändig.Regeringen slår vakt ominflafionsskyddet i skattesystemet. Regeringen ser förslaget för 1980 somett led i eff målmedvetet arbete - som skall föras vidare - för att reformera skattesystemet och minska marginalef fekterna, så att det blir mer över av en löneökning eller en extra förtjänst ---- . Rätten att göra avdrag för räntekostnader bibehålls. offentliggjorde den borgerligatreparriregeringen ett SkU1981/82:60 69 ekonomiskt handlingsprogram med en rejälmarginalskattesänkning som viktigaste beståndsdel. I handlingsprogrammet hettedet: Inriktningen bör vara att sänkamarginalskaften till för den helt dominerande andelenheltidsarbefande inkomsttagare. Detta förutsätter motsvarande justering avgällande marginalskatfetak. En reform med den inriktningen bör genomföras i tresteg med början 1982 och fullföljas 1983 och 1984. Med hänsyn till detstatsfinansiella läget uttalades att skafteomläggningen skullefofalfinansieras. Hur detta skulle ske angavs inte (bortsett från ett uttalandeom att ett lagfäst sparande kunde övervägas). I handlingsprogrammet föreslogsinga åtgärder som syftade fill att begränsa värdet av underskottsavdrag ellerurholka inflafionsskyddet. träffades en överenskommelse mellancenterpartiet, folkpar-fiet och socialdemokraterna om en skatteomläggning.Denna omläggning innebär följande: - Skatteomläggningenpåbörjas först och inte som angavs av trepartiregeringen . - Marginalskatfesänkningarnablir mindre omfattande än vad som föreslogs av trepartiregeringen. - Skatteomläggningenskall i sin helhet finansieras genom höjda arbetsgivaravgifter eller genominförande av en s. k. produktionsfakforsskatf, proms. - Indexregleringenav den statliga skatteskalan skall inte bibehållas i sin nuvarande form. - Rätten tillunderskoffsavdrag skall inskränkas. Proposifionen om en reformeradinkomstbeskattning bygger i huvudsak på det förslag som mot bakgrund avöverenskommelsen lades fram av en expertgrupp med företrädare förcenterpartiet, och socialdemokraterna. Remissinstanserna välkomnade de föreslagnamarginalskatfesänkningarna men ställde sig mycket krifiska på andra viktigapunkter. Kritiken avsåg främst den föreslagna metoden för avdragsbegränsningoch de konsekvenser för framför allt villaägare, företagare och jordbrukare somdenna skulle leda fill. Att den föreslagna omläggningen medför ett krångligareskattesystem, som är svåröverblickbart för de skattskyldiga var man överens om,liksom om att kringgående dispositioner för att parera förslaget kommer aff ökapå ett drastiskt sätt. Det bör påpekas att remissomgången infe omfattadefinansieringen. I det förslag fill skatteomläggning som återfinns iproposifionen har man synbarligen inte tagit något intryck av den krifik somframfördes vid remissomgången. Den skatteomläggning som föreslås i propositionen är avstor omfattning och bryter mot vedertagna principer för beskattningen.Det måste SkU1981/82:60 70 därför anses anmärkningsvärt att inget utförligtutredningsarbete genomförts innan förslag förelagts . En arbetsgruppinom budgetdepartemen-fet har av endast tagitfram ett förslag som lett till omfattande kritik vid remissbehandlingen. Trotsdetta läggs förslaget fill grund för en proposition. Varken ideparfementsufredningen eller i proposifionen finns någon tillfredsställandeanalys av de ekonomiska konsekvenserna för samhällsekonomin och de enskildamedborgarna av finansieringen, urholkningen av indexregleringen samtavdragsbegränsningen. Som redovisas i mofion 1981/82:2529 kommer skattetrycketunder 1983 som en följd av proposifionens förslag att höjas med istorleksordningen . Ett höjt skaftetryck leder tillnegativa konsekvenser för samhällsekonomin. Sysselsättningsläget förvärrasgenom den försämrade konkurrenskraft som blir följden av bl. a. införandet aven s. k. allmän löneavgift. Avtalsrörelsen försvåras också genom de föreslagnaåtgärderna. Urholkningen av det av den borgerliga trepartiregeringeninförda inflafionsskyddet av skatteskalan kommer att leda till att helamarginalskaffere-formen efter hand urholkas så att såväl skiktgränserna iinkomsfskalan som brytpunkten kommer att förskjutas nedåt, räknat i fastpenningvärde. Avdragsbegränsningen leder till negativa konsekvenser förföretagsamheten. Många villaägare kommer att drabbas av kostnadsökningar försitt boende som gör deras individuella situation mycket svår. Avdragsbegränsningenstrider mot givna utfästelser. delar de synpunkter som framförs i mofion1981/82:2529 och i den avvikande mening som fogats till finansutskottetsyttrande. Skatteskalan och inflationsskyddet samt begränsning avunderskottsavdrag (mom. 1 och 2) dels att det avsnitt av utskottetsyttrande som börjar på s. 51 med "En grundprincip" och slutar på s.53 med "behandlade motioner" bort ha följande lydelse; En grundprincip i det svenska inkomstskaftesystemef är attskaft skall utgå efter förmåga. Detta innebär att det är inkomsten efter avdragför alla omkostnader för dess förvärvande somskall-utgöra beskattningsunderlag. Denna principiella uppfattning var underlag fill detuttalande som gjordes i den borgerliga trepartiregeringens regeringsförklaring1979 om aff rätten till ränteavdrag skulle finnas kvar. utfästelsergjordes också i valrörelsen i detta avseende. Den borgerliga treparfiregeringen tillsatte 1980 enutredning med syfte att kartlägga s. k. otillbörligt utnyttjande avunderskottsavdragen och också SkU1981/82:60 71 föreslå åtgärder riktade att undanröja dessa. Som en följdav den skatteuppgörelse som träffades mellan mitfenpartierna och socialdemokraternavåren 1981 avstannade i stort sett denna utrednings arbete. Utskottet förutsätter att kommittén om underskottsavdragskyndsamt återupptar sitt arbete enligt de ursprungligen givna direkfiven ochatt kommittén framlägger förslag som syftar till att undanröja möjligheteraff utnyttja rätfen fill underskoffsavdrag otillbörligt. 'Vad avser den i propositionen föreslagnaavdragsbegränsningen får den flera negativa effekter, vilket bl. a. framgått avden massiva kritiken vid remissbehandlingen. Den föreslagna ordningen innebäratt man bryter den symmetri i beskattningen som funnits. Detta ärenligt utskottets mening infe acceptabelt. Med hänsyn härfill och vad utskottet i övrigt anförtavstyrker utskottet bifall till den föreslagna begränsningen avunderskottsavdragens skattemässiga värde, liksom mofion 1981/82:2532 i vad deninnehåller yrkande om bifall fill en sådan begränsning. Genom utskottetsställningstagande är motion 1981/82:2524 tillgodosedd. Reglerna om inflafionsskydd i inkomsfskafteskalan infördes1978 efter förslag från den dåvarande treparfiregeringen. I proposifionenframhölls att införandet av ett inflationsskydd för den statligainkomsfskafteskalan var nödvändigt för att skapa en garanfi för att defördelningspolifiska avvägningar som uttryckts genom beslut omskatteskalan skulle bli bestående tills beslut fattats om ändrad avvägning. Avdet skatteufskottet då anförde framgick att utskottet delade regeringensuppfattning om nödvändigheten att införa eff inflationsskydd för den statligainkomsfskafteskalan. Proposifionens förslag beträffande inflafionsskyddetinnebär att detta urholkas väsentligt. Inflafionen måste bekämpas med allkraft. I det fall man skulle lyckas nedbringa inflationstakten kraftigt finnsingen anledning att begränsa inflationsskyddet. Vad som föreslås innebäremellertid att om inflationen översfiger , de nya reglerna kommer att ledatill såväl skärpt skaftetryck som urholkningar av marginalskattesänkningen. Det kan f. ö. konstateras att 1982 harbasbeloppsindex, som ligger fill grund för inflationsskyddet i skafteskalan,för den mätperiod fr. o. m. t.o.m. som är underlagför skatteskalan 1983, ökat . Sannolikheten är således stor för attinflafionstakten kommer att ligga . Detinnebär att leder det begränsade inflafionsskydd som föreslås ipropositionen fill en automatisk skaftehöjning, som uppgår fill ungefär 1,5miljarder kronor. Den skatteskala som föreslås i proposifionen avviker påflera punkter från förslag som lades fram av den borgerliga treparfiregeringenvåren . Det marginalskattetak på som föreslås är enligt utskottetsuppfattning alltför högt. Det kan noteras att i många andra länder har påsenare fid de SkU1981/82:60 72 högsta marginalskattesatserna nedjusterats. I ochNorge är den högsta marginalskaf tesatsen , i är den , iEngland och . förordar således den skatteskala för 1983som föreslås i motion 1981/82:2529 ochavsfyrker proposifionen i motsvarande delsamt när det gäller förslaget om en begränsning av inflafionsskyddet.Utskottets ställningstagande innebär avslag också på vpk:s parfimotion1981/82:2532 i denna del. dels ansett att utskottetshemställan i mom. 1 och 2 bort ha följande lydelse: 1. beträffande skatteskalan ochinflationsskyddet attriksdagen bifaller mofion 1981/82:2529 yrkandena 1,3 och 9 och avslårproposifion 1981/82:197 och motion 1981/82:2532 yrkande 1 i denna del, 2. beträffandebegränsning av underskottsavdrag attriksdagen med bifall fill mofion 1981/82:2529 yrkande 2 samt med anledning avmotion 1981/82:2524 avslår propositionen och mofion 1981/82:2532 yrkande 1 idenna del, Kvittning (mom. 3) dels att det avsnitt av utskottefsyttrande som börjar på s. 54 med "Utskottet vill" och slutar på s. 55med "därför motionen" bort ha följande lydelse: Vid remissbehandlingen av det förslag fillskatteomläggning på vilket proposifionen bygger har riktats kritik i skildahänseenden mot bestämmelserna om förbud att vid beräkning av underlag förtilläggsbelopp kvitta underskott mot överskott. Som motionären framhåller harmånga remissinstanser ansett det vara en alldeles särskild brist attbestämmelserna inte ger samfaxerade makar möjlighet att sinsemellan kvittaunderskott på annan fastighet mot överskott av kapital. Utskottet kan i princip ansluta sig fill den iproposifionen framförda uppfattningen att kvittningsrätten som huvudregel börvara individualiserad, dvs. fillkomma den skaffskyldige personligen. I fråga omsamtaxerade makar leder emellertid den föreslagna begränsningen av underskotts-och förlustavdragen fill konsekvenser som enligt utskottets mening inte kanaccepteras. Utskottet finner det infe rimligt att makar, i det fallunderskott och överskott är jämnt fördelade mellan dem, gemensamt skall kunnaräkna av underskott infill föreskrivet maximum, (30 000 + 30 000=) ,medan någon kvittningsrätt inte skall föreligga i det fall underskottet påfasfighet finns hos ena maken och överskottet av kapitalinkomst hos den andre. SkU1981/82:60 73 Utskottet anser det vara etträttvisekrav att reglerna utformas så att de fungerar på samma sätt oavsett vemav markarna som sfär för skulderna resp. fillgångarna. Eljest kan effekterna -särskilt för makar som inte har möjlighet att vidta interna transaktioner elleromfördela dllgångar - bli stötande. För undvikande av rättsförluster och/ellertransaktioner mellan makarna som har fill enda syfte aff neutraliseraskatteeffekter av angivet slag bör enligt utskottefs mening makar ha rätt attkvitta underskott mellan sig. I likhet med motionären anser utskottet attkvittningsrätten bör gälla såväl i fråga om underskott på schablontaxeradfastighet mot överskott av kapital som i fråga om underskott mot överskott avsamma förvärvskälla. dels att utskottefs hemsfällan imom. 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande kvittning attriksdagen - vid bifall fill utskottets hemställan i mom. 2 -beslutar att medbifall till motion 1981/82:2527 yrkande 1 och med avslag på proposifionen idenna del och mofion 1981/ 82:2532 yrkande 1 i denna del anta en bestämmelse avinnebörd att kvittning av underskott mot överskott skall kunna ske mellan makari enlighet med vad reservanterna anfört, Tilläggsposter (mom. 4) dels att det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 56 som börjar med "I det" och slutar nederst på sidanmed "denna del" bort ha följande lydelse; I de fall en personbil (båt, flygplan e. ), somredovisas som fillgång i enskild näringsverksamhet, används privat skervanligen en uppdelning av kostnaderna mellan den del som avser denskattskyldiges användning av tillgången för privat bruk och den del avutnyttjandet som skett i rörelsen. I de flesta fall tas då inte hänsyn tillräntekostnaderna, då dessa är avdragsgilla under alla förhållanden antingen iinkomstslaget kapital eller i inkomst slagen rörelse eller jordbruk. Förslaget i proposifionen innebär att vid bestämmande avunderlag för filläggsbelopp ett schablonmässigt fillägg skall göras med beloppmotsvarande en beräknad räntekostnad för förvärvet av fillgången, till den deldenna används för privat bruk. Som mofionären framhåller kommer ränfetilläggetaff orättvist drabba den som infe har någon räntekostnad. Med hänsyn härfilloch då bestämmelserna om räntefillägg kan väntas komma att leda fill betydandesvårigheter i den praktiska tillämpningen för såväl myndigheter som enskildafillstyrker utskottet bifall till mofion 1981/82:2527 i denna del. Även förslaget om räntefillägg för jordbrukares bostäderkommer, såvitt utskottet kan bedöma, att leda till effekter som fränrättvisesynpunkt är otillfredsställande. Om en jordbrukare tar upp ett lån föratt förbättra SkU1981/82:60 74 ekonomibyggnaderna på sin fasfighet kommer en viss del avde ökade räntekostnaderna till följd av detta lån - om propositionen antasoförändrad -att automatiskt hänföras till bostaden. De blir härigenom inteavdragsgilla -om den skattskyldige har en inkomst över brytpunkten - trots affdet är fråga om en investering i jordbruksrörelsen. Utskottet vill också erinra om att underskotfsavdraget påen villa inte i sin helhet motsvaras av räntekostnader. Det är i ställeträntekostnaderna minskade med schablonintäkten som utgör underskottet. Detta ären omständighet som man i propositionen helt bortsett ifrån vid utformningen avdet nu aktuella räntetillägget. Men hänsyn härfill och då - som utskottettidigare påpekat - bestämmelserna om räntefillägg kan väntas bli mycketsvårtillämpade i praktiken tillstyrker utskottet bifall också till motion1981/82:2528. Vad slutligen angår frågan om räntefillägg för lån utaneller fill låg ränta anser utskottet sig böra i princip godta förslaget iproposifionen. I likhet med mofionären i mofion 1981/82:2527 anser utskottetdet emellertid rimligt att sådant räntefillägg får kvittas mot överskott avkapital eller mot underskott på villafastighef. dels aff utskottets hemställan imom. 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande tilläggsposter attriksdagen - vid bifall till utskottets hemställan i mom. 2 -beslutar att medbifall till motionerna 1981/82:2527 yrkandena 2 och 3 och 1981/82:2528 samt medavslag på proposifionen och motion 1981/82:2532 yrkande 1 i denna del utformabestämmelserna om filläggsposter i enlighet med vad reservanterna anfört, Begränsningsregeln (mom. 5) dels att det avsnitt av utskottefsyttrande som börjar på s. 53 med "Utskottet har godtagit" och slutarpå s. 54 med "av skaft" bort ha följande lydelse; Utskottet har tidigare fillstyrkf de yrkanden ommarginalskaffesänkningar som ställts i motion 1981/82:2529 och som innebär enmaximering av marginalskatten till . Med hänsyn härtill tillstyrkerutskottet yrkandet i . nämnda mofion om en motsvarande begränsning avspärrbeloppet. Förslaget aff egenavgifter inte längre skall få påverkaskattenedsättningen har i propositionen mofiverats med att begränsningsregeln isin nuvarande utformning ger egenföretagaren en omotiverad skatteförmån jämförtmed den som bedriver sin näringsverksamhet i aktiebolagsform, eftersom densenare vid fillämpning av begräsningsregeln inte har någon möjlighet att beaktaav bolaget erlagda egenavgifter. Även om detta - formellt sett - är eff SkU1981/82:60 75 rikfigt påstående är det enligt utskottets mening infe enomständighet som kan åberopas till stöd för att ändra begränsningsregeln.Egenavgifterna - i vart fall de mer betydande - har numera i huvudsakkaraktären av skatt genom att de fas ut även på inkomstdelar som infe påverkarförsäkringsförmånerna. Anledning saknas därför att inte låta egenavgifternapåverka skattenedsättningen. Utskottet tillstyrker följakfligen bifall tillmotion 1981/82:2529 i denna del. Utskottet fillstyrker också yrkandet i sammamofion att makar vid tillämpning av begränsningsregeln inte skall anses som enskattskyldig utan beskattas var för sig. dels att utskottefs hemsfällan imom. 5 bort ha följande lydelse; 5. beträffande begränsningsregeln attriksdagen med bifall till mofion 1981/82:2529 yrkandena 6,7 och 8 samt medavslag på propositionen och mofion 1981/ 82:2532 yrkande 1 i denna del beslutaratt begränsningsregeln skall utformas i enlighet med reservanternas förslag, Slopande av sambeskattning och sambeskattningsfrågor iövrigt (mom. 6 och 8) dels aff det avsnitt av utskottetsyttrande på s. 58 som börjar med "De förslag" och slutar med"yrkande 6" bort ha följande lydelse: Mot bakgrund av att förslaget i propositionen innebär än en fjärdedel av hela statsskaftens belopp skall lyftas av och ersättasav andra skafteformer är det enligt utskottets mening anmärkningsvärt att detinfe ansetts lämpligt att i sammanhanget helt slopa sambeskaftningen av makar.Särskilt den kraftiga sänkningen av marginalskatterna bör enligt utskottetsmening vara ägnad att motverka transaktioner av skatteundandragande karaktärmellan makarna. Utskottet har ovan (avsnittet Kvittning av underskott motöverskott) pekat på att de nya bestämmelserna kan få egendomliga effekter pådet skattemässiga utfallet beroende på hur makar disponerar en totalt Ukaförmögenhetsmassa. Utskottet vill infe bestrida aff förslaget i proposifioneninnebär en förbättring så till vida, att antalet sambeskattningsfall radikaltminskas. För makar där någon eller båda har inkomster över brytpunkten och därsambeskattning således även i fortsättningen skall ske kan emellertid förslageti proposifionen i många fall väntas medföra försämringar. Mot den angivnabakgrunden anser utskottet sig böra biträda förslaget i motion 1981/82:2300 omen snabb avveckling av sambeskaftningen av makar. Genom vad utskottet nu anfört får också yrkandena imotionerna 1981/82:508, 1981/82:708 och 1981/82:1204 avseende särbeskaffning avB-inkomst anses ti)) viss de) besvarade. I avvaktan på att sambeskaftningen avmakar helt slopas bör emellertid möjligt vissa ändringar göras isambeskatfningsreglerna. SkU 1981/82:60 76 Inkomst av annan fastighet är f. n. att anse somB-inkomst. Denna regel gäller utan undantag, vilket innebär aff sådan inkomstaldrig kan särbeskaf-tas. I likhet med motionärerna i motionerna 1981/82:508och 1981/82:1204 anser utskottet det naturligt att - på samma sätt som gäller ifråga om jordbruksfastighet och rörelse - hänföra inkomst av annan fastighetfill A-inkomst i de fall den skattskyldige utfört verkligt arbete i förvärvskällan. Utskottetförordar således att hos regeringen begär förslag redan till höstenom sådan ändring av gällande regler, att inkomst av annan fastighet skall anseshänförlig till A-inkomst under samma förutsättning som gäller i fråga ominkomstslagen jordbruksfastighet och rörelse. delsatt utskottets hemställan i mom. 6 och 8 bort ha följande lydelse: 6. beträffandeslopande av sambeskattning att med bifallfill mofion 1981/82:2300 yrkande 6 hos regeringen begär förslag om en snabbavveckling av dubbelbeskattningen av makar, 8. beträffandesambeskattningsfrågor i övrigt