bet · G501KU10 · 1981-12-31 00:00:00 — a. i samband med att förslaget till den nuvarande grundlagenantogs som vilande (KU 1973:26 s. 21) och därefter vid 1976/77,1979/80 samt1980/81 års KU1981/82:10 11 riksmöten (KU 1976/77:23, KU 1979/80:32 och KU 1980/81:3).Motionsyrkandena har inte föranlett något ändrat ställningstagande frånriksdagen. Vid 1980/anförde i sitt avriksdagen godkända betänkande i denna del: Vad gäller frågan om spärregler ivalsystemet anförde utskottet senast vid föregående (KU 1979/80:32)att småpartispärren ansetts nödvändig för att förhindra en för detparlamentariska arbetet besvärande partisplittring. Utskottet har vid fleratillfällen avvisat tanken på att avskaffa spärregler och harinte funnit anledning att nu frångå denna ståndpunkt. Utskottet avstyrkersåledes motionen 203. Vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare I motion 1980/81:651 av HildingJohansson m. fl. (s) hemställs att hos regeringen begär att enparlamentariskt sammansatt kommitté tillsätts för att sammanfatta och bedömaolika studier av invandrarnas deltagande i det politiska arbetet samt utredafrågan om rösträtt för invandrare utan svenskt medborgarskap och andra åtgärderför att underlätta deras deltagande i de politiska beslutsprocesserna. Motionärerna anför att det utredningsarbete som pågårom invandrarnas politiska situation är så splittrat att det finns en betydanderisk för att frågan om vilka ytterligare åtgärder som krävs för att underlättaför invandrare utan svenskt medborgarskap att delta i det politiska arbetet ivårt land blir försummad. Det är därför angeläget att en samlad utredningkommer till stånd genom en parlamentarisk kommitté. En sådan utredning kanockså få till uppgift att studera frågan om rösträtten kan utvidgas ytterligareoch även omfatta riksdagsvalet. I motion 1980/81:867 av m. fl. (vpk) hemställsatt hos regeringen hemställer om ett förslag om rösträtt förinvandrare i riksdagsval, oberoende av medborgarskap, föreläggsriksdagen. Enligt motionärerna är en reform av detta slag ett steg mot detgamla målet att uppnå allmän och lika rösträtt. De nuvaranderösträttsbestämmelserna är inte i överensstämmelse med de stora demokratiskareformernas syfte utan kan t. o. m. enligt motionärerna ses som ett hinder fördemokratins utveckling i . Enligt regeringsformen är svensktmedborgarskap ett av rösträttsvillkoren vid val till . Också förvalbarhet till krävs svenskt medborgarskap (3 kap. 2 och 10 §§ RF). För att utlänning skall kunna upptas till svenskmedborgare (naturalisa-tion) krävs bl. a. att sökanden har hemvisthär i landet. 1** 1981/82. KU1981/82:10 12 om dansk, finländsk, isländsk och norsk medborgare är dockkvalifikationstiden för erhållande av svenskt medborgarskap två är. Genom beslut av (prop. 1975/76:23,KU 25) erhöll utlänningar bosatta i rösträtt vid val avkommunfullmäktige, landsting och kyrkofullmäktige. Som särskild förutsättningför rösträtten skulle gälla att den utländske medborgaren har varitkyrkobokförd i de tre åren närmast före valåret.Beslutet innebar också att utlänningar, som uppfyllde rösträttsvillkoren, blevvalbara till kommunala förtroendeuppdrag. Här återgivna bestämmelser finns i 2kap. 3 och 4 §§ kommunallagen (1977:179) och i 9 och 10 §§ lagen (1961:436) omförsamlingsstyrelse. De nya reglerna tillämpades vid 1976 årsval till kommunfullmäktige, landsting och kyrkofullmäktige. Frågan om vidgad rösträtt förinvandrare som inte är svenska medborgare har aktualiserats vid fleratillfällen då beslutet om rösträtt för invandrare fattades.Vid 1977/(KU 1977/78:8) lämnade utskottet i sitt betänkande enutförlig redovisning av de regler som gäller i andra länder och fråganstidigare behandling i . Vidare redogjordes för de undersökningar ochutredningar som företagits i anslutning till reformen. I betänkandet vid föregående (KU 1980/81:3)kompletterade utskottet denna bakgrundbeskrivning med en redogörelse för deundersökningar som genomförts beträffande invandrarnas valdeltagande ochpolitiska aktivitet i övrigt i anslutning till 1976 och val samtfolkomröstningen . För en redogörelse för dessa frågor hänvisas till deberörda betänkandena. har avvisat de motionsyrkanden som föranlettdessa betänkan-den. Då frågan senast var aktuell (KU 1980/81:3) anfördeutskottet bl. Utskottet har /78 årsriksmöte haft att ta ställning till motionskrav av iprincip samma innebörd som de nu föreliggande. Utskottet har därvid avstyrktyrkanden om rösträtt vid riksdagsvalen för utländska medborgare med hänvisningbl. a. till att ett brytande av sambandet mellan rösträtt och medborgarskapskulle leda till att innehållet i medborgarskapet tunnas ut i alltför hög grad.Utskottet har i dessa sammanhang också erinrat om att kvalifikationstiden föratt erhålla svenskt medborgarskap avkortats från tre till tvåår för medborgare från de nordiska länderna och från sju till för andrautländska medborgare. Utskottet kan inte heller ställa sig bakom krav somdirekt syftar till att bryta sambandet mellan medborgarskap och rösträtt på dennationella nivån. KU1981/82:10 13 Vad gäller den andra delen avutredningsyrkandet i motionen 459 som syftar till åtgärder för att underlättainvandrarnas deltagande i de politiska beslutsprocesserna vill utskottet erinraom att invandrarverket, samt expertgruppen (A 1975:05)för invandringsforskning publicerat resp. kommer att publicera ett flertalrapporter angående invandrarnas information och valdeltagande vid 1979 årskommunalval samt folkomröstningen. (Kn 1977:07)har också enligt sina tilläggsdirektiv att särskilt uppmärksamma vissaunderre-presenterade gruppers, bl. a. invandrarnas, möjligheter att aktivtdelta i det kommunalpolitiska arbetet. Slutligen bör nämnas att den nyautredning som skall se över frågan om invandringen och invandrarnas situation iSverige enligt sina direktiv skall utvärdera effekten av de reformer somgenomförts , bl. a. i syfte att vidga invandrarnas möjlighetertill politiskt inflytande. Av det ovan anförda framgår att studier och utredningarrörande olika invandrargruppers deltagande i det politiska livet redan pågår iflera olika sammanhang. Något ytterligare initiativ från sida i denfrågan är sålunda inte nu erforderligt. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetifrågavarande motionsyrkanden. I en reservation (7 s) yrkades attriksdagen skulle begära att en särskild utredning tillsattes för attsammanfatta och bedöma olika studier av invandrarnas deltagande i det politiskaarbetet. Reservanterna anförde i motiveringen: Enligt utskottet kan många skälanföras för att ytterligare stärka invandrarnas deltagande i den politiskabeslutsprocessen i vårt land. Erfarenheter finns nu från två kommunalval och enfolkomröstning, i vilka de 1975 införda rösträttsbestämmelserna tillämpats. Ettflertal studier har genomförts och redovisats av olika forskare och statligamyndigheter. Det finns därför ett utförligt underlag för ensammanfattande utvärdering av de insatser som gjorts på detta områdeoch för en bedömning av vilka ytterligare åtgärder t. ex. rörande informationfrån samhällets sida som bör vidtas för att underlätta för invandrarna attutnyttja sin rösträtt. Utskottet delar den bedömning som görs i motion1979/80:459 att en särskild parlamentarisk utredning nu bör tillsättas medsärskild inriktning på att sammanfatta och bedöma olika studier av invandrarnasdeltagande i det politiska arbetet. En sådan utredning bör också studerafrågan, om rösträtten kan utvidgas ytterligare och även omfatta riksdagsvalet.Denna fråga aktualiserar även andra problem än de som är förbundna med denkommunala rösträtten. Som exempel kan nämnas att vissa invandrare kan fårösträtt och bli valbara både till hemlandets parlament och till den svenskariksdagen. Frågor av detta slag kräver ytterligare överväganden, innan beslutKan rattas om rösträtt toi mvanaiare även i riksdagsval. Utskottet kan sålundainte biträda förslaget i motion 1979/80:151. beslöt i enlighet med utskottets förslag. KU1981/82:10 14 arbetsformer m. m. I motion 1980/81:860 av BertilFiskesjö m. fl. (c) hemställs att hos regeringen begär att enparlamentariskt sammansatt utredning tillsätts för att utarbeta förslag omallmänna val , omläggning av budgetåret och reformering av arbetsformernai i enlighet med vad som förordats i denna motion. Motionärerna pekar i motionen på de svårigheter som denuvarande arbetsformerna i skapar för ledamöternas möjligheter attfullgöra sina uppgifter i och bevara en nära ochkontinuerlig kontakt med valmännen i valkretsarna. De svårigheter som påpekas imotionen är enligt motionärerna av sådant slag att det inte är möjligt attundanröja dem utan mer genomgripande förändringar av reglerna för riksdagensarbete och funktionssätt. En särskild parlamentarisk utredning bör därförtillkallas med uppgift att pröva sådana mer övergripande förändringar som enövergång till allmänna val och en omläggning av budgetåret.Utredningen skulle också ha till uppgift att utreda möjligheterna attytterligare utveckla systemet . Det borde enligtmotionärerna vara möjligt att i likhet med det västtyska systemet planerariksdagsarbetet så att sammanträdesfria veckor läggs in med en vissregelbundenhet i arbetsschemat. Frågan om en övergång till vårvaloch en eventuell övergång i anslutning till detta till ett nytt budgetår harprövats i olika sammanhang . Grundlagberedningen tog upp frågani diskussionsbetänkandet (SOU 1970:27) Allmänna val ? Budgetutredningenberörde frågan i sin översyn av budgetsystemet i betänkandet (SOU 1973:43)Budgetreform. I har frågan berörts i olika sammanhang dels i direktanslutning till överväganden rörande den nya författningen, dels med anledningav motionsyrkanden. lämnade i betänkandet vid 1979/80års en utförlig redogörelse för frågans tidigare behandling (KU1979/80:32). Utskottet anförde i betänkandet - som godkändes av riksdagen- att den utredning som utskottet uttalade sig för rörande vissaförfattningsfrägor kunde komma att beröra även tidpunkten för de allmännavalen. Enligt utskottet borde den utredning som skulle komma att tillkallaskänna sig oförhindrad att behandla frågan om vilken verkan tidpunkten för valenfår för årsrytmen i riksdagsarbetet och för arbetsformer i övrigt. Utskottet anförde vidare att det inom utskottet tillsattsen arbetsgrupp för att pröva sådana frågor rörande arbetsformer somborde bli föremål för en förnyad översyn. KU1981/82:10 15 redovisa sitt arbete i en rapport till talmanskonferensen,som därefter har möjlighet att vidarebefordra förslagen till . - som tillkallades -berörde frågan om vårval i sitt betänkande (SOU 1981:15). Utredningen hade dockpå den tid som stått till förfogande för utredningsarbetet inte haft möjlighetatt penetrera frågan närmare. Utredningen anförde i denna del (s. 44): Allmänna val skullemedföra betydande ingrepp i riksdagsarbetet. En omläggning av budgetåretskulle därtill leda till betydande förändringar i den statliga verksamheten i övrigt.Det har inte varit möjligt för grundlagskommittén att på den korta tid som harstått till förfogande närmare penetrera dessa frågor. Kommittén konstaterar atttidigare utredningar har visat att vissa fördelar torde stå att vinna på ettsystem med vårval och kalenderårsbudget. Skäl har också anförts för att prövamöjligheten till vårval utan omläggning av budgetåret. Kommittén är emellertidinte beredd att föreslå några förändringar i dessa frågor. Den av konstitutionsutskottettillsatta arbetsgruppen har i ett betänkande till talmanskonferensen framlagtvissa delförslag till reformer av arbetsrutiner. Utredningen har bl.a. föreslagit att tyngdpunkten i arbetsvecka förskjuts fråntisdag-torsdag till onsdag-fredag, att ökat intresse ägnas möjligheterna attsamla ärenden i särskilda s. k. ärendebanker samt att man i större utsträckningän tidigare samordnar debatter rörande näraliggande frågor. behandlade arbetsgruppens förslag islutet av . Konferensen avslog då förslaget till ändratarbetsschema för riksdagsveckan men ställde sig bakom förslagen att samlaärendena i särskilda ärendebanker samt att så långt möjligt i tiden samordnadebatter och voteringar beträffande likartade ärenden. tillsattes en särskild utredning avtalmanskonferensen för att pröva frågan om utskottsindelningen ochärendefördelningen mellan utskotten. I utredningen, som består av särskildasakkunniga, ingår representanter för de fem riksdagspartierna. Det har emellertidförutsatts att dessa inte skall behöva delta i det inledande arbetet med enkartläggning av utskottens arbetssituation m. m. I motion 1980/81:1123 av () hemställs att riksdagenbeslutar om följande ändring av riksdagsordningen. Regeringen skall senast den10 januari eller, om hinder möter till följd av inträffat regeringsskifte,möjligt därefter avlämna proposition med förslag till statsbudget(budgetproposition) för det närmast följande budgetåret. Propositionen skallinnehålla finansplan och nationalbudget. Regeringen skall avgiva särskiltförslag till slutlig reglering av statsbudgeten (kompletteringsproposition). Sådantförslag skall om hinder ej möter avlämnas före utgången av april månad. Annan proposition angående anslag för det närmastföljande budgetåret skall avlämnas såvida regeringen ickefinner att propositionens behandling kan uppskjutas till följande . Proposition med förslag om nytt eller väsentligen höjtanslag bör innehålla uppskattning av framtida kostnader för det ändamål som förslagetavser. Om förslag till anslag grundar sig på plan än den förvilken anslaget har beräknats i propositionen, bör planen redovisas. Regeringen skall senast den10 januari eller, om hinder möter till följd av inträffat regeringsskifte,möjligt därefter avlämna proposition med förslag till statsbudget(budgetproposition) för det närmast följande budgetåret. Propositionen skallinnehålla finansplan och nationalbudget. Regeringen skall avgiva särskiltförslag till slutlig reglering av statsbudgeten (kompletteringsproposition). Sådantförslag skall om hinder ej möter avlämnas före utgången av april månad. Annan proposition angående anslag för det närmastföljande budgetåret skall avlämnas , såvida regeringen ickefinner att propositionens behandling kan uppskjutas till följande . Proposition med förslag om nytt eller väsentligen höjtanslag eller om sådana riktlinjer för viss statsverksamhet som avses i RF 9kap. 7 § bör innehålla uppskattning av framtida kostnader för det ändamål somförslaget avser. Om förslag till anslag grundar sig på plan änden för vilken anslaget har beräknats i propositionen, bör planen redovisas. I motionen anförs att det finnsskäl för att noga ge akt på att bestämmelsen i RO 3 kap. 2 § tredjestycket efterlevs. Den bör också skärpas så att även de riktlinjepropositionersom regeringen kan avge enligt bestämmelserna i 9 kap. 7 § omfattas avstadgandet. KU1981/82:10 17 Gällande regler tn. I samband med granskningen avregeringsärendenas handläggning uppmärksammade vid1980/regeringens tillämpning av 3 kap. 2 § tredje stycket iriksdagsordningen. I en kanslipromemoria som redovisades igranskningsbetänkandet KU 1980/81:25, bilaga 4, lämnade utskottet då enutförlig redovisning av gällande regler och förarbetena till dessa. Utskottetsredovisning i denna del hade följande lydelse: Tredje stycket i riksdagsordningens(RO) 3 kap. 2 § har följande lydelse: Proposition med förslag om nytt eller väsentligen höjtanslag bör innehålla uppskattning av framtida kostnader för det ändamål somförslaget avser. Om förslag till anslag grundar sig på plan änden för vilken anslaget har beräknats i propositionen, bör planen redovisas. Grundlagberedningen anförde i sin motivering till dessabestämmelser (se SOU 1972:15 s. 171) att syftet med dem var att stärkariksdagens möjligheter att delta i de långsiktiga bedömanden som ofta är dereellt styrande. Sålunda borde enligt beredningen proposition med förslag omnytt eller väsentligt höjt anslag innehålla uppskattning av framtida kostnaderför det ändamål som förslaget avser. Om förslag till anslag grundar sig på planför än den för vilken anslaget har beräknats i propositionen, bordevidare planen redovisas där. Den första punkten blir enligt grundlagberedningentillämplig i praktiken särskilt när det gäller ett nytt projekt vars omfattningi tiden redan från början kan beräknas. I fråga om många förslag till anslag,där livslängden inte kan beräknas i förväg, blir regelns räckvidd enligtberedningen mera begränsad. När det talas om "framtida kostnader"avses i första hand statens kostnader. Beredningen framhöll emellertid att detnaturligtvis är önskvärt att också övriga kostnader redovisas, i den mån så kanske. Huruvida anslaget avser utbetalningar, utgifter eller kostnader saknarenligt beredningen direkt betydelse i nu förevarande sammanhang. Stadgandethar fått en fakultativ utformning. Beredningen underströk attkostnadsberäkningar på alltid blir mer eller mindre osäkra. Den andra punkten innebär enligt grundlagberedningen attden flerårs-planering eller de flerårsstudier som faktiskt ligger till grundför en begäran om anslag för det närmaste budgetåret på lämpligt sätt börredovisas för när anslaget begärs. "beslutshorisont" borde inte vara kortare än regeringens och deunderordnade myndigheternas. Grundlagberedningen framhöll slutligen att de föreslagnabestämmelserna i 3 kap. 2 § tredje stycket RO inte innebär att skallfatta bindande flerårsbeslut. Det gäller enligt beredningen bara att sökasäkerställa att beslutsunderlaget inte blir onödigt kortsiktigt. I proposition 1973:90 med förslag till ny regeringsformoch ny riksdagsordning m. m. anförde föredragande departementschefen bl. a.följande i fråga om redovisning av underlag för långsiktigarebedömningar (s. 222-223): Nära samband med bugetsystemets utformning har denstatliga långtidsplaneringen. Önskemålen om ett utbyggt planeringssystem harvuxit fram ur insikten att beslut under den årliga budgetbehandlingen ofta harkonsekven- KU1981/82:10 18 ser också på och att som följd härav denfaktiska bundenheten vid den årliga utgiftsprövningen kan vara ganskaomfattande på grund av tidigare års beslut. Ett utbyggt system för planering kan införas endastsuccessivt och under hänsynstagande till föreliggande olikheter mellan skildasektorer av den statliga verksamheten. Planeringsarbetet bör ledas avregeringen. Men det är givet att studier på flerårssikt är av utomordentligtintresse också för del. Då det gäller att ta ställning till formernaför deltagande i planeringsprocessen, måste man beakta planeringenskaraktär. Först och främst bör naturligtvis få del av information somutgör resultat av studierna och som kan vara av betydelse för beslut somriksdagen skall fatta. De av beredningen i 3 kap. 2 § RO föreslagnabestämmelserna syftar till att trygga en sådan information. I övrigt börriksdagens medverkan i det väsentliga få formen av insyn i planeringsarbetet.Enligt riktlinjer, som statsmakterna godtog 1972, har det parlamentariskadeltagandet i försvarsplaneringen huvudsakligen karaktär av insyn i viktigaplaneringsmoment. Ett insynsförfarande kan emellertid åstadkommas inom ramenför nuvarande arbetsformer och kräver inte några särskildaföreskrifter i RF eller RO. har varit tal om en planering som endastredovisar beslutsunderlag. I vissa fall måste emellertid fattaekonomiska beslut som utgör bestämda led i en fixerad handlingsplan förframtiden. Det rör sig alltså här om en mera bindande planering. Det är ensjälvklarhet att i sådana fall skall ha del av och i allmänhet taställning till hela det ifrågavarande projektet. Iberedningens förslag har upptagits bestämmelser som anvisar flera olika formeri vilka kan fatta beslut med ekonomisk verkan utöver budgetåret.Riksdagen kan sålunda direkt besluta om anslag än ett budgetår.Den kan vidare bemyndiga regeringen att utlägga beställningar eller företaandra investeringar för vilka utgifterna belöper på flera budgetår. Riksdagenkan också i samband med budgetbehandlingen eller i andra sammanhang besluta om"riktlinjer för viss statsverksamhet", dvs. fatta s. k. princip-eller organisationsbeslut. Jag vill också nämna att lagbeslut av intesällan kan inkludera ekonomiska åtaganden för framtiden. Mot de av beredningenföreslagna bestämmelserna har jag inte någon erinran (jfr 9 kap. 3 § andrastycket, 7 § och 10 § första stycket i departementsförslaget till RF). Däremotkan det enligt min mening inte komma i fråga att i RF ange bestämda fall dåplaner, som avses bli bindande, skall underställas prövning eller dåriksdagen annars skall ha att fatta beslut som gäller tid utöver det närmastföljande budgetåret. Inte heller beredningen har föreslagit några bestämmelserhärom. Vad jag har framhållit i det föregående leder tillslutsatsen att RF inte bör innehålla bestämmelser om flerårsplanering ellerflerårsstudier och inte heller andra föreskrifter om rik'dagens avgöranden påflerårssikt än dem som beredningen har föreslagit. Vid riksdagsbehandlingen framfördes ingen erinran mot deföreslagna bestämmelserna i 3 kap. 2 § tredje stycket RO (KU 1973:26, rskr1973:265, KU 1974:8, rskr 1974:19). I sin kommentar till granskningen i denna del anfördeutskottet bl. Utskottets granskning har omfattatregeringens propositioner med förslag till anslag på statsbudgeten /81. KU1981/82:10 19 det i dessa propositioner finns flera förslag om nya ellerväsentligen höjda anslag beträffande vilka redovisning av det framtidaanslagsbehovet saknas eller redovisningen är bristfällig. Utskottet harförståelse för att det i många fall kan vara svårt att bedöma kostnaderna pålängre sikt. Detta får dock inte hindra att så långt möjligt en redovisninglämnas av ett nytt eller väsentligen höjt anslags framtida konsekvenser. Isamband med utskottets granskning har också noterats att reglerna i 3 kap. 2 §tredje stycket RO inte uppmärksammas i anvisningar förpropositionsskrivning. Utskottet har med anledning av vad som förekommit vidgranskningen funnit anledning att erinra om bestämmelserna i 3 kap. 2 § tredjestycket RO. har berettfinansutskottet tillfälle att avge yttrande över motionen. Finansutskottettillstyrker den förändring i riksdagsordningen som föreslås i motionen.Utskottet anför i samband därmed att det är viktigt att kravet på en noggrannkostnadsredovisning kommer att innefatta inte endast direkta riktlinjer för enföreslagen verksamhet utan också kostnader som uppkommer vid ändrad eller nylagstiftning utan att denna är kopplad till en formell hemställan tillriksdagen att anta riktlinjer för verksamheten på ett område. I yttrandet anförutskottet vidare att samma behov av underlag och analys av de långsiktigaeffekterna av riksdagsbeslut föreligger i fråga om beslut rörande statensinkomster. Finansutskottetsyttrande fogas som bilaga 2 till detta betänkande. Utskottet behandlar i dettabetänkande ett antal motioner som berör olika författningsfrågor. I motion 1980/81:342 av m. fl. (vpk)framställs krav på författningsändringar som syftar till en ändring avstatsformen till republik. Förslaget innebär bl. a. att successionsordningenskall upphöra att gälla som de representativa uppgifter som i dagåvilar konungen överförs till talman. Utskottet har inte funnit anledning att frångå denståndpunkt angående statsformen som intogs i samband med 1974 årsförfattningsreform och som sedan upprepats av efterföljande riksdagar ianslutning till behandlingen av motioner med krav på övergång till republik.Utskottet avstyrker sålunda motionsyrkandet. I fyra motioner tas upp frågan om kollektivanslutning tillpolitiskt parti. I motion 1980/81:398 av () och EssePetersson (fp) hemställs att skall göra ett principiellt uttalandemot kollektivanslutning. I motionerna 1980/81:493 av m. (fp) och 1980/81:1119 av m. fl. (m) yrkas på lagstiftning mot KU 1981/82:10 20 kollektivanslutning till politiska partier. I motion1980/81:496 av m. fl. (m) yrkas på en lagstiftning med förbudför juridiska personer att vara medlemmar i ett politiskt parti. Även denna fråga har utskottet haft anledning att taställning till vid upprepade tillfällen. Utskottet vidhåller den ståndpunktutskottet intog vid föregående .