bet · G501KU4 · 1981-12-31 00:00:00 — Frågan om lekmannastyrelsernas sammansättningaktualiserades också i samband med behandling avproposition 1980/81:107 om den statliga skoladministrationen m. m. I propositionen hemställdes att skulle godkännavissa riktlinjer för organisation. Vad gälldelekmannastyrelsen innebar förslaget att denna utöver generaldirektören ochöverdirektören skulle bestå av fem ledamöter från riksdagspartierna samt enrepresentant för vardera kommunerna och landstingskommunerna. Övriga intressensom varit representerade i styrelsen skulle därigenom komma att saknarepresentation. Föredragande statsrådet anförde i sin motivering bl. a.att det är omöjligt att i en verksstyrelse av hanterlig storlek samlarepresentation för alla de KU1981/82:4 H intressen - myndigheter, organisationer och andragrupperingar i samhället -som på ett eller annat sätt berörs av SÖ:sverksamhet. Enligt statsrådet var en styrelserepresentation inte heller denlämpligaste formen för en samverkan mellan ämbetsverket och skildasamhällsintressen. Verksstyrelsernas främsta uppgift är enligt föredragandenatt företräda verket och därigenom hela utbildningsverksamhetens intressen ochåsikter, vilket enligt propositionen starkt begränsar utrymmet för olikapartsintressen i styrelsen. 1 propositionen anfördes att enintresserepresentation i styrelsen för borde fullgöras avföreträdare för stora grupper av medborgare och vida sektorer av samhällslivet. I en följdmotion (s) till propositionen hemställdes attriksdagen borde göra ett principuttalande av innebörden att grunderna för regeringensförslag om sammansättning av ämbetsverkens styrelser inte godkändes.Motionärerna pekade på att det med något undantag saknas rent politisktsammansatta styrelser i de svenska ämbetsverken. Enligt motionärerna saknadesprincipiella motiv för propositionens förslag som dessutom presenterades samtidigtsom förvaltningsutredningen arbetar med en analys av bl. a. dessa frågor. Propositionen om den statliga skoladministrationenremitterades till utbildningsutskottet som beredde konstitutionsutskottettillfälle att yttra sig över propositionens förslag i denna del samt motionen.Konstitutionsutskottet (KU 1980/81:6y) avstyrkte motionsyrkandet och anförde isamband därmed bl. Utskottet konstaterar att någraallmänna principer för sammansättningen av lekmannastyrelser inte harformulerats i den nu aktuella propositionen om den statligaskoladministrationen m. m. eller tidigare i annat sammanhang. Regeringen fårdärför i det enskilda fallet - ofta efter det att grunderna fastställts avriksdagen - avgöra hur ett ämbetsverks styrelse med hänsyn till verketsuppgifter bör vara sammansatt. Utskottet vill liksom motionärerna erinra om atten närmare belysning av dessa frågor sker i förvaltningsutredningen. Utskottetanser att något principiellt uttalande om sammansättningen av ämbetsverksstyrelser inte bör göras innan resultatet av förvaltnings-utredningens arbeteföreligger. Motionsyrkandet kan följaktligen inte tillstyrkas. I en avvikande mening anförde sjuledamöter (alla s) att utskottet bort ha tillstyrkt motionen. Enligt denavvikande meningen borde utskottets yttrande ha haft följande lydelse. Propositionens förslag till ändradsammansättning av innebär en principiell avvikelse från vad somhittills gällt. Förslaget läggs fram som förvaltningsutredningenbehandlar olika frågor med anknytning till lekmannastyrelsers sammansättning.Enligt utskottets mening bör resultatet av detta utredningsarbete avvaktasinnan så genomgripande förändringar i ett stort ämbetsverks styrelse som dethär är fråga om genomförs. Utskottet anser det också väsentligt att understrykaatt regeringens förslag i propositionen om den statliga skoladministrationen KU1981/82:4 12 m. m. inte bör få utgöra en mall för framtida beskit omsammansättningen av ämbetsverks styrelser. Utskottet tillstyrker med hänsynhärtill bifall till motionsyrkandet. Vid behandlingen avutbildningsutskottets betänkande med anledning av propositionen (UbU1980/81:38) följde en reservation från de socialdemokratiskaledamöterna som yrkade avslag på propositionens förslag i denna del. Förslagettill nya regler för sammansättningen av styrelse avslogssålunda. Åldersgräns för innehav av offentligt uppdrag I motion 1980/81:340 av MargaretaAndrén (fp) och () yrkas "att hos regeringenbegär att tillämpliga lagar och förordningar ändras så att ingen övreåldersgräns fastställs för innehav av offentliga uppdrag". I motionen anförs att det är ett samhällsslöseri att maninte tillräckligt drar nytta av äldre personers livserfarenhet och kunnande pågrund av fastställda åldersgränser. Motionärerna anför att ställt sigpositiv till själva tanken på att avskaffa de nu gällande åldersgränserna menansett att frågan bör utredas innan ett beslut fattas. Enligt motionärerna ärdet självklart att 70-årsgränsen inte skall utgöra något hinder för att innehaoffentliga uppdrag. bör därför utan att vänta på någon utredninguttala sig för 70-årsgränsens avskaffande. Förslag om att övre åldersgränserför offentliga uppdrag skall avskaffas har behandlats av medanledning av motionsyrkanden vid 1978/79 och 1980/riksmöten. Vid sinbehandling av frågan 1978 anförde (KU 1978/79:2) attåldersgränser i samband med nomineringar i första hand berör de politiskapartiernas interna överväganden. I ett särskilt yttrande (1 fp) anfördes attäldre människors möjligheter att inneha offentliga uppdrag inte endast ärberoende av interna överväganden inom partierna. De förhindras också avformella åldersregler som sanktioneras av statsmakterna. I sitt betänkande vid föregående om vissa frågorrörande den statliga förvaltningen m. m. (KU 1980/81:8) redovisadekonstitutionsutskottet i reciten en genomgång av de åldersregler som gäller f.n. Genomgången visade att åldersgränser främst förekommer i fråga omnämndemannaupp-drag i olika domstolar. En övre åldersgräns stadgas också förordförande, ledamöter och suppleanter i taxeringsnämnder liksom för ledamöterav KU1981/82:4 13 arrende- och hyresnämnder. I samtliga nu nämnda fall äråldersgränsen . Medanledning av genomgången anförde utskottet. Enligt utskottet bör huvudprincipenvara att inga övre åldersgränser skall finnas för offentliga uppdrag. Detta ärockså det normala förhållandet. För förtroendemannauppdrag i domstolar ochvissa domstolsliknande organ har emellertid införtsen sjuttioårsgräns. Motivet synes då ha varit att man har velat öka garantiernaför att inte uppdraget skall innehas av personer som på grund av alltför högålder är mindre skickade att tjänstgöra som domare. Utskottet har förståelseför detta motiv. Å andra sidan kan det med större tyngd hävdas att det även idessa fall borde få ankomma på de organ som utser uppdragstagarna att utanlagfästa begränsningar av detta slag välja de personer som anses mest lämpade föruppdragen. Även om starka skäl således synes tala mot att behålla deexisterande övre åldersgränserna för offentliga uppdrag, kan utskottet inteställa sig bakom motionärernas krav att utan närmare utredning slopa dessagränser. Utskottet föreslår därför att regeringen får närmare pröva behovet avövre åldersgränser som villkor för valbarhet till offentliga uppdrag motbakgrund av vad utskottet i det föregående anfört. Detta bör ges regeringentill känna. beslöt i enlighet med utskottets förslag. De motioner som behandlas i dettabetänkande berör olika frågor med anknytning till den statliga förvaltningen.Vissa av dessa har nära beröringspunkter med arbetet inom den parlamentarisktsammansatta förvaltningsutredningen. I motion 1980/81:649 begärs en allmän översyn av denställiga samhällsförvaltningen på central nivå, i motion 180 tas upp frågan omsuppleanters rätt till ersättning då de deltar i sammanträden i statligastyrelser utan att tjänstgöra som ersättare för ordinarie ledamot, imotionerna 396 och 1110 föreslås att principerna för de statliga styrelsernassammansättning skall övervägas ytterligare. I motion 396 är syftet att en sådanöversyn skall leda fram till en ordning som innebär att samtliga styrelserförses med suppleanter för de ordinarie ledamöterna. Motion 1110 syftar till enförändring av styrelsernas sammansättning så att de förutom av tjänstemän inommyndigheten endast skall bestå av representanter för medborgarintres-set. har under senare årbehandlat motioner med krav på en allmän översyn av den statligaförvaltningsorganisationen och av de principer som reglerar förhållandet mellande politiska organen och förvaltningsmyndigheterna. Vid 1977/(KU 1977/78:38) uttalade att en kartläggning av dessa förhållandenborde komma till stånd. gav regeringen genom tilläggsdirektivförvalt- KU1981/82:4 14 ningsiitredningen i uppdrag att kartlägga de förändringarsom har skett i den statliga förvaltningens organisation och mot bakgrund häravbeskriva och analysera nu rådande förhållanden och problem i relationernamellan regering, riksdag och förvaltningsmyndigheter. Vid föregående behandlade utskottet frågan om deallmänna principerna för lekmannastyrelserna i ett yttrande tillutbildningsutskottet (KU 1980/81:6 y) i samband med behandlingen av proposition1980/81:107 om den statliga skoladministrationen m. m. Utskottet anförde då medanledning av ett motionsyrkande att några principiella uttalanden omsammansättningen av ämbetsverkens styrelser inte borde göras innan resultatetav förvaltningsutredningens arbete föreligger. Enligt vad utskottet erfarit ingår frågan omlekinannastyrelsernas sammansättning och arbetsformer bland de olika delfrågorsom aktualiseras inom förvaltningsutredningens arbete med det mer övergripandekartläggningsuppdraget. Utredningen planerar att presentera ett slutbetänkandeunder innevarande budgetår. Något initiativ till ytterligare utredningar ellerställningstagande till enskilda frågor som ryms inom ramen för utredningensuppdrag bör enligt utskottets mening inte tas innan resultatet av utredningensarbete redovisats. Med anledning härav avstyrker utskottet yrkandena imotionerna 649. 396 och 1110. Vad gäller motion 180 i vilken föreslås att suppleanter istatliga styrelser skall vara garanterade reseersättning och arvode också i defall de deltar i sammanträden utan att tjänstgöra som ersättare för ordinarieledamot får utskottet erinra om uttalande vid 1979/(KU 1979/80:8) att regeringen bör undersöka i vilken utsträckning som länsstyrelsernaenligt praxis kallar suppleanter till sammanträde även då de inte tjänstgör somersättare. En sådan undersökning genomförs f. n. inomkommundepartementet. Ett ställningstagande till behovet av ytterligare reglerpå detta område bör enligt utskottet göras först sedan resultatet av dennaundersökning föreligger. Utskottet avstyrker sålunda även motion 180. I motion 1980/81:1508 tas upp frågan om hur arbetet medatt minska byråkratin samt för att förbättra kontakterna mellan medborgarna ochsamhällsorganen skall organiseras inom . Motionären anser attdet är väsentligt att ett enda av departementen får ett övergripande ansvar fördessa frågor. Det fortsatta arbetet för att motverka byråkrati ochonödigt krångel för medborgarna behandlades av senast under våren1981. anslöt sig då till den i proposition 1980/81:80 framfördauppfattningen att det är väsentligt att allmänheten har ett forum iregeringskansliet till vilket man kan vända sig i dessa frågor. ärdet av stort värde att kuni.a bereda företrädare för centrala ämbetsverk,kominunförbunden. näringslivet, personalorganisationerna och folkrörelsernatillfälle att delta i diskussionen om hur arbetet skall bedrivas. mening får det ankomma på KU1981/82:4 15 regeringen att bedöma vilken organisatorisk lösning sombäst tillgodoser dessa olika önskemål. Utskottet avstyrker med hänsyn härtillifrågavarande motionsyrkande. I motion 1980/81:364 föreslås en ändring iförvaltningslagen (1971:290) med den innebörden att tjänstemännen skall visaden som söker upplysning eller hjälp hos myndigheter eller vars sak prövas hosdenna respekt och omtanke. En bestämmelse av motsvarande innebörd finns infördi lagen om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen (1980:11). Motionens förslag ligger väl i linje med de strävanden attminska byråkrati och onödigt krångel som under bred enighet ställtsig bakom. Inom förvaltningsrättsutredningen har förslag till partiellaförändringar av förvaltningslagen utarbetats (Ändringar i förvaltningslagen .Allmänna överväganden . Partiella reformer - SOU 1981:41) vilka ytterligareunderstryker vikten av att myndigheterna på olika sätt lämnar allmänheten hjälpoch vägledning i kontakterna med myndigheten. Förvaltningsrättsutredningensförslag är f. n. föremål för remissbehandling. Utredningen fortsätter sittarbete med sikte på en fullständig översyn av förvaltningslagen. Utskottet, somdelar motionärens uppfattning att det är av stor betydelse att allmänhetenbemöts med respekt och omtanke i sina kontakter med olika företrädare förmyndigheterna, utgår ifrån att förvaltningsrättsutredningen även i detfortsatta arbetet uppmärksammar möjligheterna att på olika sätt skapa garantierför detta. I avvaktan på remissbehandlingen avförvaltningsrättsutredningens betänkande samt utredningens fortsatta arbete ärutskottet inte berett att nu förorda förändringar av förvaltningslagen.Utskottet avstyrker därför ifrågavarande motionsyrkande. Utskottet avstyrker också yrkandet i motion 1980/81:1512 ivilken begärs en översyn av i vilken utsträckning olika intresseorganisationerpåverkar mytidiglietsbeslut rörande enskilda företag. Motionärerna lämnar imotionen ett antal exempel där de fackliga organisationerna med stöd avförfattningsbestämmelser eller i enlighet med praxis yttrar sig överansökningar av olika slag från enskilda företag. Utskottet kan inte medanledning av de exempel som lämnas i motionen eller eljest se någon anledningtill kritik eller tveksamhet till en ordning som innebär att myndigheterna i sinprövning av olika frågor ges ett brett och allsidigt beslutsunderlag. Det statliga kommitté- och remissväsendet berörs i tvåmotioner. I motion 1980/81:238 föreslås att skall uttala sig för attregeringen bör visa stor restriktivitet när det gäller att remitterautredningsbetänkanden och departementspromemorior till utredningar. Enligtmotionen bör utskott för sin del avstå från att remittera motionereller andra ärenden till utredningar för yttrande. Motionären motiverar sittförslag med att utredningarna är temporära organ med huvuduppgift att normaltunder en begränsad tidsperiod utreda en eller flera frågor. KU1981/82:4 i6 remissarbete kan leda till störningar i arbetet med enutrednings huvuduppgifter. Utskottet delar i allt väsentligt den syn på de statligakommittéernas arbetsuppgifter och funktion som kommer till uttryck i motionensförslag. Av hänsyn till utredningsarbetet är det angeläget att särskilttillsatta kommittéer inte i alltför stor utsträckning belastas med uppgiftenatt yttra sig över andra kommittéers arbetsresultat. Att helt avståfrån möjligheten för riksdagsutskott att tillgodogöra sig den sakkunskap ocherfarenhet som finns inom kommittéväsendet är dock enligt utskottets meninginte lämpligt. Om utskotten utnyttjar denna möjlighet med samma restriktivitetsom bör ankomma på regeringen torde motionens syfte i denna del i alltväsentligt vara tillgodosett. Utskottet tillstyrker motionens hemställan punkt1 och förklarar punkt 2 besvarad med vad utskottet anfört. Vad utskottet anförtavseende regeringens praxis när det gäller remisser till arbetande utredningarbör ges regeringen till känna. I motion 1980/81:1509 föreslås att skall göraett uttalande rörande kommittéväsendet av innebörden att utredningsuppgifter iframtiden inte i större utsträckning än bör uppdras ät myndigheternasjälva. Motionärerna pekar på utredningsväsendets betydelse för den demokratiskabeslutsprocessen och framhåller det angelägna i att bevara systemet medparlamentariskt sammansatta kommittéer. Utskottet får i denna del hänvisa till sina tidigareuttalanden rörande kommittéväsendet. Vid föregående anförde utskottet(KU 1980/ 81:8) att kommittéväsendets starka ställning i den svenska politiskabeslutsprocessen framför allt är en följd av den grundlighet och saklighet somav tradition präglar arbetet i de offentliga utredningarna. Genom attkommittéerna i så stor utsträckning har parlamentariskt inslag är det ocksåofta möjligt att åstadkomma en bred politisk förankring inför viktigasamhällsreformer. Utskottet anförde vidare att det är angeläget att slå vakt omdet värdefulla inslag i beslutsprocessen som kommittéväsendet utgör. godkände utskottets betänkande i denna del.Riksdagen har sålunda senast uttalat sig för attutredningsväsendet bör bevaras och utvecklas. Något ytterligareriksdagsuttalande i denna riktning är därför enligt utskottets mening inte nuerforderligt. Utskottet avstyrker med hänsyn härtill motionsyrkandet. I motion 1980/81:340 föreslås att tillämpliga lagar ochförordningar skall ändras så att ingen övre åldersgräns fastställs för innehavav offentliga uppdrag. Vid sin behandling av ett motionsyrkande med motsvarandesyfte vid föregående anförde utskottet som sin mening att starka skälsynes tala mot att behålla de existerande övre åldersgränserna för offentligauppdrag. Mot bakgrund av de motiv som framförts till förmån för åldersgränsernadå de införts var utskottet emellertid inte då berett att utan närmareutredning slopa gränserna. Utskottet föreslog därför att regeringen skulle gesi uppdrag att närmare pröva behovet av dessa åldersgränser mot KU1981/82:4 17 bakgrund av vad utskottet anfört. beslöt i enlighet med utskottets förslag, ochfrågan om de övre åldersgränserna skall slopas eller ej bereds för närvarandeinom . Den prövning som inletts inom avåldersgränserna bör avvaktas innan ett förnyat ställningstagande görs i frågan.Utskottet avstyrker med det anförda motionen. 1. beträffandeöversyn av den centrala statsförvaltningen att avslår motion1980/81:649, 2. beträffandeövergripande ansvar för att minska onödig byråkrati att avslår motion1980/81:1508, 3. beträffandemyndigheternas behandling av allmänheten att avslår motion1980/81:364, attriksdagen avslår motion 1980/81:1509, a. attriksdagen med bifall till motion 1980/81:238 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, b. attriksdagen förklarar motion 1980/81:238 yrkande 2 besvarad med vad utskottet anfört, 6. beträffandeintresseorganisationernas möjligheter att påverka myndigheternas beslut rörande enskilda företag attriksdagen avslår motion 1980/81:1512, 7. beträffandeledamöter och suppleanter i statliga styrelser att avslår motionerna1980/81:180, 396 och 1110, 8. beträffandeåldersgräns för innehav av offentligt uppdrag att avslår motion1980/81:340. KU1981/82:4 18 Närvarande: (), (),(), (), Per (), (),(), (), i (m),(), (), (). ()och (). () och () anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 16 börjar "I motion 1980/81:340" och på s. 17slutar "anförda motionen" bort ha följande lydelse: I motion 1980/81:340 föreslås att tillämpliga lagar ochförordningar skall ändras så att ingen övre åldersgräns fastställs för innehavav offentligt uppdrag. Starka skäl talar för en sådan förändring. Utskottet,som erinrar om sitt ställningstagande i frågan vid föregående , utgårfrån att författningsändringar kan genomföras i så god tid att begränsningarkan upphävas före ingången av nästa mandatperiod. Det anförda bör gesregeringen till känna. dels att utskottet under 8 bort hemställa 8. beträffande åldersgräns förinnehav av offentligt uppdrag att med anledning av motion 1980/81:340som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.