bet · G501UU20 · 1981-12-31 00:00:00 — Åandra sidan framstår det i rådande ekonomiska läge som en viktig uppgift attinformera om utvecklingsproblemen. Någon nedskärning i informationsanslaget,som i propositionen föresläs fä oförändrad storlek för nästa budgetår, ärdärför inte motiverad. Av dessa skäl avstyrkerutskottet yrkande 18 i motion 394 och yrkande 10 i motion 2035 samttillstyrker propositionens förslag vid avsnitt C 3. dels att utskottets hemställan i punkt 5, moment 1,(s. 87) bort ha följande lydelse; 1. att med avslag på motion 1981/82; 394,yrkande 18, och motion 1981/82:2035, yrkande 10, bifaller propositionensförslag och till Information för /83 anvisar ett reservafionsanslagav . Styrelsenför u-landsforskning, SAREC (C 6) AllanHernelius, och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 89som börjar med "Med hänvisning till" och slutar med "motion 2035avstyrks därför." bort ha följande lydelse: Medhänvisning till vad som ovan anförts om SAREC:s roll och uppgifter tillstyrkerutskottet motion 932 och yrkande 5 i motion 2035. Iyrkande 11 i motion 2035 föreslås en i förhållande till årets nivå oförändradmedelsanvisning till SAREC innebärande . Utskottet anser attoförändrad anslagstilldelning är motiverad i avvaktan pä resultatet avregeringens utvärdering av SAREC:s verksamhet. 11 i motion 2035tillstyrks därför. dels att utskottets hemställan i punkt 8, moment 1,3 och 4, (s. 90) bort ha följande lydelse: 1. att , med avslag på propositionensförslag, bifaller mofion 1981/82:2035, yrkande 11, och till styrelsen föru-landsforskning (SAREC) för /83 anvisar ett reservationsanslagav . UU 1981/82:20 115 3. att med bifall tillmotion 1981/82:932 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 4. att med bifall tillmofion 1981/82; 2035, yrkande 5, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. 1.Riktlinjer för bilateralt utvecklingssamarbete , och (alla c) har avgivit följande särskilda yttrande; Imofion 1981/82:2083 av m.fl. (c) föreslås, att riksdagenbeslutar att uttala att i sin biståndspolitik och i sittinternafionella agerande i övrigt i högre grad bör inrikta sig på de globalaresurs- och miljöproblemen. Motionen ansluter till den föregående år lämnadecentermotionen 1980/81; 1201 om situation och om inriktningen avdet svenska biståndet. Utskottetmenar, att vårt bistånd redan nu har denna inriktning och noterar, att"regeringen avser att även fortsättningsvis lägga särskild vikt vidbistånd för landsbygdsutveckling, miljö- och markvård samt andra områden som ärdirekt relaterade till de fattigaste människornas gmndläggande behov".Utskottet uttalar också för egen del, att det kan "dela uppfattningen attde i motion 2083 nämnda behovsområdena är angelägna mål för det svenskabiståndet". Därefter kommer emellertid utskottet fill att den svenskaregeringen inte ensam kan fastställa vilka behov som skall anses vara mestangelägna utan detta måste ske i en dialog mellan givare och mottagare. Detär självklart, att vi inte skall lämna ett bistånd, som mottagarlandet inteprioriterar. Det borde emellertid vara lika självklart, att vi inte hellerskall lämna bistånd fill ändamål, som vi själva inte prioriterar. I den dialog utskottettalar om, måste mottagarlandets och prioriteringar mötas. Imofionen 2083 liksom i föregående års motion 1201 efterlyses en sådanprioritering från svensk sida. Vi noterar liksom utskottet med tillfredsställelse,att den nuvarande regeringen lägger särskild vikt vid bistånd förlandsbygdsutveckling, miljö- och markvärd och vid andra områden av betydelseför de fattigaste människorna. Kvar står emellertid, att bilden av det svenskabiståndet är mycket splittrad. Många av insatserna är tveksamma och kan varaen belastning för svensk biståndsvilja. Defattigas nöd är nu så stor, hotet mot världen som hem för mänskligt liv såöverhängande, att resurserna måste riktas in på världens mest angelägna behov.Vi måste bedöma, inom vilka av dessa behovsområden svenskt bistånd kan betydamest, och därefter utveckla vår kapacitet inom dessa falt och koncentrera detsvenska biståndet dit. UU 1981/82:20 116 Med en sådan klar inriktning av det svenskabiståndet på att möta de fattigaste människornas grundläggande behov och på attbevara jordens miljö och produktiva resurser kan en organisatorisk förändringav biståndet också bli aktuell. Det kan bli fråga om att mera inordna det iinternationella, regionala eller globala, insatser. Det bör då också vara ensvensk strävan att stödja en motsvarande inriktning hos FN-organen. Detär naturligt, att också bilateralt samarbete koncentreras till områden, somprioriteras för svenskt bistånd. Därav följer, att detta bistånd bör förändrasfrån ett i tiden obegränsat rambiständ till samarbetsavtal kring ochresurser bestämda insatser på områden som ingår i båda ländernasprioriteringar. Gertmd , , , , , och (alla s) har avgivitföljande särskilda yttrande; Svenskmedverkan i biståndskonsortier eller konsultativa gmpper har enligt en sedanlänge etablerad princip förbehållits dem, som avser länder med vilka Sverigehar eller planerar att ha ett omfattande utvecklingssamarbete. Detta har i höggrad underlättat biständsmyndigheternas verksamhet och bidragit fill att värnahandlingsfriheten i biståndspolitiken. Iett särskilt yttrande till utrikesutskottets betänkande 1980/81:20 uttalade viatt regeringens ansökan om observatörskap i biståndskonsortiet för (IGGI) enligt vår uppfattning innebar ett olyckligt avsteg från denna princip.Även om observatörskap inte anses lika förpliktande som medlemskap var detuppenbart att det manifesterade intresset för biståndskonsortiet kunde skapaförväntningar om framtida svenskt bistånd. Vi noterade därför medtillfredsställelse utskottets uttalande att man utgår från att inteavser inleda biståndssamarbete med . underströk vi viktenav att inga nya avsteg, t. ex. på grund av kommersiella eller politiskapåtryckningar, gjordes från den etablerade principen. Åretsbudgetproposition berör dessa frågor på undanskymd plats i en bilaga tilltredje huvudtiteln. I en redogörelse för verksamhet anges attdet finns ett tjugotal konsortier och konsultativa gmpper under bankens ledningsamt att''är medlem i de grupper som berör länder som mottar svensktbilateralt bistånd". Ingenfing sägs om svenskt observatörskap i olikagmpper. Medanledning härav finner vi det angeläget att upprepa att svensk medverkan ibiständskonsortier och konsultativa gmpper - antingen den sker som medlem ellerobservatör - endast bör avse länder med vilka vi har eller planerar ha ettomfattande utvecklingssamarbete. UU 1981/82:20 117 , och Per-OlofStrindberg (alla m) har avgivit följande särskilda yttrande; Enligt vår uppfattning bör överskottet av svenskjordbmksproduktion i högre grad kunna utnyttjas för biständsändamål. Även ommålet för allt bistånd bör vara att bidra till förmåga att blisjälvförsörjande kommer framöver stora områden att lidasvår brist på livsmedel. av det svenska skördeöverskottet går idagtill bistånd varvid det upphandlas till världsmarknadspriser. Vi anser attåtgärder bör vidtagas för att öka storleken av de fasta åtaganden om spannmålsleveransersom gjort. Särskilt angeläget blir detta om eller när deninternafionella fillgången på vete minskar. I det sammanhanget bör ocksåundersökas vilka konsekvenserna skulle bli om spannmålsprodukterna inköptestill gällande regleringspriser såsom föreslagits i motion 2034. TorstenBengtson (c) har avgivit följande särskilda yttrande; Regeringensbedömning att det i takt med slutförandet av de pågående projekten i Vietnambör vara möjligt att sänka landramen bör beaktas. Det borde ha varit möjligtatt redan under nästa budgetår sänka landsramen till somföreslagits i motion 1244. NärBai beslöts första gången angavs kostnaden till ca 500 miljonerkronor. Efter vad som kan bedömas blir kostnaden ca fyra gånger sä storeller . På gmnd av nödvändigheten att slutföra har inte haft tillfälle att bedöma vilket belopp somunder normala förhållanden borde lämnas till i bistånd. När nu Bai Bångoch sjukhusprojekten är slutförda bör visserligen medverkatill att driften vid dessa anläggningar tryggas, men därefter bör tiden varamogen för att överväga hur stort biståndet bör vara och på vilket sätt det börutgå. Därvid torde det vara helt oriktigt att jämföra med belopp som utgåttunder de onormala förhållanden när Bai pågick. Regeringen bördärför inte utan hörande och beslut utfästa nya bidragsbelopp. Vidbedömningen av eventuellt stöd till i fortsättningen bör relationentill andra bidragsländer beaktas, men även beslut om riktlinjernaför utvecklingssamarbetet (UU 1978/79:1) där det sägs: "Personliga fri-och rättigheter är för människorna i lika åtråvärda som hos oss, ochövergrepp drabbar lika hårt. Kravet på ett folkligt deltagande ibeslutsprocessen måste gälla alla politiska system. Det är önskvärt attbiståndet kan tjäna att främja eller bevara en demokratisk samhällsstmktur. "bryter obestridligen mot mänskliga rättighets-konvenfionerna närman ockuperat och underkuvat . UU 1981/82:20 118 I väntan på att regeringen inför nästa årsbudgetproposition överväger frågan om det framtida biståndet till ihela dess vidd mot bakgrund av de av mig påtalade förhållandena, kan jag dockacceptera det av regeringen /83 föreslagna rambeloppet. Gertmd , , , , , och (alla s) har avgivitföljande särskilda yttrande; Underden borgerliga regeringsperioden har den andel av biståndsresurserna somanslagits till egentligt, landinriktat bistånd skurits ned. Detlandprogrammerade biståndet har fått stå tillbaka till förmän för diverse andraaktiviteter. En rad av dessa såsom s. k. ämnesinriktad verksamhet,insatsförberedelser och resultatvärdering m. m. har traditionellt redovisatsunder anslagsposten Särskilda program. Den dominerande delen har utgjorts avden ämnesinriktade verksamheten, som främst anknyter till det som tidigarebenämndes multibiverksamhet. Detär denna del som regeringen tilldelat snabbt ökande resurser. När sedan någonpost inom denna verksamhet blivit särskilt stor har den bmtits ut ochomvandlats till en egen anslagspost. Dennapolitik fullföljs i årets budgetproposifion. Sålunda har ökningen av denämnesinriktade verksamheten förlagts, inte till ifrågavarande anslagspost,utan fill den utbmtna posten Miljö- och markvård. Denna har i årförsetts med tillägget "samt energi" och höjts från 30 till 75 milj.kr. Utskottets borgerliga majoritet har sedan ökat detta belopp med ytterligare5 milj. kr. Viuppfattar regeringens och riksdagsmajoritetens budgetteknik på denna punkt somett försök att dölja den pågående, mycket kraftiga förskjutningen frånländerdestinerat bistånd till ämnesinriktade aktiviteter. Därmed riskerar manatt fjärma sig också från riksdagsbeslutet om att det direkta biståndet iförsta hand skall gå till länder, som själva för en politik inriktad påutjämning och social rättvisa. Detär mot denna bakgmnd som vi anser det angeläget att redovisningen ibiståndsbudgeten ger en samlad bild av hur stora resurser som anslås för olikaämnesinriktade verksamheter. Ett steg i denna riktning skulle vara att återföra in verksamheten inom miljö- och markvården samt energiområdet underanslagsposten Särskilda program. AllanHernelius, och (alla m) har avgivitföljande särskilda yttrande; En positiv förändring i inriktningen av detsvenska biståndet utgör den i UU 1981/82:20 119 propositionenföreslagna ökade satsningen pä miljö och markvärd vari också energibiståndetskall ingå. Från moderata samlingspartiets sida har vi framhållitangelägenheten av att biståndet i högre grad koncentreras till områden inomvilka har goda tekniska och personella resurser. Dit hör bland annatfrågor som rör utnyttjande av mark och andra naturresurser samt energifrågor.I motion 2035 har vi föreslagit en höjning av här förevarande anslag med 25milj. Denna höjning har varit mofiverad av önskvärdheten att kunna deltagai särskilda energiprojekt. Ett sådant, Kotmale, blir senare föremål försärskild proposition och i avvaktan därpå avstår vi från att framföra förslagom en höjning av anslaget till Miljö- och markvård och biträder utskottetsförslag om ett anslag pä 80 milj. kr. Gertmd , , , , , och (alla s) har avgivitföljande särskilda yttrande: PåÖstra har den indonesiska militära ockupationen - som skett efter avkoloniseringenfrån - lett till en svältkatastrof. Av en befolkning på mellan 600000och 800000 - uppskattningen varierar -dödades troligen över 100000 människorunder kriget. Under1979 tillät den indonesiska regeringen för första gängen det internationellaRöda korset att i begränsad omfattning arbeta i . Dessakatastrofinsatser har avslutats. Nöden fortsätter emellertid att vara stor.Den bör fortsätta katastrofhjälpen till . Underfömtsättning att praktiska möjligheter föreligger bör humanitär hjälp, äventill flykfingar, kunna kanaliseras genom Fretelin, den rörelse som leddeutvecklingen på av frihet efter detportugisiska kolonialväldets fall och före den indonesiska invasionen. , och (alla c) har avgivit följande särskilda yttrande: Samtidigtsom vi ställer oss bakom utskottets tillstyrkan av tillEnskilda organisationer, förutsätter vi, att regeringen vid behov kan ta ianspråk ytterligare medel för att tillgodose synnerligen angelägna ochvälmotiverade ansökningar. Gertmd , , , , , och (alla s) har avgivitföljande särskilda yttrande; UU 1981/82:20 120 Många har uttalat önskemål om att vidgasamarbetet med . Detta gäller såväl kommersiellt och industriellt samarbetesom politiskt och kulturellt. Ett av motiven härför är ställning somlitet, alliansfritt land med en tradition av aktiv och oberoende utrikespolitik. Ett samarbete med kan för olika vara ett bättrealternativ än med stormakter, gamla kolonialländer eller multinationellajätteföretag. Ocksåför del är det viktigt med ett större samarbete med somsträvar efter politiskt och ekonomiskt oberoende. I likhet med många länder iTredje världen har vi vidare intresse av att sprida det internafionellaberoende, som följer av en omfattande utrikeshandel, fill en störreländerkrets. Ettvidgat u-landssamarbete är angeläget för del även frånnäringspolitiska och kommersiella utgångspunkter. U-landsmarknaderna - i förstahand OPEC och de nya industriländerna - kommer sannolikt att uppvisa en högreexpansionstakt än våra traditionella handelspartner iindustrivärlden. Vi bör ha mycket att vinna på ett ökat utbyte med de nyamarknaderna, både när det gäller utrikeshandel och industriell utveckling. Världsekonominoch -handeln karakteriseras allmänt av tendenser ull ökat statligt inflytande.Utvecklingen mot olika protektionisfiska ingrepp har bl.a. denna innebörd.Internhandeln inom storföretagen ökar, stora marknadsområden omfattas avregleringar uppbyggda av storföretag, ofta med statligt stöd. Dessutom spelaräven i-ländernas regeringar en allt större roll som avtalsslutande part ochfinansiär i affärer med . Detär därför en väsentlig utgångspunkt att samarbetet fömtsätter statligmedverkan. I är det ofta regeringen eller ett överordnat statligtorgan som är avtalspartner. Man har haft svårt att i hitta en centralmotpart. På svensk sida finns det behov av en samordning av olika myndighetersoch institutioners verksamhet. Behovet av samordning på svensk sida förstärksav att allt fler vill föra över kunskap och teknologi i hela färdigasystem snarare än enskilda produkter. Detär mot denna bakgmnd som socialdemokraterna lagt fram förslag om övergripandesamarbetsavtal som instrument i en strävan till fördjupade u-landsrelationer.Sådana avtal kan gälla länder som får svenskt bistånd men också andraländer där det finns gemensamma intressen av ett fördjupat samarbete pä gmndvalav t. ex. utrikespolitiska, industriella och kommersiella motiv. fall samarbetsavtal sluts med biståndsmottagarländer kan u-landet, om det såönskar, använda pengar från landramen för att finansiera samarbetsavtalet.Även ett samarbete med andra länder, som uppfyller kraven för att erhållasvenskt bistånd, bör kunna finansieras ur budgetanslaget för biståndet. UU 1981/82:20 121 På motsvarande sätt är det naturligt att ettsamarbete som bestämts utifrån andra principer finansieras på annat sätt. Ettsamarbetsavtal som träffas utifrån kommersiella intressen finansieras utifrånde budgetposter som är avsedda för att främja svensk export. Förverkligandetav samarbetsavtalen fömtsätter en samordning av de statliga organ som i dagsköter u-landskontakterna vid sidan av SIDA. Dessa bör föras ihop till enorganisation för utvidgat u-landssamarbete, som både disponerar egnafinansiella resurser och har vida förhandlingsfullmakter i sin förmedlarroll. Detär angeläget att arbetet på detta område bedrivs kraftfullt. Frågan om formeroch metodik för en vidare användning av samarbetsavtal inom u-landspolitikenbör därför skyndsamt prövas av regeringen. UU 1981/82:20 Förteckning över motioner/yrkanden som behandlas ibetänkandet 2,3,4.2, 4.3.4.4,4.5, 1981/82:185av m. fl. (c) omSlDA-bidrag 1981/82: 187 av m. fl (vpk) om ökat stöd tillNicaragua och befrielserörelsema i , , m. m. yrkande 1 1981/82:262 av m. fl. (fp) om yllysandeav ett FN-år mot narkotika 1981/82: 301 av m. fl. (vpk) om DemokratiskaRepubliken , yrkandena 1, 2 och 4 1981/82: 339 av och () om ökad satsning på vattenprojekt i det svenska biståndet 1981/82; 394 av m. fl. (s) om detinternationella utvecklingssamarbetet, yrkandena 1-6, 8-18 1981/82; 395 av m. fl. (s) om biståndettill och 1981/82; 528 av m. fl. (m) om SIDA:sinformationsförmedling 1981/82:530 av m. fl. (vpk) om erkännande avPLO m. m., yrkande 6 1981/82:722 av och () om bioteknikens utveckling 1981/82:725 av m. fl. (vpk) om åtgärder motmilitärregeringen i , yrkande 3 1981/82:728 av m. fl. (vpk) om biståndet tillCuba 1981/82; 932 av m. fl. (m) omprioriterad forskning inom SAREC;s verksamhetsområde 1981/82:934 av m. fl. (vpk) om bistånd tillVietnam, och m. m. yrkandena 1 -4 1981/82:936 av m. fl. (vpk) om biståndspolitiken 1981/82; 1242 av m. fl. (c) om stöd tillWorldview 2,3,4.1, 2,3, 4.3,4.6, 4.7,4.8, 4.3, 4.4, UU 1981/82:20 1981/82:1243 av m. fl. (m) om svenska småhus i biståndsarbetet 1981/82: 1244 av m. fl. (c) omutvecklingssamarbetet med 1981/82:1245 av och ombundet bistånd 1981/82; 1247 av av ()om bundet bistånd 1981/82; 1248 av och omTeknologi för småindustrien verksamhet till u-ländema 1981/82:1249 av () om det humanitärabiståndet till södra 1981/82:1251 av m.fl. (vpk) omökade insatser för 1981/82:1253 av () om ökat anslag till FN;snarkofika-bekämpning 1981/82; 1254 av och () ombundet bistånd 1981/82; 1255 av m. fl. (m) ombiståndsinsatser genom enskilda organisationer 1981/82; 1720 av m, fl. (s) om stöd tillu-ländemas kvinnor 1981/82:1722 av m. fl. (c) om omprövning avbiståndsavtal 1981/82:1724 av av ()om ett FN-år mot narkotika 1981/82:2034 av m. fl. (m) om svensktspannmål som u-lands-bistånd 1981/82:2035 av m. fl. (m) ombiståndspolitiken 3,4.1,4.2, 3,4.10, 4.3,4.4, 4.5,4.6, 4.7,4.8,4.9, 1981/82;2083 av m. fl. (c) om inriktningen av biståndspolitiken UU 1981/82:20 124 1 U-ländernai det internationella samarbetet 2 Anslagsutveckling,planeringsramar, besparingar m. m. 3 Bidrag tillinternationella biståndsprogram (C 1) 4 Bilateraltutvecklingssamarbete (C 2) 4.1 Allmännariktlinjer för utvecklingssamarbetet. 4.2 Återflöde avbiståndsmedel och bundet bistånd Propositionen ................................................... .. 35 Motioner ......................................................... .. 38 Utskottet ......................................................... .. 39 4.3 Samarbete medenskilda länder Motioner .......................................................... .. 45 Propositionen ................................................... .. 54 Motioner .......................................................... .. 54 Utskottet ......................................................... .. 55 Motioner............................................................. .. 57 Utskottet ......................................................... .. 57 4.6 Särskilda Program;miljö- och markvård samt energi Propositionen ................................................... .. 59 Motioner .......................................................... .. 60 Utskottet........................................................... .. 61 4.7 Katastrofbistånd; bistånd genom enskilda organisationer 4.8 U-landspolitik, bredare samarbete, förmånliga krediter, Propositionen....................................................... . 70 Motioner .......................................................... . 74 Utskottet .......................................................... . 75 4.9 Anslaget tillbilateralt utvecklingssamarbete Motioner .......................................................... . 79 4.10 Samladehemställanden under punkt 4 ........... 80 UU 1981/82:20 125 5 Informafion(C 3) Motioner ......................................................... .. 85 6 Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA) (C 4) 7 Nämnden föru-landsutbildning (C 5) 8 Styrelsen föru-landsforskning (SAREC) C 6) Motioner ......................................................... .. 87 9 (C 7) 10 Lån till personal inombiståndsförvaltningen m. m. (s) ............................................. 91 IFC (s) ........................................................ .. 91 Bidrag till internationellabiståndsprogram (m) ..... .. 92 Bidrag till intemationellabiståndsprogram (s) ....... .. 93 Avbrytande av bistånd m. (m) ..................... .. 95 Återflöde och bundet bistånd(s) ........................ 96 Återflöde och bundet bistånd(m) ...................... .. 96 Allmänna synpunkter på detbilaterala biståndet; landramen för (m) ................................... 97 (c/fp) ................................................. 98 (c/fp) ............................................... 99 (m) ................................................ 99 (m) ........................................... 100 (c/fp) .......................................... 101 (m) ................................................ 102 (c/fp) ........................................... 102 (m) ................................................ 103 (c/fp) ............................................... 104 (m) ................................................... 106 (m).................................................. 107 , , , , , och (m) .................................. 107 (m) 108 Humanitärt bistånd i SödraAfrika (m) ............... 109 Regionala insatser (m) ..................................... 109 Särskilda program; miljö- ochmarkvård samt energi (s) 110 Katastrofljistånd (m) ...................................... 110 (s) ......................................... 111 Bredare samarbete medDominikanska republiken (s) 112 Bredare samarbete med (s) ..................... 112 Särskilt förmånliga krediter(m) ........................ 113 Information (m) ............................................ 113 Information (c/fp) ........................................... 114 Styrelsen för u-landsforskning,SAREC (m) .......... 114 UU 1981/82:20 126 Riktlinjerför bilateralt utvecklingssamarbete (c) .... 115 Indonesienkonsortiet (s) ................................. . 116 Livsmedelsbistånd (m) .................................... . 117 (c) ................................................... . 117 Särskilda program (s) ..................................... 118 Miljö- och markvård (m) .................................... . 118 (s) ............................................... . 119 Enskilda organisationer (c) ............................... 119 U-landspolitiken (s) ......................................... 119 Tryckeri, Stockliolm 1982