bet · G501FiU34 · 1981-12-31 00:00:00 — Förstatens del bör väl genomförda teknikupphandlingar kunna leda lill produkteroch system som är bättre anpassade efter beställarnas krav och med stör hänsyntagen till de anställdas krav. Sådana produkter bör få en längre ekonomisklivslängd och således ge statliga myndigheter ekonomiska fördelar jämfört medbeställningar vid konventionell upphandling. I olika sammanhang har förts fram förslag om ettnordiskt samarbete på dataindustriområdet. Sålunda har t. ex.dataeffeklulredningen i sitt betänkande pekat på tillverkning avelektronikkomponenter som ett lämpligt nordiskt industrielltutvecklingsprojekt. Föredragandenanser det vara mycket angeläget att vi i samordnar våra insatser pådata- och elektronikens område. Konkreta åtgärder av detta slag utreds f. n. aven särskild arbetsgrupp under , Datateknologigruppen. 1fråga om framtida etapper i utformning och tillämpning av en samordnaddatapolitik konstaleras att datatekniken är en relativt ny teknik med snabbtväxande användning. Mycket talar för att vi sett i ett längre perspektiv barastår i böljan av en utveckling som saknar motstycke i historien. Detframväxande informationssamhället kan visa sig vara en av de största utmaningarmänskligheten någonsin mött. Fören tredje etapp i utformningen och tillämpningen av en samordnad datapolitikpekas i propositionen på kontroll av den snabbi växande ADB-registreradeinformationsmängden och om informationssamhällets utveckling. måsteman på goda grunder anta, all merparten av de frågor sotn är aktuella iden datapolitiska debatten kommer att kräva ställningstaganden och åtgärder avolika slag från samhällets sida även . Isammanhanget berörs också frågan om den institutionella ramen för densamordnade datapolitiken. Den samordning som regering och riksdag så här långthar funnit ändamålsenlig, och som utövas av datadelegationen i enlighet meddess direktiv, utgör en administrativt mjuk form. I direktiven sägs också attdelegationens verksamhet skall utvärderas . FiU 1981/82:34 12 Föredragandenär inte nu beredd alt uttala sig om hur styrningen på samhällsnivå ochsamordningen av datapolitiken skall organiseras i ett längre perspektiv. I ettkortare perspektiv är det innehållet i den praktiska politiken och strävandenaatt forma en svensk modell för datateknikens användning i samhället som börengagera alla krafter. I ett särskilt avsnitt behandlas i propositionenden fortsatta användningen av ADB i statsförvaltningen m.m. Där redovisasvissa kompletterande principer och riktlinjer till dem som statsmakterna lagtfast för datateknikens utveckUng och användning inomstatsförvaltningen. Ifråga om planeringen och användningen av ADB understryks att det är angelägetatt myndigheterna gör en långsiktig bedömning av tidpunkten då störreförändringar måste genomföras saml tidpunkten då detta förändringsarbete måsteinitieras. Myndigheternaskall i sina anslagsframställningar för /84 redovisa tidpunktendå större förändringar av befintliga ADB-system måste genomföras samt dåförberedelsearbetet måste initieras. En sammanställning och analys avsyslemförändringsbehoven kommer att göras genom budgetdepartementets försorgvad gäller bl. a. behov av personella och ekonomiska resurser. Dethuvudsakliga ändamålet med sammanställningen är att på ett samlat sätt belysaförutsättningarna att genomföra de systemmoderniseringar m. m. som kan kommaatt krävas . a. bör sammanställningen kunna utgöraunderlag för en tidsplan för moderniseringsarbetet och en prioritering mellanolika syslemförändringsbehov med hänsyn bl. a. till de ekonomiskaförutsättningarna, tillgång lill dataleknisk personal hos de centralarationaliseringsorganen, myndigheter som t. ex. DAFA saml hos de storaADB-användande myndigheterna. Ifråga om koslnadsbedömningar av sysleminvesleringar anförs all del självfalletär angeläget att ADB-investeringar inom den statliga förvaltningen leder tillrationaliseringar av verksamheten. En viktig utgångspunkt vid dessa bedömningarmåste vara all det är verksamhetens totalkostnader som skall minskas.Mikroelektronikens utveckling har lett till all kostnaden för självaelektroniken är den trånga sektorn i investeringen. Det blir då avmindre vikt att i investeringssammanhang särskilt hålla nereutrustningskostnaderna. I stället bör intresset kunna fokuseras mot den totalainvesteringskostnaden. Enligtföredragandens mening behöver metoderna för koslnadsbedöm-ning avsysleminvesleringar utvecklas vidare. Initiativ kommer att las lill ett vidgatmetodutvecklingsarbete som skall kunna leda fram lill rekommendationer ombeslutsunderlag, kalkylmeloder m. m. som bättre motsvarar de krav som måsteställas när det gäller ralionaliseringsprojekt av besparingskaraktär. FiU 1981/82:34 13 I fråga om utveckling och införande av ADB-systembör man i fortsättningen eftersträva en projektorganisation som medger all denpersonal som skall använda ADB-stödet får ett ökat inflytande på ledningen avdet direkta projektarbetet. För att underlätta ställningstaganden vid investeringsbeslutär det nödvändigt att de olika medverkande i en systeminvesle-ring gesmöjligheter att utarbeta en kravspecifikation där de skilda kraven ochönskemålen finns redovisade; Vidare är del nödvändigt att besluten tassuccessivt och att det inför varje beslutstillfälle görs en bedömning av hurolika mål ochkrav uppfylls (s. k. konsekvensbedömningar). Detanmäls att ett råd för metodfrågor vid statskontoret nu har inrättats ochvidare redovisas vilka åtgärder som vidtagits rörande information om statsförvaltningensanvändning av ADB m. m. Proposition100 bilaga 11 punkt B 2 Anskaffning av ADB-utrustning I proposition 100 bilaga 11 punkt B 2 föreslåsvissa ändrade riktlinjer för anskaffning av ADB-utrustning. Generelltanvändbar ADB-utrustning, som skall användas av civila statliga myndigheter,upphandlas centralt av statskontoret som också iövrigt svarar för samordning i fråga om användningen av ADB. Upphandhngsbeslulsom avser utrustning med ett köpvärde . fattas dock avregeringen. Särskilda regler gäller inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde och inom högskolesektorn. Vidare upphandlar affärsverkensjälva sin ADB-utrustning. Vadgäller den civila statsförvaltningen är enligt nuvarande ordning inte bara självaupphandlingen, dvs. att ingå avtal om köp eller hyra av ADB-utrustning,centraliserad och samordnad utan även finansieringen. Denna sker över ettcentralt utrustningsanslag som statskontoret svarar för. Vidare ärägaransvarel och en rad förvaltningsuppgifter avseende utrustningen förlagdatill statskontoret. Myndigheterna disponerar utrustningen mot årliga avgiftertill statskontoret eller, vid förhyrning, leverantörerna. Inomförsvarssektom anskaffas ADB-utrustning på olika sätt beroende på den avseddaanvändningen. Upphandlingen är inom försvarssektorn dessutom klarare avgränsadfrån anskaffningsprocessen i övrigt än inom den civila statsförvaltningen.Generellt användbar ADB-utrustning upphandlas av statskontoret för helaförsvarssektorns räkning. Istatskontorets uppgifter ingår således mer än bara själva upphandlingen.Förutom nämnda uppgifter prövar verket även myndigheternasutrustningsbehov, bevakar samordningsaspekter, kontrollerar levereradutrustning m. m. För det vidare ansvar än själva upphandlingen som åvilarstatskontoret används begreppet anskaffning. k. har haft till uppgift att se över nuvarandeordning för anskaffning och förvaltning av ADB-utrustning i statsförvaltningen.Utredningen skulle dock inte arbeta förutsättningslöst, FiU 1981/82:34 14 utanskulle baseras på de rikthnjer för anskaffningen som redovisades i prop.1978/79: 121 om användningen av ADB i statsförvaltningen och som inte föranleddenågon erinran vid riksdagsbehandlingen. Ipropositionen konstateras att del finns väl fungerande rutiner för anskaffningoch finansiering av ADB-utrustning. Det krävs därför starka skäl, särskilt idagens statsfinansiella situation, för att i ett steg helt ändra nuvaranderutiner på detta omriide och övergå lill en ny ordning som åtminstoneövergångsvis i vissa avseenden torde fungera sämre och bli kostsammare förstatsförvaltningen. och remissinstanserna ger starkt stöd för uppfattningen attnuvarande ordning för anskaffning av ADB-utrustning i stort fungerar bra ochatt statskontoret på ett förtjänstfullt sätt har fullgjort sina uppgifter.Verkels kompetens i tekniska, ekonomiska och juridiska frågor framhållsallmänt. Vad som kommit fram i utredningen och remissyttrandena leder därförtill slutsatsen att grunddragen i nuvarande ordning bör behållas. Däremot böransvar och arbetsuppgifter för här berörda frågor i större utsträckning än nuföras över på de enskilda myndigheterna. Härigenom kan man dra nytta av denökade kunskap om och erfarenhet av ADB som finns hos många myndigheter. I linjemed delta bör statskontoret i ökad utsträckning ge myndigheterna vägledning ochannat stöd i dessa frågor. Sådana förändringar kan dock göras ulan alt manavslår från de fördelar som nuvarande ordning innebär. Deförändringar som bör genomföras är i huvudsak all upphandlingen i vissa falldelegeras från statskontoret lill drift- och användarmyndighe-terna, att vissaarbetsuppgifter i samband med anskaffning och förvaltning av ADB-utrustningförs över lill användar- och driflmyndigheterna saml att antaletupphandlingsärenden, som regeringen prövar, minskas. Ipropositionen föreslås nu en ordning som innebär att beslut om upphandling avADB-utrustning för den civila statsförvaltningen liksom nu fattas avstatskontoret. Beslut skall fallas i samråd med berörd(-a) myndig-het(-er).Statskontoret bör emellertid bemyndigas att delegera upphand-Ungar tiU resp.drift- eller användningsmyndighet från fall till fall med hänsyn till berördutrustnings karaktär, beloppens storlek samt, inte minst, myndighetens kunnandeoch förutsättningar i övrigt. I de fall upphandhngsbeslul delegeras skallmyndigheterna tillämpa statskontorets standard för avtal och, i denutsträckning statskontoret bedömer lämplig, ge statskontoret tillfälle altgranska beslutsunderlaget. Med denna ordning krävs också alt statskontoret fårdel av de avtal som ingås av drift- och användar-myndigheterna. Ipropositionen anges vissa allmänna riktiinjer lill ledning för delegering-en.En strävan bör vara att delegera ersättnings- och kompletteringsanskaffningardär handlingsalternativen är få och bindningarna ärbegränsade. Även andra anskaffningar bör dock delegeras där detta är lämpligtmed hänsyn til myndigheternas kompelens i ADB-frågor, erfa- FiU 1981/82:34 15 renhetav annan upphandling samt villighet och resurser att ombesörja anskaffningarna.Delegeringen bör också ses i ett längre perspektiv och ske . på ett sådant sättatt den successivt kan ökas. Statskontoret förutsätts följa utvecklingen så atthänsyn fortlöpande kan tas till gjorda erfarenheter. Vadgäller regeringens prövning föreslås den ordningen att regeringen i förvägpekar ut de ärenden som skall prövas. Denna regel bör kompletteras med altalla ärenden avseende belopp som överstiger 2 milj. kr. Ett sådant förfarande medför att antalet ärenden som regeringenskall avgöra kraftigt minskar. ger den regeringen tillfäUe att prövamer väsentiiga kapaciletstiUskott eUer andra större förändringar. Deupphandlingsärenden regeringen vill avgöra bör kunna pekas ut med ledning avstatskontorets anslagsframställning avseende medel till de StatUgamyndigheternas ADB-utrustning. Ifråga om finansieringen av ADB-utrustning sker detta f. n. över ett för dencivila statsförvaltningen gemensamt utruslningsanslag under åttonde huvudtitelnbenämnt Anskaffning av ADB-utrustning. Anslaget, som är ett reservationsanslag,förvaltas av statskontoret. Myndigheterna betalar årliga avgifter tillstatskontoret för den utrustning som köps med medel från anslaget. Ipropositionen föreslås alt nuvarande ordning för finansiering av ADB-utrustningi allt väsentligt bibehålls. Även de upphandlingar som statskontoret delegerarskall finansieras över det centrala anslaget. Utrustning med anskaffningsvärdeunder . bör dock finansieras över drift- och användarmyndigheternasegna anslag om del rör sig om enstaka utrustningar som inte ingår i en störreanskaffning. Ägaransvarel för utrustning föreslås överfört till myndigheterna. Ipropositionen anges vissa övergripande riktlinjer som bör tjäna som ledning/örstatskontorets fortsatta arbete i här berörda delar. En strävan bör vara allsuccessivt öka drift- och användarmyndigheternas ansvar för sin anskaffning avADB-utrustning. Detta kräver all statskontoret tillhandahåller generellvägledning och generellt stöd, inberäknat utbildning, i anskaffningsfrägor.Statskontorets arbete bör i ökande utsträckning inriktas på denna typ avinsatser samt på medverkan i större översyner av hur utrustningsbehovet skalltillgodoses inom enskilda myndigheter och verksamhetsområden. Som riktmärkeför resursinsatsen för statskontorets arbete med anskaffning av ADB-utrustningsaml de olika förvaltningsuppgifterna bör gälla att insatsen totalt sett inteskall öka, utan - på -minskas. Vadgäller finansieringsformen föreslås ingen ändring. Övergång till att finansieraanskaffningsarbetel för de civila myndigheterna över myndighetsanslaget skulleinnebära en ökning av detta anslag med ca 7 milj. kr. som det ipraktiken skulle vara svårt att minska myndighetens anslag med motsvarandebelopp. I fråga om DAFA:sanskaffning föreslås en ökad delegering. FiU 1981/82:34 16 ordningför anskaffning och finansiering av ADB-utrustning inom högskolesektornföreslås i huvudsak oförändrad. Vadgäller försvarssektorn upphandlas generellt användbar ADB-utrustning nu avstatskontoret för hela försvarssektorns räkning. Upphandlingen sker i samrådmed försvarels rationaliseringsinstitut (FRI) samt den myndighet som i varjesärskilt fall skall använda utrustningen. Annan utrustning bl. a. sådanADB-utrustning som utgör integrerade delar i tekniska system, t. ex. datorer ivapen- och slridsledningssyslem - anskaffas av FMV eller av enskildaförsvarsmyndigheter. Ipropositionen anses nuvarande ordning i huvudsak fungera tillfredsställande.Det bedöms som angeläget att anskaffning av ADB-utrustningen även i framtidensker i nära samverkan med den civila statsförvaltningen. Ansvaret förupphandling av ADB-utrustning för operativa och taktiska ledningssystem bördock överföras lill FMV. Ipropositionen beräknas anslagsbehovet för nästa budgetår till 98 milj. kr.Härutöver begärs bemyndigande att beställa ADB-utrustning lill ettvärde av 110 milj. kr. utöver tidigare lämnade bemyndiganden. Vissamotioner rörande riktlinjer för datapolitiken m. m. I det följande återges vissa avsnitt ipartimotioner från moderata samlingspartiet, socialdemokraterna ochvänsterpartiet kommunisterna. I motion 2396 (m) framhålls i fråga om denfortsatta inriktningen av politiska åtgärder på dataområdet att den snabbatekniska utvecklingen motiverar ett genomtänkt och samlat synsätt på deldatapolitiska området. Denna syn måste framför allt utgå ifrån en strävan atttillvarata de stora fördelar den nya tekniken erbjuder på olika områden.Hittills har debatten om datoriseringen, inte minst i politiska sammanhang, iförsta hand kretsat kring de negativa effekter som datorernas frammarsch kanmedföra. Dessa risker bör inte negligeras. Men är det uppenbart attalltför liten uppmärksamhet ägnats de möjligheter den data- ochelektroniktekniska utvecklingen representerar. Närregeringen nu av begär ett ställningstagande till en första etapp ien samordnad datapolitik finns det skäl att något uppehålla sig vid frågan vadpolitiska organ kan och bör göra för att främja en önskad utveckling på delaktuella området. Vad som anförs i propositionen kan leda till tanken attstatsmakterna bör söka ställa upp mål för den tekniska utvecklingen och iförväg ange ramar för hur den skall gestalta sig. Imotionen avvisas ett sådant betraktelsesätt. Att med utgångspunkt frän dagensvärderingar fastslå vad som i ett längre perspektiv kan anses vara en"positiv utveckling av datoranvändningen" är varken principiellt lämpligteller praktiskt möjligt. Alt försöka låsa fast den tekniska utvecklingen medutgångspunkt från dagens värderingar kan bara leda till ett statiskt FiU 1981/82:34 17 samhällei vilket möjligheterna till ytterligare utveckling successivt förkvävs. Atthävda att datoranvändningen skall utvecklas under "demokratisk styrningoch kontroll" kan uppfattas som ett uttryck för en tro på alt derepresentativa politiska organen skulle vara bäst skickade all åstadkomma enpositiv utveckling. Detta är en felsyn. Motionärernas uppfattning är att enpositiv utveckling av datoranvändningen endast kan åstadkommas om utvecklingeni första hand tillåts styras av önskemålen hos de enskilda medborgarna och avde många olika företagen, organisationerna och myndigheterna. Detta bör varaen utgångspunkt för fortsatta åtgärder på det dalapolitiska området. Imotionen noteras att de datapolitiska rekommendationer som utarbetats inomdatadelegalionens kansli rörande den frarntida utvecklingen på dataområdet inteantagils av datadelegationen och inte heller har varit föremål för någonremissbehandling. Redan av detta skäl är deras värde som underlag för fortsattaställningstaganden diskutabelt. Till det skaU läggas att rekommendationerna iett flertal fall är så allmänt hållna eller självklara att de knappast kan varavägledande i del praktiska politiska arbetet. Att genom ett riksdagsbeslutstadfästa eller göra något uttalande med anledning av rekommendationerna kanenligt motionärernas mening inte komma i fråga. De får betraktas närmast som enexempelsamling på önskemål som kan finnas rörande utvecklingen på dataområdet.Denna uppfattning bör ges regeringen lill känna. Ifråga om teknikupphandling på dataområdet finner motionärerna det anmärkningsvärtatt ett förslag om ett särskilt leknikupphandlingsorgan framläggs trots attdaladelegationen f. n. bereder ärendet. Vidare nämns att styrelsen för tekniskutveckUng för förhandlingar med om inrättandet av tvåteknikupphandlingsfonder för den landstingskommunala och kommunala sektorn.Därtill har beslut fatlats om inrättandet av tre statliga aktiebolag förteknikupphandling på transport-, energi-och mUjöområdena. En omfattandeutrednings- och planeringsverksamhet har således redan igångsatts för attfrämja teknikupphandlingen inom den offentliga sektorn. Redan av angivna skälfinns det anledning all ställa sig avvisande till förslaget att nuskuUe fatta beslut om inrättandet av ett organ vars närmare inriktning ochorganisation ej preciserats. Härtillskall läggas att lämpligheten av att formalisera åtgärder för teknikupphandlingkan ifrågasättas. Teknikupphandling kan förvisso vara ett verkningsfullt medelför att främja den tekniska utvecklingen. Den bör emeUertid utgå från faktiskabehov ute hos de olika myndigheterna. Det skaU inte bestridas att en visssamordning kan behövas när del gäller rena teknikupphandlingsprojekt, alltsåsådana som kännetecknas dels av att en helt ny produkt skall utvecklas och delsav att även andra än den ursprungliga initiativtagaren kan förväntas kunnaefterfråga produkten eller ny teknik som är ett resuUat av ifrågavarandeproduktutveckling. Det kan Ukaledes vara i hög grad motiverat all de centralastatsmakterna i sådana t2 1981/82. FiU 1981/82:34 18 sammanhanganslår medel som går utöver vad som rimligen bör belasta den enskildamyndigheten. Detta motiverar emellertid inte inrättandet av ett särskilt organför teknikupphandling. Teknikupphandlingsprojekt bör stimuleras avstatsmakterna främst genom att myndigheterna uppmanas att initiera sådanaprojekt inom ramen för den sedvanliga budgetprocessen. Härvid bör de centralastatsmakterna förutskicka en positiv anslags-behandUng. Motdenna bakgrund förordas att avslår förslaget om inrättandet av ettsärskilt organ för teknikupphandling inom dataområdet. Därför finns inte helleranledning att anvisa det av regeringen begärda reservationsanslaget om 10000000kr. 1 stället bör till anslaget Anskaffning av ADB-utrustning uppföras det avregeringen tidigare föreslagna beloppet om . Regeringen får iförekommande fall inom ramen för detta anslag bestrida de kostnader som kanvara förenade med eventuella teknikupphandlingsprojekt under det kommandebudgetåret. Ipropositionen aviseras liUsättandet av en särskild utredare med uppgift attpresentera ett utredningsmaterial rörande det internationella dataflödet.Motionärerna vill i sammanhanget framhåUa att en strävan bör vara att, i deinternationella organ däi frågan om det internationella dataflödet behandlas,en samordnad nordisk håUning så långt möjligt åstadkommes. Denna uppfattningbör ges regeringen till känna. I motion 2408 (s) anförs att propositionen är enyllerUgl svåröverskådlig och heterogen produkt. Det är enligt motionärernaknappast möjligt att -ens med ett omfattande utredningsarbete - reda ut vad somär sädana ställningstaganden från regeringen som föreslås ställa sigbakom respektive vad som är en mer allmän redogörelse för utvecklingen inomdalaområdet eller för frågor som ligger inom regeringens kompetens all självbedöma. Detär mot den bakgrunden inte möjligt att ge någon mera heltäckande kommentar tillsamtliga de detförslag som kan finnas i propositionen, anför motionärerna. Dehar därför valt att koncentrera sina förslag till ett fåtal områden:datatekniken i industriproduktionen, forskning, utveckling och utbildning samtdatorerna i arbetslivet. Delta innebär självfallet inte alt samfliga förslagfrån regeringen som i övrigt kan finnas i propositionen accepteras, heter det imotionen. Data-och elektronikulvecklingen har fått en alltmer framskjuten plats isamhällsdebatten såväl i som i övriga industriländer. Det handlarfrämst om sysselsättning, yrkesinnehåll, miljöpåverkan, utbildning, produktivitet,medbestämmande och information saml integritetsaspekter på dessa frågor. Enavstannande industriell utveckling orsakad av föråldrad teknik och sjunkandeinvesteringar utgör ett hot mot socialdemokratins grundläggande mål; arbete åtalla, ökad välfärd, demokrati i samhälle och arbetsliv. FiU 1981/82:34 19 godarbetsmiljö och rättvis fördelning, anför motionärerna. Vi kan inte säga nejtiU ny teknik, men genom ökad medvetenhet och bättre kunskaper kan vi styratekniken och ta vara på de möjligheter den ger. I motionen anges sju viktigautgångspunkter för de åtgärder som behövs för att främja och styradatateknikens och elektronikens användning i vårt samhälle. Datoranvändningför en långsiktig förstärkning av samhällets resurser. Datateknikför arbete åt alla. Förhindrautslagning, underlätta anpassning. Faroroch risker i arbetsmiljön skall undanröjas. med datorer som hjälpmedel. Föratt uppnå dessa mål krävs att erforderliga resurser ställs till förfogandeunder . Samhället måste stödja forskning och medvetenteknikupphandling, förstärkt facklig utbildning på dataområdet och ökatlöntagarinflytande över datateknikens användning samt en bred debatt ochutbildningsverksamhet. Imotionen understryks att teknikupphandlingen intar en central plats i ensocialdemokratisk politik för data- och elektronikområdet. Teknikupphandlingeninnebär att användarens krav är utgångspunkten i arbetet för att la fram nyatekniska lösningar. Metoden innebär därmed också att det finns möjligheter allprioritera teknikutvecklingen på just de samhällsområden som man bedömer varamest angelägna. kan önskemål på områden som arbetsmiljö ocharbetsorganisation arbetas in i de krav som vid teknikupphandlingen stäUs påden nya produkten eller del nya systemet. Teknikupphandling har dessutom visatsig vara ett mycket effektivt sätt att mer allmänt stimulera den tekniskautvecklingen i industrin. Imotionen erinras om att man från socialdemokratisk sida har i partimotioner omindustripolitik fört fram olika förslag till statiiga insatser inom ramen föroffentlig teknikupphandling. Motionärernaär inte övertygade om att man nu bör bygga upp ett nytt permanent organ med denspeciella uppgiften alt stimulera den offentliga teknikupphandlingen avgränsattill dataområdet.