bet · G501FiU20 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:20 om riktlinjer för den ekonomiska politiken och förbudgetregleringen samt om den kommunala ekonomin m. m. 1981/82:100 bil.1 och 2) I proposition 1981/82:100 (budgetpropositionen) harregeringen i bilaga 1 Finansplanen(ekonomidepartementet) föreslagit att godkänna de allmänna riktlinjerför den ekonomiska politiken som förordats i proposifionen. Vid bilaga 1, Finansplanen, harfogats som bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 1982. I bilaga 2 Budgetförslaget (budgetdepartementet) harregeringen 1. godkänna deallmänna riktlinjer för budgetregleringen som förordats i propositionen, 2. godkänna vadsom anförts i propositionen om den kommunala ekonomin, 3. för budgetåret1982/83, i avvaktan på slutliga förslag i kompletteringspropositionen och ienlighet med vad som förordats i propositionen a) beräknastatsbudgetens inkomster, b) beräknaförändringar i anslagsbehållningar, c) beräknaförändringar i dispositionen av rörliga krediter, d) beräknaberäknat tillkommande utgiftsbehov, netto, dels föreslagit att anta vid proposifionenfogade förslag till 4. lag om ändringi lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m. m., 5. lag om ändringi lagen (1961:436) om församlingsstyrelse, I 6. lagom ändring i lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag, 7. lag om ändring i lagen (1979:417) om utdebitering ochutbetalning av skatt vid ändring av rikets indelning i kommuner,landstingskommuner och församlingar, 8. lag om ändringi lagen (1957:262) om allmän energiskatt, 9. lag om ändringi lagen (1961:372) om bensinskatt, 10. lag om upphävande av lagen (1974:870) om kompensationför skatt på bensin i vissa fall, dels berett fillfälle attta del av vad som anförts i proposifionen beträffande 1981/82. FiU1981/82:20 2 11. översynsprojekt, 12. vissabudgettekniska förenklingar, 13. det statligakommittéväsendet, 14. statligakreditgarantier. Vid bilaga 2, Budgetförslaget, har fogats som bilaga 2.1Riksrevisionsverkets inkomstberäkning, bilaga 2.2 Riksrevisionsverketsberäkning av budgetutfallet för /82, bilaga 2.4 Vissa tabeller rörandeden statsfinansiella utvecklingen m. m. såvitt avser bilaga 2, Budgetförslaget, momenten 8 medförslag till lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt, 9 medförslag till lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt och 10 med förslagtill lag om upphävande av lagen (1974:870) om kompensation för skatt på bensini vissa fall samt avsnitten 2.1 Förändring av vissa energiskatter m.m. och 2.2Vissa uppbördsfrågor till skatteutskottet och i övrigttill finansutskottet. kommer att behandlabilaga 2 Budgetförslaget i vad avser hemställan under 3 i samband medkompletteringspropositionen. I övrigt behandlas de till finansutskottetremitterade delarna av proposition 100 bilagorna 1 och 2 i detta betänkande. I detta sammanhang behandlarutskottet följande under allmänna motionstiden väckta motioner 1981/82:180 av iVärmdö (m) om rationalisering av det statliga utredningsväsendet, 1981/82:257 av () och () om statligt stöd till turistkommuner, 1981/82:338 av m. fl. (s) om uppförande av ettnytt polishus i , 1981/82:371 av () om den ekonomiskapolifiken, i vad avser yrkande 1, 1981/82:378av () om statens kassahållning, 1981/82:380av m. fl. (s) om ökad byggnadsverksamhet, 1981/82:381 av () om kommunalekonomiskaeffekter av centrala beslut. FiU1981/82:20 3 1981/82:694 av (e)oeh () om beräkningen av kommuners skattekraft, 1981/82:695 av (m) om slopande avstimulansbidrag till kommuner, 1981/82:698av m. fl. (vpk) om förbud mot kreditkort, 1981/82:857 av Per () och ()om upphävande av bilkreditförordningen, 1981/82:892 av () om vidgad statligkreditupplåning, 1981/82:894 av () och ()om en samordnad statskommunal enhetsskatt, 1981/82:1008 av m. fl. (fp) om forskning ochundervisning om jämställdhet, i vad avser yrkande 1, 1981/82:1164 av () och () om kommuns rätt till naturtillgångar, 1981/82:1167 av () och ()om förenklade normer för primärkommuner och landsting, 1981/82:1169 av m. fl. (s) om översyn avskatteutjämningssystemet, 1981/82:1172 av Per () om undantag förJokkmokks kommun från indragning av vissa kommunala skatteinkomster, m. m., 1981/82:1174 av (c) och () omskattekraftsutjämningen, 1981/82:1567 av m. fl. (vpk) om den ekonomiskapolifiken och budgetpolitiken, i vad avser yrkandena 1-6 och 8, 1981/82:1649 av () och ()om statsbidragen till vissa kommuner, 1981/82:1656av m. fl. (c) om lantbrukets kreditbehov, 1981/82:1657 av () om sänktalokalkostnader för statliga verk, m. m., 1981/82:1659 av m. fl. (s) om översyn avskatteutjåmnings-systemet, 1981/82:1660 av m. fl. (c, m) om förlängningav avbetalningstiden på begagnade bilar, 1981/82:1661av m. fl. (s) om kommunernas ekonomi, 1981/82:2016av m. fl. (s) om den ekonomiska politiken, 1981/82:2018 av m. fl. (m) om riktlinjer förden ekonomiska politiken, m. m., 1981/82:2089 (2088) av m. fl. (fp) omriktlinjerna för den ekonomiska politiken, 1981/82:2130 (2129) av () om den ekonomiskasituationen i kommun. FiU1981/82:20 4 I proposition 100 bilaga 1(ekonomidepartementet) har regeringen efter föredragning av statsrådet föreslagit att godkänna de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som förordats i propositionen. I detta sammanhang behandlar utskottet följandemotionsyrkanden: röranderiktlinjerna för den ekonomiska poUtiken 371 avTage () vari hemställs 1. att som sin mening ger regeringen fill kännavad i motionen anförts angående riktlinjer för den ekonomiska politiken, 1567 av m. fl. (vpk) vari hemställs attriksdagen beslutar 1. att godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som förordas i motionen och avslå vad som därom anförs i proposition 1981/82:100, 2016 av m. fl. (s) vari hemställs 1. att godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som förordas i motionen, 2018 av m. fl. (m) vari hemställs attriksdagen 1. godkänner riktlinjerna för den ekonomiska politiken i enlighet medvad i motionen anförts, 3. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om kreditpolitiken. 2018 av m. fl. (m) vari hemställs attriksdagen 4. godkänner riktlinjerna för skattepolitiken i enlighetmed vad i motionen anförts, Slutligen behandlas vissa övrigamotionsyrkanden i detta avsnitt, nämligen: 698 av m.fl. (vpk) varihemställs att hos regeringen begär förslag om kreditkortensavskaffande, 857 av Per () och WiggoKomstedt (m) vari hemställs att hos regeringen begär förslag omupphävande av bilkreditförordningen , FiU1981/82:20 5 892 av () varihemställs att hos regeringen begär att den "obligatoriska"statliga kreditupplåningen i bankerna skall utsträckas till att även inkluderabankföretag, investmentbolag och kreditinsfitut som verkar utanförstatlig kreditreglering, 1656 av m. fl. (c)vari hemställs att beslutar anhålla att regeringen medverkar till attSveriges allmänna hypoteksbank medges en höjning av nuvarandeemissionstillstånd för att bättre kunna fillgodose lantbrukets långsiktigakreditbehov, 1660 av m. fl. (c, m)vari hemställs att hos regeringen anhåller om att den längstafillåtna avbetalningstiden på begagnade bilar ökas , 380 av m. fl. (s) varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökat byggande och investeringar för framtiden, 1008 av m. fl. (fp) vari hemställs 1. att uttalar att jämställdhet skall anges somett av målen för den ekonomiska politiken, 1567 av m. fl. (vpk) vari hemställs attriksdagen beslutar 5. att godkännavad som anförs i motionen om utarbetande och genomförande av ett program för100 000 samhällsnyttiga arbeten , 6. att uttala attett allmänt prisstopp bör införas och hos regeringen begära nödvändigainitiativ härför, 8. att uttala att övergång bör ske till lågräntepolitikoch hos regeringen hemställa om förslag i enlighet därmed, 2089 av m.fl. (fp)vari - med hänvisning till motiveringen i motion 2088 - hemställs attriksdagen, med anledning av den uppkomna debatten efter framläggandet av budgetpropositionen,uttalar vad som i motionen anförts om riktlinjerna för den ekonomiska politikenoch deras samband med våra relationer till utvecklingsländerna. Föredragande statsrådet anförangående den internationella utvecklingen att utsikterna pekar på entillväxt runt 1 1/i hela OECD-området. Tyngdpunkten i uppgången förutsesdärvid ligga . Konjunkturuppgången för och Japantorde snart komma att inledas, om än i långsam takt. I förväntasförsta halvåret bli FiU1981/82:20 6 mycket svagt, varefter en uppgång även där sannolikt kanpåbörjas. En försiktig uppgång i understöds av fleraefterfrågekomponenter. Den förbättrade konkurrenskraften för medförsannolikt att utrikeshandeln ger ett positivt bidrag till totalproduktionen,särskilt i . Dessutom kan lagercykeln komma attsvänga. Efter hand som inflationen dämpas förstärks också hushållens reala disponiblainkomster varvid den privata konsumtionen kan öka något. Denna utvecklingmotverkas emellertid delvis av en fortsatt restriktiv ekonomisk politik,dock undantaget. Om de höga realräntorna består kan äveninvesteringsutvecklingen bli svag. kan dock investeringarnakomma att uppvisa en något bättre utveckling i takt med ökandekapacitetsutnyttjande och bättre avsättningsmöjligheter. Handeln i OECD-området väntas öka med 3 ä -världshandeln något snabbare. Föredraganden ger vidare en tillbakablick på utvecklingensedan den första oljekrisen och anför att man sammanfattningsvis kankonstatera dels att de internafionella förutsättningarna varit väsentligt sämreefter oljechockerna än tidigare, dels att den interna svenska utvecklingen ivissa avseenden har förvärrat situationen. Det finns enligt föredraganden anledningunderstryka att medan vi gynnades av successivt fallande realpriserpå olja, snabb liberalisering av världshandeln, hög tillväxt för våraexportmarknader, stabila växelkurser och låg inflationstakt och en åtminstoneperiodvis undervärderad krona har vi därefter drabbats av en negativ utvecklingi samtliga dessa hänseenden. Den interna utvecklingen i har bl. a.karakteriserats av successivt skärpt progression och stigande marginalskatter,dåligt fungerande arbets-, kapital- och råvarumarknader samt snabba offentligautgiftsökningar. De åtgärder som vidtagits - i första hand devalveringen 1977,inflationsskyddet av skatteskalan, uppbromsningen av den offentligautgiftsökningen och ett antal åtgärder för att öka funktionsdugligheten hos densvenska ekonomin -har haft en positiv inverkan men måste följas upp medytterligare åtgärder för att mer fundamentalt vända utvecklingen. De djupgående balansbrister som präglar den svenskaekonomin och vars mest dramatiska uttryck är underskotten i bytesbalans ochstatsbudget har således sina rötter åtskilliga år tillbaka i tiden. Häravföljer också att utvecklingen inte kan brytas med några enkla och snabbtverkande patentmediciner. Arbetet med att restaurera den svenska ekonomin måstei stället bygga på en långsiktig och konsekvent genomförd strategi. Regeringens ekonotniska offensiv har mot den angivnabakgrunden två huvudinslag, som enligt föredraganden innebär att vi hadearbetar och sparar oss ur krisen. För det första vidtas en rad åtgärder för att stärka denkonkurrensutsatta sektorn och höja den svenska ekonomins effektivitet ochproduktionsförmåga. Hit hör devalveringen av den svenska kronan,skattereformen och en rad FiU1981/82:20 7 åtgärder för att förbättra arbets-, kapital- ochråvarumarknadernas funktionsförmåga. Det är uppenbart att vi för att nå målen för denekonomiska politiken måste uppnå en ökad tillväxt i den konkurrensutsattasektorn, i första hand industrin. Det förtjänar att poängteras att detta är detenda sättet att långsiktigt trygga den fulla sysselsättningen. Det är givetvisingen lätt uppgift att uppnå ökad tillväxt i den utlandskonkurrerande sektorn ien situation där många andra industriländer söker lösa sina balansproblem påsamma sätt. Vi kan emellertid inte fortsätta att ta på oss en oproportionerligtstor del av det samlade bytesbalansunderskottet i västvärlden som följt ioljeprishöjningarnas spår. uppgick vårt bytesbalansunderskott till 21/av BNP att jämföra med för hela OECD-området. Vi måste återta åtminstone en del av de andefsförluster vigjort i världshandeln . Härvidlag är konkurrenskraften av avgörandebetydelse. Devalveringen i kombinafion med de relativt låga avtalen för 1982innebär att vår konkurrenskraft förbättras. Det är därutöver nödvändigt attföretagen utnyttjar det utrymme .som skapats till att sänka sina relativpriseroch återta förlorad terräng. För det andra måste vi hålla tillbaka de resursanspråk somfinansieras via de offentliga budgetarna. Vad beträffar vikten av att uppnå ökad tillväxt i denutlandskonkurrerande sektorn råder principiell enighet i den svenska debattenäven om det finns olika uppfattningar om hur detta skall åstadkommas. På denandra punkten föreligger principiellt skilda synsätt. Således finns de som hävdar att vi i nuvarande läge avhänsyn till sysselsättningen bör avstå från att spara i de offentligautgifterna. En sådan strategi lider emellertid av ett antal avgörandesvagheter, poängterar föredraganden. Den bortser från att underskotten ibytesbalans och statsbudget begränsar vår ekonomisk-politiska handlingsfrihet.Vi kan inte ersätta en för låg utländsk efterfrågan på svenska varor ochtjänster med en sfimulans av inhemsk efterfrågan. För att finansiera en sådanexpansion skulle staten bli tvungen att låna än mer, vilket skulle leda tillett tryck uppåt på räntor och inflation och medföra ökade risker förvalutautflöde. Alternafivet vore att kraffigt höja skatterna vilket skulleförvärra kostnadsinflationen, komplicera avtalsförhandlingarna och accentueradesorganisa-tionstendenserna i den svenska ekonomin i form av svarta och gråmarknader m. m. En ytterligare orsak till att vi inte kan stimulera denoffentliga efterfrågan är att den - till den del den innebär en snabb ökning avantalet offentliganställda - riskerar att medföra att den offentliga sektornblir löneledande. Besparingsarbetet måste således drivas vidare med allkraft av en rad strukturella skäl. Självfallet medför detta att de frånbudgeten utgående stimulanseffekterna blir mindre. Skulle den totalaefterfrågenivån i samhäl- FiU 1981/82:20 8 let därmed i någon fas av konjunkturcykeln bli för låg kandetta pareras med förändringar på budgetens inkomstsida. Efter en detaljerad genomgång av den ekonomiska politikenskomponenter redovisar föredraganden regeringens bedömning av den inhemskautvecklingen . Sammantaget innebär prognosen att BNP-tillväxten 1982beräknas bli . Under loppet av året är dock utvecklingen mera positiv.Produktionen väntas falla som en följd av attåtstramningen då verkar, innan devalveringens produktionsstimulerande verkanännu börjat synas. förutses produktionen vända ochvisa positiva siffror. Omräknat i årstakt väntas BNP-tillväxten andra halvåretbli 3,. Industriproduktionen som föll med 2,1981 förutsesvända i positiv riktning till följd av exportuppgången. Som genomsnitt för 1982väntas en ökning på . Exporten av varor och tjänster väntas öka med 6,medan importen förutses öka . Handelsbalansen väntas visa ettöverskott på . Då emellertid tjänste- och transfereringsbalansenförutses fortsätta att försämras väntas det samlade bytesbalansunderskottet1982 bli ca . Konsumentprisstegringen förutses stanna under8 % under loppet av året. beräknas arbetslösheten liggapå en i stort sett oförändrad nivå. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder har successivt satts in isyfte att klara sysselsättningen. Sysselsättningsläget påverkas också av attarbetskraftsutbudet ökar långsammare. Det ökande arbetskraftsbehovet under loppet av 1982 fårenligt prognosen till effekt att sysselsättningen successivt förbättras och attarbetslösheten minskar. förväntas arbetslösheten sjunkasom en följd av vidtagna ekonomisk-politiska åtgärder och en förväntad konjunkturuppgång.Konjunkturnedgångens återverkningar på sysselsättningsläget skulle därmed kunnabli begränsade till . I kommunisternasmotion 1567 av m. fl. anförs att efterkrigsfidens kapitalismkännetecknades länge av låg arbetslöshet, måttlig inflation och stabiltillväxt. har avlösts av kriser,massarbetslöshet, kraftigt ökad inflation och stagnation. Problemen är ettuttryck för att det kapitalistiska produktionssättet är historiskt utlevat.Detta har skapat kris och ideologisk högervridning i den borgerliga ekonomiskapolitiken. år därvidlag enligt motionärernas uppfattning ingetundantag. Angående inriktningen av den ekonomiska politiken anförmotionärerna att regeringens svängrem stryper hela samhällsekonomin och attåtstram- FiU1981/82:20 9 ningspolitiken förlänger krisen. De borgerliga - och förall del tidigare åven de socialdemokratiska - regeringarna har en klockartro påen "exportledd" tillväxt. Men den exportfixerade strategin är dömd att misslyckas avtvå skäl, framhåller motionärerna. Det ena gäller omvärldens uppträdande. Deflesta kapitalistiska länder - de länder med vilka har ett storthandelsutbyte - försöker samtliga att dra ner på sin import och att få exportenatt växa. För det andra är hemmamarknaden en grund förexportindustrin. Når hemmamarknaden pressas tillbaka leder detta till svagefterfrågan, kortare serier, svag lönsamhet för stora delar av industrin, lågtkapacitetsutnyttjande och därigenom högre kostnad på varje enhet somproduceras. Detta slår dels mot den del av exportindustrins produktion som ärinriktad på hemmamarknaden och därigenom mot själva exporten. Dels slår detmot att hemma-marknadsorienterad tillverkning, nya potentiella (möjliga)exportvaror, kan bli framgångsrika exportvaror. Vpk:s alternativ till den ekonomiska politiken sammanfattasi tolv olika punkter. Däri ingår bl. a. ett program för 100 000 nyasamhällsnyttiga arbeten som bör utarbetas och genomföras , ettstatligt industriprogram innebärande 100 000 nya industriarbetsplatser underen tioårsperiod, en tidplan för generell nedtrappning av arbetstiden till sextimmar per dag med bibehållen lönestandard så att sextimmarsdagen genomförsunder , samt kraftigt ökade arbetsmarknadspolitiska satsningar-bl. a.en ungdomsgaranti, syftande till att ge alla ungdomar ett arbete. 1 den socialdemokratiska motionen2016 av m. fl. konstateras att de borgerliga partierna övertogansvaret för den svenska ekonomin . I en radavseenden var den svenska politiken ett internationellt föredöme påsåväl de ekonomiska som de sociala områdena. är den svenska ekonomin i enallvarlig kris. Arbetslösheten har ökat, tillväxten reducerats, inflationenökat, fördelningen av välfärden blivit ojämnare. Den offentliga sektorns finanseroch landets utrikeshandel befinner sig i strukturell obalans, investeringarnaoch det produktiva sparandet har sjunkit till en oroväckande nivå. Denna försämring är delvis betingad av de ändradeinternationella förutsättningarna. Men den borgerliga politiken har enligtmotionärernas uppfattning på ett avgörande sätt bidragit till den svenskaekonomins problem. Regeringens finansplan uttrycker mest av allt denuppgivenhet som präglar den nuvarande ekonomiska politiken. Den ekonomiskautvecklingen blir utomordentligt svag. Den internationella återhämtningenkan bli ännu mer utdragen än vad regeringen förutser. Finansplanensexportprognos framstår bl. a. mot den bakgrunden som alltför optimistisk.Nedgången iden privata konsumtionen blir troligen också större än vadregeringen förutser. Sammantaget pekar bedömningarna mot att sysselsättningenoch investe- FiU1981/82:20 10 ringarna sjunker och att arbetslösheten stiger. Motionärerna avvisar denna arbetslöshets- ochåtstramningspolitik. Den inhemska efterfrågan bör i stället stimuleras genomett omfattande investeringsprogram. En viktig uppgift för den ekonomiskapolitiken är dessutom att genom omedelbara arbetsmarknadspolitiska insatsermotverka den stigande arbetslösheten. som insatser görs försysselsättningen och investeringarna måste politiken leda till en rättvisfördelning av välfärden. Därför avvisas de nedskärningar regeringen föreslår ifråga om den sociala tryggheten och föreslås att förmåner som de borgerligapartierna givit de välsituerade avskaffas. Det investeringsprogram som föreslås i motionen inriktaspå transporter och kommunikationer, energi, bostadsbyggande, forskning ochutveckling, industrisatsningar och miljöinvesteringar. De arbetsmarknadspolitiska insatserna omfattararbetsförmedlingen, ökade beredskapsarbeten, arbetsmarknadsutbildning, insatserför handikappade och åtgärder mot den höga ungdomsarbetslösheten. På energipolitikens område föreslås en rad åtgärder föratt minska vårt oljeberoende och förbättra vår energihushållning. Ett bättreutnyttjande av den svenska skogen åstadkommes genom stimulans avskogsavverkningen. På det sociala området föreslås att värdesäkringen avpensioner m. fl. förmåner återinförs , att det allmännabarnbidraget höjs med . från och att ökat stödges till barnomsorgens utbyggnad. Motionärerna avvisar de försämringar isjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen som regeringen aviserat. I fråga om det enskilda sparandet föreslås att det s. k.skattesparandet avskaffas liksom den särskilda skattereduktionen föraktieutdelningar. De sparstimulerande åtgärderna bör i stället utformas på ettfördelningspolitiskt rättvist sått och komma den stora gruppen av småspararetill del. Det socialdemokratiska budgetalternativet innebär enligtmotionärernas kalkyler att statens upplåningsbehov på kreditmarknaden minskarmed . Härav utgör en direktbudgetförstärkning jämfört med regeringens förslag och drygt 1,7 miljarderkronor en tillfällig indragning av en del av kommunernas överskottslikviditet.Genom denna finanspolitik mildras trycket på kreditpolitiken. Trots den stramare finanspolitiken medger detsocialdemokratiska alternativet en högre efterfrågenivå i ekonomin, framhållermotionärerna. Detta blir möjligt genom att den finanspolitiska åtstramningentill betydande del inriktas på att till statsbudgeten dra in en del av denöverskottslikviditet som finns i andra sektorer av ekonomin och som där intekommer till produktiv inriktning. Den ökade efterfrågan som förordas inriktas helt på attstimulera investeringarna. Härigenom skapas möjligheter till ökad produktionoch ökade inkomster . Detta år en nödvändig förutsättning för att FiU1981/82:20 11 framgent ta ned det stora budgetunderskottet, fastslårmotionärerna. På konsumtionssidan har, anför motionärerna, detsocialdemokratiska alternativet, inom ramen för ungefär samma totalakonsumtionsutrymme som regeringens, en helt annan fördelningspolitisk profil.De socialdemokratiska insatserna inriktas på att värna de svaga grupperna - desjuka, de arbetslösa, de äldre och barnen. Utgifterna för de insatser som görspå dessa områden täcks genom att man föreslår att momsen återställs till dennivå den hade . I den moderata motionen 2018 avGösta m.fl. slås fast att det nu står klarare än tidigare att valet för1980-talet står mellan en moderat och en mer eller mindre tydlig socialistiskpolitik. Detta vägval är av avgörande betydelse för utvecklingen av vår välfärdoch vår industriella styrka, för den enskildes valfrihet och rätt att ta ansvarför sig själv och de sina samt därmed för vår demokratiska vitalitet. Dagensdjupgående problem i det svenska samhållet är i allt väsentligt en följd av densocialdemokratiskt inspirerade utveckling som ägt rum under de senastedecennierna. kännetecknas av den socialdemokratiskautvecklingsmodellens strukturkris. En strategi för att lösa det kommande decenniets problemmåste präglas av en liberal frigörelse, framhåller motionärerna. Politikenmåste syfta till att stärka den enskilde och familjen i stället för att stärkastaten och politikerna. En sådan ny reformpolitik måste inriktas på attåstadkomma en gradvis avreglering och "avpolitisering"' av samhället- att göra det friare och öppnare. Den enskilde individen måste ges ökatinflytande över och ansvar för sin egen och sin familjs tillvaro.