bet · G501NU18 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:18 överdel av proposition 1981/82:25 med förslag till tilläggsbudget I för budgetåret1981/82 (industridepartementet) jämte motioner Proposition 1981/82:25 med förslag tilltilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 behandlas i dettabetänkande såvitt gäller bilaga 10 (industridepartementet), dock med undantagav den del av punkt 2 som avser statens vattenfallsverks förvärv av GrängesAB:s kraftrörelse. Den frågan har behandlats i betänkandet NU 1981/82:13. Vidarebehandlas här fyra motioner. Tre har väckts med anledning av propositionen ochavser statens förvärv av aktier i (punkt 5). Den fjärde gälleråterinförande av tobaksmonopol (punkt 6). Industri m. m. Teckningav aktier i . Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt 1 (s. 89-91) och hemställer att med bifall till proposition1981/82:25 bilaga 10 punkt 1 till Teckning av aktier i tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 anvisar ettreservationsanslag av . : Kraftstationer m. m. Regeringen härunder punkt 2 (s. 91-104), såvitt nu är i fråga, föreslagit att 2. bemyndiga regeringen att medgeatt de för driften av Forsmarks kärnkraftstation erforderliga mark- ochvattenområdena får avyttras till , 3. bemyndiga regeringen attgodkänna ett mellan och Fiskeby träffatkonsortialavtal i vad staten därigenom ikläder sig ekonomiska förpliktelser, 4. bemyndiga regeringen attgodkänna ett mellan och kommun träffatkonsortialavtal i vad staten därigenom ikläder sig ekonomiska förpliktelser, 5. bemyndiga regeringen att tecknaborgen för lån till bolag i vilka förvaltar statensaktier intill sammanlagt 8 , varav högst . för låntill eldistributionsföretag, 1 1981/82. NU1981/82:18 2 6. till Statens vattenfallsverk:Kraftstationer m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1981/82 anvisa ett reservationsanslag av . Det i propositionen redovisadekonsortialavtalet mellan och Fiskeby har i huvudsakföljande innebörd. Parterna bildar tillsammans ett bolag. ,där vattenfallsverket har och Fiskeby av aktierna. Från Fiskebyförvärvar det nya bolaget för 35 milj. kr. tre kraftstationer och en outbyggdfallhöjd, allt i ström. har begärt att 36 milj. kr. anvisas frånanslaget Kraftstationer m. m. för förvärven av kraftillgångarna och förteckning av aktier i . Enligt propositionen beräknas förvärvetdelvis kunna finansieras genom omprioriteringar inom gällande investeringsram.Behovet av ramökning och av tilläggsanslag begränsas därigenom till 20 milj.kr. - Medelårsproduktionen på de aktuella fallsträckorna bedöms kunna ökas från38 GWh till 74 GWh genom ombyggnad (24 GWh) och nybyggnad (12 GWh). mellan vattenfallsverket och Jokkmokkskommun avser samarbete om en fastbränslebaserad fjärrvärmeförsörjning inomkommunen. Enligt propositionen skall 3,5 milj. kr. inom ramen för gällandeinvesteringsram få disponeras från anslaget Kraftstationer m. m. för förvärv avaktier och aktieteckning i samt lån till det planerade gemensammafjärrvärmebolaget. Den angivna nya ramen för borgen för lån till bolag ivilka vattenfallsverket förvaltar statens aktier innebär en ökning av detnuvarande rambeloppet med 250 milj. kr. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och hemställer att med bifall tillproposition 1981/82:25 bilaga 10 punkt 2 momenten 2-6 1. bemyndigarregeringen att medge att de för driften av Forsmarks kärnkraftstationerforderliga mark- och vattenområdena får avyttras till Forsmarks KraftgruppAB. 2. bemyndigarregeringen att godkänna det mellan och Fiskeby konsortialavtalet i vad staten därigenom ikläder sig ekonomiskaförpliktelser, 3. bemyndigarregeringen att godkänna det mellan och Jokkmokkskommun träffade konsortialavtalet i vad staten därigenom ikläder sig ekonomiskaförpliktelser. NU1981/82:18 3 4. bemyndigarregeringen att för lån till bolag i vilka förvaltarstatens aktier teckna borgen intill sammanlagt 8 , varav högst180 . för lån till eldistributionsföretag, 5. till : Kraftstationer m. rn. på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /82 anvisar ett reservationsanslag av . Förenade fabriksverken: Byggnader och utrustning. Regeringen har under punkt 3 (s. 104-109) föreslagit (2) att a) bemyndigaregeringen att medge att förenade fabriksverken får teckna och förvärva aktieri , b) till Förenadefabriksverken: Byggnader och utrustning på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /82 anvisa ett reservationsanslag av . Genom denna punkt i propositionen har regeringen vidare(1) berett tillfälle att ta del av vad industriministern har anförtom en samlad utredning om lämplig företagsform för olika statliga verksamheter. Förenade fabriksverken (FFV) hardeltagit i det konsortium som har avgivit offert till försvarets'materielverkrörande flygplanssystemet JAS. Som leverantör skall konsortiet uppträda iaktiebolagsform. FFV skall äga av aktiekapitalet, vilket till en börjanuppgår till . Det föreslagna anslaget av 21,4 milj. kr. är avsett delsför investeringar i Gevärsfaktoriet i i samband med enomstrukturering av denna enhet till en i huvudsak civil verksamhet, dels förinförande, med hänsyn till konstaterade risker vid nuvarandeproduktionsförhållanden, av ett nytt kruthanteringssystem vid Vanäsverken iKarlsborg. gav som sin mening regeringen till kännaatt en utredning om lämplig företagsform för den statliga affärsdrivandeverksamhet som bedrivs i konkurrens med andra företag borde komma till stånd.Detta borde ske som möjliggjorde att underlag skulle finnas förett beslut när frågan om företagsform för FFV ånyo skulle tas upp efter tretill . med åberopande av en rad exempel, attfrågan om lämplig företagsform för olika statliga verksamheter är föremål förkontinuerlig uppmärksamhet av regeringen. Det utredningsarbete som harbedrivits visar, säger han vidare, att det är lämpligast att behandlaföretagsformen separat för olika statliga myndigheter och verk. En samladutredning skulle knappast vara ändamålsenlig. Industriministern anser att detinte finns något behov av en särskild utredning i dessa frågor. Utskottet tillstyrker regeringensförslag beträffande dels engagemang i , dels anslag till förenadefabriksverken. Vidare instämmer utskottet i den i propositionen uttaladeuppfattningen att det inte nu finns behov av en särskild utredning om lämpligföretagsform för olika statliga verksamheter. 1. med bifall till proposition1981/82:25 bilaga 10 punkt 3 moment 2 a) bemyndigarregeringen att medge att förenade fabriksverken får teckna och förvärva aktieri , b) till Föreitadefabriksverken: Byggtiader och utrustning på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /82 anvisar ett reservationsanslag av . 2. med anledning av proposition1981/82:25 bilaga 10 punkt 3 moment 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört beträffande utredning om företagsform för olika statliga verksamheter. Lån till mindre och medelstora varv. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt 4 (s. 109 f.) och hemställer att med bifall tillproposition 1981/82:25 bilaga 10 punkt 4 godkänner att giltighetstiden förnuvarande riktlinjer för lämnande av lån till mindre och medelstora varv förexportfrämjande åtgärder utsträcks t. o. m. . Förvärv av aktier i . Regeringen har underpunkt 5 (s. 111-114) föreslagit att 1. till Förvärv av aktier i på tilläggsbudget Itill statsbudgeten för /82 anvisa ett reservationsanslag av , 2. bemyndigaregeringen att överlåta statens aktier i . Med anledning av denna punkt ipropositionen har väckts tre motioner, nämligen 1981/82:107 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt 1. bifallerpropositionens förslag att till Förvärv av aktier i påtilläggsbudgeten för /82 anvisa ett reservationsanslag av , 2. avslårpropositionens förslag om bemyndigande för regeringen att överlåta statensaktier i , 3. som sin meningger regeringen till känna att a) LuxorAB fortsättningsvis bör drivas i statlig regi. NU1981/82:18 5 b) ägarsatsningenbör användas för att säkra utveckling och sysselsättning vid företaget, c) de planeradepersonalminskningarna vid företaget bör stoppas, 1981/82:117 av m.fl. (m), vari hemställs att 1. avslårregeringens förslag att till Förvärv av aktier i på tilläggsbudget Itill statsbudgeten för /82 anvisa ett reservationsanslag av 175milj. 2. påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 beviljar Luxor ABett kapitaltillskott om 60 milj. 3. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts angående avveckling av statensägarengagemang i , 1981/82:120 av m.fl. (s), vari hemställs att avslår vad regeringen föreslagit ombemyndigande av överlåtelse av statens aktier i . Staten satsade på enrekonstruktion av . Åtgärder har därefter vidtagits för att åstadkommaen konkurrenskraftig och lönsam produktion. En breddning till nyaproduktområden utanför konsumentelektronikområdet har påbörjats. och skilda intressenter omsåväl utvecklings-, produktions- och marknadssamarbete som satsningar inom företagetpå nya produkter. Ett samarbete kan komma att få formen av ett samgående medett eller flera företag; statens aktier i föreslås i sådant fall fåavyttras helt eller delvis. Luxors finansiella resurser bör ökas i syfte attskapa en grund för fortsatt omstrukturering. Staten föreslås medverka härtillgenom att lämna ett kapitaltillskott som en slutlig ägarsatsning i . I motion 1981/82:107 (vpk) erinrasatt kommunisterna redan i samband med krisen vid yrkadepå att företaget skulle förstatligas och att sysselsättningen skulle tryggasgenom en inriktning av produktionen som svarar mot angelägna behov. De pågåendeaktiviteterna för ändrade ägandeförhållanden har, säger motionärerna, skapatberättigad oro bland de anställda och i kommunen. Såväl japanska intressentersom det multinationella har förekommit i debatten. Spekulationer ochavsaknad av klara besked har inte varit ägnat att skapa trygghet. Tvärtom haroron för Luxors framtid ökat. Planer på uppdelning av företaget i olika bolagär också illavarslande. NU1981/82:18 6 Motion 1981/82:25 (m) inleds mednågra allmänna aspekter på strukturproblemen inom industrin och på näringspolitiken.Strukturproblemen kan inte. säger motionärerna, avhjälpas genom upprepadestatliga förlusttäckningsbidrag till krisbranscher och krisföretag. Företagutan överlevnadsmöjligheter måste få läggas ned. Åven stödet till företag medtillfälliga problem bör minska. Sådana företag läggs normalt inte ned, om dehar långsiktiga möjligheter att utvecklas. Statens övertagande av ägaransvaret för år 1979betraktade motionärerna som en temporär lösning för att manskulle klara en omstrukturering av företaget under ordnade former. Resultatetav Luxors verksamhet har rent ekonomiskt varit djuptotillfredsställande. Förutsättningarna för att företaget skall uppnå acceptabellönsamhet inom området konsumentelektronik är enligt externa bedömare för dageninte stora. Ett ytterligare medelstillskott från staten för en fortsatt driftav företaget ställer sig motionärerna därför mycket tveksamma till. De anseremellertid att staten bör tillskjuta full förlusttäckning för , dettaför att möjliggöra en ordnad avveckling av det statliga ägarengagemanget iLuxor. I första hand bör företagsledningen ges i uppdrag attförsöka finna en gemensam köpare för hela företaget. I andra hand bör företagetunder träda i likvidation. Under en eventuell likvidation bör lönsammaproduktområden, affärsidéer, maskiner och fastigheter stegvis avyttras eller påannat sätt tas till vara. Omen likvidation bliroundviklig bör hosregeringen begära förslag till en plan för avveckling av i ordnadeformer. Vid en sådan avveckling kan med fördel beslut rörande s. k.omställningsbidrag tillämpas för att klara omställningen för överblivenpersonal, säger motionärerna . I motion 1981/82:120 anförs att manfrån socialdemokratisk sida ser det som angeläget att möjligheterna tillsamarbete med andra företag prövas. Man vill inte utesluta att ett samgåendemellan och ett eller flera andra företag kan visa sig vara en lösning,som innebär att de utvecklingsmöjligheter som finns i tas till vara. Detbör emellertid enligt motionärerna vara sak att slutgiltigtfastställa en långsiktig lösning för . Interpellations- och frågesvar om I en interpellation (1981/82:66)med anledning av ett besked från att företagethade för avsikt att minska personalen med ytterligare 630 personer ställdeThage () två frågor till industriministern: Innebärbesked om en ytterligare nedskärning av sysselsättningen vid NU1981/82:18 7 att de tidigare ambitionerna om att utvecklaverksamheten har övergivits? Vilka initiativ till åtgärder kommer industriministernatt ta för att förbättra företagets situation och förhindra att den kraftigapersonalnedskärningen behöver genomföras? I frågor av ()(1981/:82:68) och (vpk) (1981/82:70) berördes samma ämne som iinterpellatio-nen. I sitt svar på interpellationen och frågorna den 23november 1981 anförde industriminister att det av regeringenföreslagna ytteriigare tillskottet av 175 milj. kr. till borde geföretaget sådana resurser att den pågående omstruktureringen kan fullföljas.Befintliga utvecklingsmöjligheter borde härvid kunna tas till vara. Samarbetemed andra företag kunde vara en väg att åstadkomma detta. Lönsamhet inom rimligtid var enligt industriministern ett krav. Om man inte kunde uppnå lönsamhetskulle en fortsatt nedtrappning bli nödvändig. Sysselsättningsproblemen iMotala kunde därvid bli så stora att insatser i form av regionalpolitiskt stödborde kunna komma i fråga i kommunen för särskilt angelägna projekt, som intekan finansieras på annat sätt. bedriver utveckling,tillverkning och försäljning av främst televisionsmottagare. sysselsätteri dag ca 1 200 personer, vilket betyder att företaget svarar för avindustrisysselsättningen i kommun. har en gång tidigare, (NU1978/79:52), behandlat en proposition om finansiellt stöd till Luxor.Bakgrunden var likartad med den som gäller för den nu föreliggandepropositionen. stod det nämligen klart att företaget-somtill dess varit ett familjeföretag-stod inför en akut finansiell kris somhotade dess fortbestånd. Efter överläggningar mellan industriministern,arbetsmarknadsministern, och företagets ägareövertog Investeringsbanken förvaltningen av företaget. Regeringen föreslog att skulle anvisa 175 milj.kr. för en finansiell rekonstruktion av . Av beloppet var 75 milj. kr.avsedda att täcka beräknade förluster intill utgången av , medanresterande belopp avsågs användas till utökning av bolagets aktiekapital.Näringsutskottet tillstyrkte regeringens förslag, och följdeutskottet. I den föreliggande propositionen framhållerindustriministern att de av vidtagna åtgärderna syftadetill att ge företaget möjligheter att fortleva av egen kraft. Produktionen ärdock fortfarande förlustbringande, och fortsatta effektiviseringsåtgärder ärangelägna. En breddning av produktområdet till bl. a. industrielektronik ochsmådatorer NU 1981/82:18 8 De uppkomna förlusterna i verksamhetenförsvagar emellertid företagets ekonomi. För att arbetet med omstruktureringenskall kunna fortsätta föreslås i propositionen ett nytt kapitaltillskott tillLuxor. Tillskottet bör, säger industriministern, ha en sådan omfattning attutrymme ges för offensiva satsningar för att nå lönsamhet. Propositionensförslag på denna punkt är föremål för ett särskilt bifallsyrkande i motion1981/82:107 (vpk). I motion 1981/82:117 (m) krävs att Luxors företagsledningskall få i uppdrag att finna en gemensam köpare för hela företaget. Om dettainte är möjligt bör företaget enligt motionärerna träda ilikvidation. Det i propositionen föreslagna reservationsanslaget avvisas. Istället föreslås i motionen att staten tillskjuter full förlusttäckning för år1981, enligt motionen 60 milj. kr., för att möliggöra en ordnad avveckling avdet statliga ägarengagemanget i . Utskottet är medvetet om att hittillsvarandestrukturarbete kan ge avgörande effekter först på . Liksomregeringen anser utskottet att bör ges möjligheter att fortsättaomstruktureringsarbetet. Utskottet tillstyrker således förslaget om ettkapitaltillskott av 175 milj. kr. Härav följer att motion 1981/82:117(m) avstyrks. I motion 1981/82:107 (vpk) krävs att ävenfortsättningsvis skall drivas i statlig regi. Ägarsatsningen bör därvid, sägermotionärerna, säkra utvecklingen och sysselsättningen vid företaget men ocksåtillgodose kravet på att de planerade personalminskningarna vid företagetstoppas. Utskottet delar inte motionärernas uppfattning att Luxoräven fortsättningsvis måste vara ett statligt företag. Tvärtom ter det sigangeläget att möjligheterna till samarbete med andra företag prövas. Utskottetvill därför inte utesluta ett samgående mellan och ett eller flera andraföretag. Följaktligen avstyrker utskottet motion 1981/82:107 (vpk) i nu angivendel. I svfte att skapa ytterligare möjligheter till ettsamarbete av detta slag föreslås i propositionen att bemyndigarregeringen att överlåta statens aktier i . I motion 1981/82:120 (s) yrkas avslag på förslaget attregeringen skall få detta bemyndigande. Innan en överlåtelse kan accepterasmåste, menar motionärerna, regeringen inför redovisa ett konkretförslag till långsiktig lösning för . I propositionen nämner industriministern att diskussionerredan pågår om samarbete med andra företag. Motionärernas förslag innebär attregeringens handlingsutrymme kraftigt minskas. Regeringen bör enligt utskottetsmening ges möjlighet att utan onödig tidsförlust genomföra ett samgående medandra foretag om detta kan trygga Luxors fortsatta existens. Utskottettillstvrkcr darfor propositionens förslag om ett bemyndigande för regeringenatt överlåta statens aktier i . Detta innebär att motion 1981/82:120fsj avstyrks. NU1981/82:18 9 1. beträffandekapitaltillskott m. m. attriksdagen med bifall till proposition 1981/82:25 bilaga 10 punkt 5 moment 1 ochmotion 1981/82:107 moment 1 samt med avslag på motion 1981/82:117 till Förvärvav aktier i på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1981/82 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 2. beträffandevissa direktiv för Luxors verksamhet att avslår motion 1981/82:107moment 3, 3. beträffandebemyndigande att överlåta aktier attriksdagen med bifall till proposition 1981/82:25 bilaga 10 punkt 5 moment 2 ochmed avslag på motion 1981/82:107 moment 2 och motion 1981/82:120 bemyndigarregeringen att överlåta statens aktier i . Regeringen harunder punkt 6 (s. 115 f.) föreslagit att bemyndiga regeringen attupphäva gällande avtal i fråga om preferensaktierna i och attöverlåta aktierna. I detta sammanhang behandlarutskottet motion 1980/81:798 av m. fl. (s), vari hemställs attriksdagen hos regeringen hemställer att en särskild utredning tillsätts meduppgift att utröna huruvida ett återinfört tobaksmonopol skulle vara av stortvärde i samhällets tobakspolitiska arbete oeh på vilket sätt ett sådantmonopol då bör inrättas och organiseras. Svenska Tobaks AB:s föregångare ABSvenska Tobaksmonopolet bedrev sin verksamhet utifrån rent fiskala intressen. Isyfte att stärka det allmännas inflytande och insyn i företaget infördes år1930 genom avtal mellan staten och bolaget bl. a. regler om att ett antalenskilda personer, vilka anvisades av Kungl. Maj:t, kunde innehapreferensaktier i bolaget. Avtalet bibehölls när statsmonopolet på tillverkningav tobaksvaror upphörde. I propositionen anförs att det nu inte längre tordefinnas skäl för att regeringen skall utse preferensaktieägare. I motionen erinras om det tidigarestatsmonopolet på tobakstillverkningens och - delvis - tobakshandelns område.Monopolbolagets efterföljare. , dominerarnu marknaden. Faständetta bolag är statligt NU 1981/82:18 10 intar det, framhåller motionärerna, ingen speciellställning i samhällets tobakspolitik utan arbetar utifrån kommersiellaintressen. Motionärerna kritiserar Tobaksbolagets marknadsföring, närmarebestämt dess lansering av s. k. lågtjäremärken, oeh dess exportverksamhet, somdelvis är riktad till . På dessa båda omåden skulle. menar de, ettstatligt tobaksmonopol kunna ha en annan inriktning. Motionärerna anser atttobakshanteringen bör organiseras utifrån hälsoinriktade snarare änkommersiella utgångspunkter. Ett återinfört tobaksmonopol skulle enligt derasmening innebära större möjligheter att styra marknadsföringen av tobaksvaror,t. ex. genom att beivra s. k. smygreklam. Det skulle också jämna vägen för enförändring av detaljhandeln, t. ex. genom att förhindra att tobaksvaror användssom lockvaror. Vissa grundläggande uppgifter omdet tidigare tobaksmonopolet lämnas i propositionen (s. 115). De kankompletteras med följande framställning. övervägdes från statsmakternas sidahur man effektivast skulle kunna beskatta den då fria tobakshanteringen. Dessaöverväganden ledde till en monopollagstiftning som trädde 1915.Syftet med statsmonopolet var rent fiskalt. Monopolet handhades för staten av ett bolag benämnt ABSvenska Tobaksmonopolet. Till en början avsåg det endast tillverkningen avtobaksvaror. utvidgades monopolrätten till att avse också grossistimporten.Bolaget fick vidare inflytande över detaljhandelns nyetablering och bestämde depriser som skulle tillämpas i detaljhandeln vid försäljning till konsumenterna.Då liksom senare var den import som bedrevs av återförsäljare och enskildaobetydlig. Den reglering av handeln med tobaksvaror som infördesgenom monopollagstiftning angavs tillkomma av i huvudsak rent socialaskäl, nämligen av hänsyn till tobakshandlarna. Monopolbolaget skulle anordnasin varudistribution på sådant sätt att fösäljningsställenas antal anpassadesmed hänsyn till möjligheterna för tobakshandlarna att uppnå rimlig omsättning.I fråga om engroshandeln konstaterades bl. a. dålig lönsamhet och låga löner. Den fortsatta utvecklingen kom att präglas av en övergångtill fri konkurrens på tobaksniarknaden. En omprövning av det dittills gällandesystemet föranleddes av lagstiftning om motverkande av konkurrensbegränsninginom näringslivet. Det betecknades (prop. 1957:50 s. 79) sotnsjälvfallet att staten inte borde medverka till att inom en näringsgrenupprätthålla en konkurrensbegränsning som ej från samhällelig synpunkt framstodsom nödvändig. avskaffades med verkan fr, o, m. den I januari1960 nyetable-rinaskontrollen och de begränsninizar i övrigt som då fanns ikonkurrensen NU1981/82:18 11 Vidare blev prissättningen helt friden . upphävdes också monopolet på grossistimporten.Tidigare gällande tullskydd vid import från EFTA-länderna trappades däreftersuccessivt ned. Vid utgången av försvann skyddet helt. Då upphörde ävenåterstoden av monopolsystemet, nämligen det statliga bolagets ensamrätt atttillverka tobaksvaror inom landet. Svenska Tobaksmonopolets firmaändrades till . Åven är det endast dettabolag som tillverkar tobaksvaror inom landet. inordnades Tobaksbolageti Statsföretagsgruppen. Såsom framgår av propositionen har det numera ställningsom dotterbolag till , vilket helt ägs av . var Tobaksbolagets andel av den svenskatobaksmarknaden för cigaretter, för cigarrer och cigariller, förröktobak och för "rökfri tobak", dvs. Import av färdiga tobaksvaror svarade för av bolagets totalaomsättning av tobaksvaror i . Regler för marknadsföring av tobaksvaror Annonsering och annan reklam förtobaksvaror regleras genom lagen (1978:764) med vissabestämmelser om marknadsföring av tobaksvaror. I anslutning till lagen harkonsumentverket utfärdat riktlinjer för marknadsföring av tobaksvaror(1979/7). Grundregeln är att särskildmåttfullhet skall iakttas vid marknadsföringen av tobaksvaror. Långtgåenderestriktioner gäller i fråga om såväl reklam som andra säljfrämjande åtgärder.En närmare redogörelse för lagens och riktlinjernas innehåll har lämnats i näringsutskottetsbetänkande NU 1980/81:7. Riksdagsbehandling av frågor om reklam föroch export av tobaksvaror I betänkandet NU 1980/81:7behandlade näringsutskottet motionsyrkanden bl. a. om förbud mot annonseringför tobaksvaror och om åtgärder för att motverka export av tobaksvaror. I denförstnämnda frågan hänvisade utskottet till tidigare uttalanden av utskottetatt erfarenheter av den nya lagstiftningen rörande marknadsföring avtobaksvaror fick ge vid handen om det fanns skäl att skärpa marknadsföringsbestämmelsernaän mer.