bet · G501NU26 · 1981-12-31 00:00:00 — över motion om val av huvudmän i sparbank I motion 1981/82:238 av Per . (s) hemställs att hos regeringen anhåller om förslag tilländring av sparbankslagen i enlighet med vad som anförs i motionen. I lagen (1955:416) om sparbanker(ändringar i här aktuella delar 1968:602, 1969:774) föreskrivs att i sparbankskall finnas huvudmän som representanter för insättarna (11 §). Huvudmännenskall övervaka och fullgöra vissa i lagen särskiltangivna uppgifter, såsom att' välja styrelse och revisorer. Antalet huvudmänskall vara lägst 20 och högst 60, om inte tillsynsmyndigheten -bankinspektionen - med hänsyn till särskilda förhållanden medger att antaletfår sättas högre än 60. Bland behörighetsreglerna (12 §) märks att huvudmanskall vara bosatt inom verksamhetsområde, såvida intetillsynsmyndigheten på grund av särskilda förhållanden finner skäl att medgeundantag. Bestämmelserna om val av huvudmän innehåller bl. a.följande (13 och 14§§). Hälften av antalet huyudmän skall enligt närmarestadganden i reglemente väljas av kommunfullmäktige i de kommunersom ingår i verksamhetsområde eller av landsting. Återstoden utsesav huvudmännen själva bland insättare i , som vid utgången avkalenderåret närmast före huvudmannavalet hade ett tillgodohavande i sparbankenav . Huvudman som står i tur att avgå får inte delta i valet förbesättande av hans egen plats. Kommunfullmäktiges och landstings val avhuvudmän skall vara proportionellt, om det begärs av en på visst sätt beräknadminoritet. Mandattiden för huvudman är . I motiven till sparbankslag (prop. 1955:151 s.91) anfördes att det var naturligt med successiva val av sparbankernashuvudmannakårer för att kontinuiteten i sparbanksförvaltningen skulle främjasoch att det ankom på sparbankerna själva att ta ställning till hur långt gåendereglerna om successiviteten borde vara. Det uttalades vidare att lagens fordranpå successiv förnyelse av huvudmannauppsättningen fick anses tillgodosedd redangenom en ordning enligt vilken de kommunvaldas mandattid började vid entidpunkt och övriga huvudmäns vid en.annan. Som en följd härav har enligt 1 §sparbankskungörelsen (1955:422; nuvarande lydelse av 1 § 1973:1094) överlämnatstill varje sparbank att i sitt reglemente fastställa de 1 1981/82. NU1981/82:26 2 närmare reglerna angående ordningen för att åstadkomma densuccessiva förnyelsen av huvudmannakåren. I samråd med bankinspektionen harSvenska sparbanksföreningen därefter utarbetat normalreglemente försparbankerna. Med ledning av reglementet har varje sparbank utformat sinabestämmelser om successiva val av huvudmän. Antalet sparbanker är f. n. Det finns inte någon heltaktuell inventering av i vilken utsträckning olika system för val av huvudmäntillämpas. Enligt uppgift från bankinspektionen råder emellertid i stort settsamma förhållanden som , då utskottet i motsvarande sammanhang kundemeddela följande (NU 1980/81:9): Av de f. n. 174 sparbankernasreglementen framgår, enligt vad bankinspektionen redovisar, att i det alldelesövervägande antalet fall, ca 135, huvudmännen utses så att samtliga kommunvaldahuvudmän väljs medan de huvudmannavalda huvudmännen utsesmed en tredjedel . I ca 15 sparbanker utses de båda kategoriernamed en tredjedel . I 3 sparbanker utses varje kategori på en gång , dock inte under med hänsyn till bestämmelserna om densuccessiva förnyelsen. För några sparbanker gäller vissa mindre avvikelser frånde nu nämnda valmetoderna. De nuvarande reglerna för val avhuvudmän i sparbank måste anses föråldrade, säger motionärerna. Metoden medsjälvkomplettering betecknas som från demokratisk synpunkt förkastlig. Reglernabör enligt motionärerna vara sädana att huvudmännen i verklig meningrepresenterar insättarna. Valen borde därför förrättas av kommunfullmäktige ide kommuner som ingår i verksamhetsområde eller av landsting.Tillsynsmyndighetens övervakning är, menar motionärerna, ett verksamt skyddmot en favorisering av de kommunala intressena. Risken för en ytterligarepolitisering av sparbanksväsendet bör, hävdar de vidare, knappast tillmätasnågon betydelse. Motiv för nuvarande ordning Enligt sparbankslag, somgällde till utgången av , var det kommunala inflytandet överhuvudmannaförsamlingarnas sammansättning mera begränsat än enligt nuvaranderegler. En undersökning, avseende förhållandena , visade atttotalt av huvudmännen valdes av kommunala organ och av andravalkorporationer, medan de övriga utsågs genom självkompletlering. Förslag atthuvudmannakåren skulle - såsom gäller - utses till lika delar genomkommunval och genom självkomplettering framlades i proposition 1955:151 om nysparbankslag. NU1981/82:26 3 Chefen för finansdepartementetbetonade där att reglerna om tillsättande av huvudmän borde vara sådana atthuvudmännen i verklig mening kunde sägas representera insättarna.Sparbankssakkunniga, vilkas förslag låg till grund för propositionen, hadekommit till slutsatsen att ett särskilt representantskap för låntagarna intevar tillräckligt motiverat. Departementschefen instämde i detta. Majoritetenav huvudmännen skulle enligt de sakkunnigas förslag utses av särskildaelektorer, i sin tur utvalda bland insättarna genom ett lottningsförfarande.Denna metod avvisades i propositionen. Som motiv för att det allmänna-kommuneroch landsting-kunde göra anspråk på visst inflytande på skötseln avsparbankerna hade de sakkunniga bl. a. angivit att det från samhälleligsynpunkt är betydelsefullt att utlåningen bedrivs med aktgivande på attsparbanksmedlen i första hand används för att tillgodose det,legitimalånebehovet inom den bygd där har sin verksamhet. Olika,skäl -tänkbara intressekonflikter och , faran för en politisering av sparbankernasledning - hade av de sakkunniga anförts för att kommunerna inte skulle utse merän en minoritet av huvudmännen. Departementschefen uttalade att vad som anförtsom risken för politisering av sparbanksväsendet knappast borde tillmätas någonbetydelse. Han ansåg tillsynsmyndighetens övervakning vara ett tämligen . verksamtskydd mot att sparbankerna vid kollision mellan kommunernas intressen somlåntagare och insättarnas anspråk på trygghet skulle favorisera de kommunalaintressena. De betänkligheter mot kommunval som andragits av de sakkunnigaborde därför inte anses mera väsentliga, sade departementschefen. De kommunalaförsamlingarna måste betraktas som ganska representativa för sparbankernasstora insättargrupper. Huvudmannaval från kommunala organs sida skulle dessutombereda låntagarna ett visst medelbart inflytande på valet. De redovisade övervägandena skulle i och för sig kunnamotivera en regel enligt vilken samtliga huvudmän skulle utses av kommunalakorporationer, fortsatte departementschefen. Han avvisade dock denna tanke ochäven ett förslag att tre fjärdedelar av huvudmännen skulle vara kommunvalda,.vilket reservationsvis hade framförts på utredningsstadiet. Som rnotiv förställningstagandet angavs bl. a. att valreformen helst borde genomföras påsådant sätt att den erfarenhet av sparbanksförvaltning som fanns inom debefintliga huvudmannainstitutionerna kunde nyttiggöras även . Ettrimligt kommunalt inflytande ansågs bli säkerställt om lika stora delar avhuvudmannakåren utsågs genom kommunval och genom självkomplettering. Vidkommunvalen av huvudmän skulle proportionell valmetod tillämpas under deförutsättningar som kommunallagen normalt uppställer i detta hänseende. I frågaom självkompletteringsvalen fanns det enligt departementschefen inte anledningatt uppställa någon regel om proportionell valmetod. Successiva val är heltnaturligt ägnade att främja kontinuite-, ten i sparbanksförvaltningen, anfördedepartementschefen vidare. Han sade, sig ha bedömt värdet av successivförnyelse vara så stort att han ansett att denna valordning borde görastvingande. NU1981/82:26 4 (BaU 1955:19) fannpropositionens förslag i ämnet väl avvägt och betecknade det som en förtjänsthos förslaget att huvudmannakåren genom självkomplettering skulle få ettinslag av direkta representanter för insättarna. Motioner om en översyn av reglernaom huvudmannaval i 13 § sparbankslagen avslogs vid 1964 och riksdagar(BaU 1964:25, 1970:61). Vid det första tillfället hade föreslagits att helaantalet huvudmän skulle utses av de kommunala fullmäktigeförsamlingarna ochlandstingen, vid det senare att kommunerna skulle få möjlighet att välja minsttvå tredjedelar av huvudmannakåren. I anslutning till ett uttalande av anförde bankoutskottet att önskemål om förbättradekontakter mellan sparbanker och vederbörande kommuner torde kunna tillgodoses iannan ordning än genom förändringar med avseende på-huvudmannainstitutionen. År1970 sade utskottet att det saknades skäl för att aktualisera en ändring av dengällande ordningen för val av huviidmän', vilken enligt samstämmiga vittnesbördfungerade väl. Motioner om ändrade regler för val av huvudmän hardärefter väckts åren 1975, 1976 oeh 1980. Vid de två första tillfällenabegärdes dels att mandatperioden skulle bli densamma för alla huvudmän ochöverensstämma med de kommunala organens mandatperiod, dels att de ickekommunvalda huvudmännen skulle utses genom proportionella val. Motionen år 1980hade väsentligen samma syfte. avstyrkte motionerna (NU1975/76:2,1975/76:32,1980/81:9). Den praktiska innebörden av motionärernasförslag var, framhöll utskottet, att kommunerna och landstingen på ett meramarkant sätt skulle få inflytande på huvudmannakårens sammansättning.Utskottet uttalade att det inte fann ätt en sådan lagändring som motionärernabegärde var motiverad. föregicks utskottets ställningstagande avremissbehandling. Denna gav inte stöd åt kravet på en ändrad ordning för val avhuvudmän. reserverade sig kommunisternas representant iutskottet till förmån för motionärernas förslag. följde utskottet vidalla tre tillfällena, utan debatt. pågår en översyn avbanklagstiftningen. Den utförs av banklagsutredningen (Fi 1976:04; ordförande:rättschef ). I de ursprungliga direktiven för utredningen sägsuttryckligen att frågan om en översyn av de grundläggände bestämmelserna omtillsättande av huvudmän i sparbank inte ingår i utredningsuppdraget. Om dennafråga bör utredas; anförs det vidare, bör detta ske i särskild ordning. - Detilläggsdirektiv (Dir NU 1981/82:26 5 1980:58,1981:46) som banklagsutredningen senare har fått innebär inte någon ändring avde ursprungliga direktiven i här behandlat avseende. Över den motion om val av huvudmän i sparbank somväcktes lät näringsutskottet bankinspektionen och berördaintresseorganisationer yttra sig. Ingen av de fyra remissinstanserna -bankinspektionen, . ochLandstingsförbundet - tillstyrkte bifall till motionen. fanns det skäl att låta närmare pröva om motionärernasprincipiella önskemål om bättre medborgarinflytande på huvudmannavalen skullekunna tillgodoses. En sådan prövning kunde emellertid enligt förbiindét integöras på grundval enbart av vad som-anfördes i motionen. I stället behövdefrågan utredas närmare och flera tänkbara alternativ ställas mot varandra. Såvälbankinspektionen som - vilka uttryckligenavstyrkte motionen - hänvisade till de yttranden i samma ämne som de avgav tillnäringsutskottet . Ett utförligt referat av dessa yttranden finns iutskottets betänkande NU 1975/76:2 (s. 4-7). Bankinspektionenanförde vidare i huvudsak följande. Det förekom ett flertal olika utformningarav hiir val av huvudmän skulle ske. Detta var förklarligt med hänsyn till attolika förutsättningar rådde beträffande varje enskild sparbanksverksainhetsömråde. En på föreskrivet sätt genomförd successiv förnyelse avhuvudmannakåreh var enligt bankinspektionens mening den bästa formen för attbevara kontinuiteten bland huvudmän. En ordning enligt vilken denkommunvalda delen av kåren alltid skulle nybesättas vid ett och samma tillfälleskulle, med hänsyn till att åtskilliga sparbanker hade ett verksamhetsområdesom spände över flera kommuner, kunna genomföras först efter omfattandeövergångsbestämmelser. Den skulle, om den likväl genomfördes som obligatorisk,också motverka den av flera skäl önskvärda kontiriuiteten bland huvudmännen.Det i motionen framförda förslaget att också den del av huvudmännen som dessasjälva väljer skulle utses Tör samma mandatperiod som de kommunvaldahuvudmännen stred även mot inspektionens uppfattning om önskvärdheten avkontinuitet'inom huvudmannakåren. Till stöd för den gälländeordningen uttalade bankinspektionen också: Inspektionen vill i detta sammanhang erinra om vid tillskapandet av nuvarande regler om utseende av huvudmän i första handsökt finna en valmetod som bäst tjänar principen att huvudmännen skall varareella företrädare för insättarna. Den nuvarande ordningen att hälften avhuvudmännen skall utses genom kommunala val har motiverats främst med attkommunerna måste:betraktas som ganska representativa för sparbankernas storainsättargrupper. I motiven till lagstiftning framhålls att NU1981/82:26 6 kombinationen av till lika stora delar kommunval och.självkomplettering säkerställer ett rimligt kommunalt inflytande somfaran för att huvudmannaförsamlingen skulle kunna tänkas sätta kommunensintressen före insättarnas reduceras. Också enligt inspektionens mening harhärigenom en väl avpassad balans mellan kommunala intressen ochinsättarin-tressen i mera inskränkt mening åstadkommits. Ur de synpunkter sombär upp motionen har några olägenheter med bestämmelserna, spm varit i kraft i25 år, inte rapporterats till inspektionen. Sparbanksföreningetiermrade om attfrågor rörande bestämnielserna om tillsättande av huvudmän i sparbankuttryckligen undantagits i direktiven för. Föreningenunderströk att frågan, genom sitt "självklara samband med själva grundenför sparbankernas verksamhet som brett folkligt inriktade och lokalt förankradebankinstitut i en allmännyttig företagsform", fortlöpande var föremål förintern uppmärksamhet. Utveckling av huvudmannainstitutionen och eventuellförändring av valformerna i samband därmed bör bero av sparbanksrörelsensinitiativ, sade föreningen. uttalade att .sparbankerna alltidhar haft en intim knytning till den bygd vari de bedrivit sin rörelse och attdet är ett. vedertaget mål att en sparbank skall tjäna intressen inom detområde där den utövar sin verksamhet. Förbundet sade sig dela uppfattningen attett rimligt kommunalt inflytande skulle vara säkerställt om lika stora delar avhuvudmannakåren utses genom kommunval och självkomplettering. Succesr siva valav huvudmän är främst ägnade att främja kontinuiteten i sparbanksförvaltningen,och detta är av stor betydelse för den företagsforrn i vilken sparbankernadrivs, sade vidare. En successiv förnyelse av huvudmannakårenvar enligt att föredra framför en gemensam mandatperiod församtliga huvudmän. Liksom vid flera tidigaretillfällen, , föreslås i motion 1981/82:238 att reglerna isparbankslagen (1955:416) om val av huvudmän i sparbank skall ändras.Huvudmännen, som är högsta beslutande organ, är enhgt lagen"representanter för insättarna". Institutionen ger kommuner ochlandsting ett betydande inflytande i sparbankerna. Hälften.av antalet huvudmänskall nämligen väljas av kommunfullmäktige i den kommun eller de kommuner somingår i verksamhetsområde eller av landsting. De övriga utses avhuvudmännen genom självkomplettering. Det föreskrivs i lagen att valen, somavser av , skall vara successiva. I det stora flertalet fallgenomfors detta på så sätt att de kommunvalda huvudmännen utses ochde övriga med en tredjedel . Motionärerna vänder sig mot systemet medsjälvkomplettering. De menar att alla huvudmän borde utses av kommunfullmäktigeoch landsting. NU1981/82:26 7 De uppmanar att hos regeringen begära förslagtill en lagändring av denna innebörd. Motionen syftar till en fullständig kommunalisering avhuvudmannavalen och är sålunda mer långtgående än tidigare motioner i ämnetunder . Dessa motioner har avstyrkts av näringsutskottetoch avslagits av . Senaste gången skedde detta efter remissbehandling,varvid bl. och togställning för den nu gällande ordningen. Inte heller nu finner utskottet skälför att föreslå någon omprövning av denna. Utskottet avstyrker alltså motionen. attriksdagen avslår motion 1981/82:238. Närvarande: (), (), ErikHovhammar (m), (), (), (), TageAdolfsson (m), (), (). (fp), KarlBjörzén (m), (), (), () och ().