bet · G501JoU28 · 1981-12-31 00:00:00 — om förorening av luften och haven I motion 1981/82:1044 av LarsWerner m. fl. (vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande I a), att riksdagenhos regeringen hemställer om att förslag till skärpta bestämmelser omfreonhanteringen i med inriktning på minskade utsläpp till atmosfären utarbetasoch att regeringen i internationella sammanhang fortsätter att verka för skyddav ozonskiktet kring jorden. I motion 1981/82:1423 av () yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendesvenskt initiativ till ändringar i den s. k. Oslokonventionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendenordiskt initiativ förande till skärpta miljöskyddsregler i . I motion 1981/82:1906 av GunnelJonäng (c) yrkas att hos regeringen begär att ett intensivt arbetebedrivs för att åstadkomma en internationell konvention om förbud mot freon. I motion 1981/82:1913 av m. fl. (c) yrkas 1. att hos regeringen begärinitiativ för ett samlat forskningsprogram på internationell basis när detgäller miljöproblem och naturresursfrågor förknippade med människans påverkanpå luften, havet och oceanerna, 2. att uttalar att Sverigesrepresentanter i internationella sammanhang verkar för åtgärder i motionenssyfte. I motion 1981/82:1922 av () yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandeutvidgning av restriktionerna mot användning av freoner, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts angående föreskrifterför omhändertagande av freoner vid vissa servicearbeten m. m., 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendeeventuell utvidgning av bilskrotningslagstift-ningen. 1 1981/82. JoU1981/82:28 2 Utskottet behandlar i detta betänkandeett antal väckta motioner om miljöproblem med internationellräckvidd. I motionerna framförs yrkanden om skyddet av ozonskiktet istratosfären, om ökad forskning kring den globala spridningen av föroreningarsamt om åtgärder mot nedsmutsningen av . Skyddet av ozonskiktet kring jorden Ozonskiktet, som finns på en höjdav över jordytan, fungerar som ett skydd mot den ultraviolettastrålningen från solen. Ozonskiktet har visat sig vara känsligt för påverkanfrån miljöföroreningar. a. har forskningen påvisat att vissaklornuorkol-(CFC-)föreningar, med ett handelsnamn kallade freoner, verkarnedbrytande på ozonskiktet. Den ökade ultravioletta strålning som skulle bliföljden om ozonlagret tunnas ut kan enligt forskningen åstadkomma ökadhudcancerfrekvens och svåra skador på miljön, bl. a. plankton och fiskägg. 1Sverige är av detta skäl import och tillverkning av sprayförpackningar medCFC-föreningar som drivmedel förbjuden sedan den . Frågan om hur man skall kunna motverka skador påozonskiktet genom att minska användningen av freoner diskuteras i tre motioner. 1 motion 1044 krävs en översyn av bestämmelserna motutsläpp av freoner. Enligt motion 1906 är det angeläget att viadiplomatiska kanaler och i internationella fora arbetar vidare med frågan attfå till stånd en internationell konvention om förbud av freoner. Enligt motion1922 bör åtgärder vidtas för att minska freonutsläppen från industrin. har vid ett flertal tillfällen behandlat hotetmot ozonskiktet i stratosfären orsakat bl. a. av den ökande användningen avCFC-föreningar. När senast behandlade frågan redovisadesatt frågan om en internationell begränsning av freonanvändningen under desenaste åren förts vidare som nya forskningsrön lagts fram. FN:smiljöstyrelse hade vid sitt möte beslutat inleda arbetet påen internationell konvention på området. Förslag till konventionstext hadeutarbetats på svensk sida och avsågs efter överarbetning i den nordiska kretsenläggas fram som grund för det fortsatta konventionsarbetet (JoU 1981/82:12). Med anledning av de nu aktuella motionerna har utskottetinhämtat att det internationella konventionsarbetet till skydd för ozonskiktetfortsätter planenligt. En av tillsatt arbetsgrupp medteknisk och juridisk expertis representerande omkring 25 länder sammanträddetill sitt första möte i för att utarbeta ettkonventionsförslag om skydd för ozonlagret. En ny session avses hållas ,varpå JoU1981/82:28 3 konventionen beräknas föreligga för undertecknande vidUNEP:s årsmöte . Som inledningsvis framhållits är det i förbjudetatt tillverka eller importera aerosolförpackning som drivs av freoner. Däremotanvänds freoner i flera industriprocesser, bl. a. skumplastindustrin samt, imindre utsträckning, som överförare av värme i värmepumpar. Enligt en utredningberäknas omkring CFC-föreningar användas i ,motsvarande en å av världsproduktionen. Inom pågår ett utrednings- ochutvecklingsarbete för att få fram metoder varigenom industrins användning avfreoner skall kunna begränsas. Detta kan ske på två vägar, antingen genom attfreongaserna fångas upp och återanvänds eller genom att ersättningsämnenanvänds. nu aktuella studier beräknas vara klara underinnevarande år. De innefattar även metoder att fånga upp freongaserna vid vissareparationsarbeten samt i samband med skrotning. Projektet utgör ett led isamarbetet inom den nordiska ämbetsmannakommittén. Utskottet vill för sin del än en gång uttalaangelägenheten av att snara steg tas för att förhindra den fortgående nedbrytningenav ozonskiktet kring jorden. Kraftfulla åtgärder är påkallade för att minskaanvändningen av CFC-föreningar. Det är angeläget att arbetet på att fä framersättningsämnen för CFC-föreningar i industriprocesser och metoder attåtervinna gasen leder till snabbt resultat och kan utnyttjas av såväl inhemsksom utländsk industri. Åtgärder i denna riktning kan förväntas bli effektivaendast i den mån som de får internationell tillämpning. Mot den bakgrunden ärdet tillfredsställande att arbetet på att utarbeta en internationellkonvention till skydd för ozonskiktet fortskrider och att man från svensk sidaintar en ledande ställning i det arbetet. Det arbete som sålunda bedrivs iinternationella sammanhang är tillsammans med det ovan redovisade utvecklingsarbetetinom för att reducera industrins freonutsläpp enligt utskottetsmening ägnat att i betydande utsträckning tillgodose de krav som rests imotionerna. Dessa bör därför icke föranleda någon ytterligareåtgärd. Skydd av havsmiljön m. m. 1 två motioner framförs förslag omsvenska initiativ fill skydd för bl. a. havsmiljön. 1 motion 1423 framhålls attden intensiva användningen av häller på att bli ett svårt hot mot denekologiska stabiliteten i detta område. bör inom ramen för Oslo- ochLondonkonventionerna om dumpning till havs samt inom omutsläpp från land verka för ökade restriktioner för utsläpp. Ett nordisktinifiativ bör tas för att åstadkomma skärpta miljöskyddsregler i . Imotion 1913 framhålls särskilt miljöfrågornas globala karaktär. påverkar genom vindar och nederbörd hela jorden. JoU1981/82:28 4 nerna och dess strömmar transporteras föroreningar överstora avstånd. Enligt motionärerna bör initiativ tas till ett internationelltforskningsprogram för att få ett samlat grepp på människors påverkan på miljöni luften, havet och oceanerna. har en rad konventioner utarbetats tillskydd för den miljön. Till grund för dessa överenskommelser har legatkonstaterandet att havens förmåga att ta emot och bryta ned föroreningar ickeär outtömlig. Därför söker man med olika medel skydda haven mot negativaeffekter av mänsklig aktivitet. Forskning kring havets fysiologiska, kemiskaoch biologiska funktion samordnas i viss utsträckning inom ramen för de marinakonventionerna. Upptäckten av höga halter av miljögifter som DDT och PCB iolika organismer i det öppna havet har spelat en viktig roll vidkonventionsarbetet. är f. n. anslutet till följande konventioner omskydd för havets miljö. Oslokonventionen om förhindrande av havsförorening genomdumpning från fartyg och luftfartyg, som trädde i kraft . Den täcker Nordostatlantenoch inkl. Skagerak och . om förhindrande av havsförorening tillföljd av dumpning av avfall, som trädde i kraft . Den är global och täckerkuststaternas territorialhav. London- och Oslokonventionerna kallas gemensamt"dumpningskonventionerna", men till skillnad från Oslokonventionenomfattar även dumpning av radioaktivt avfall. Ha vsföroreningskon ventionen till förhindrande a vförorening från fartyg med MARPOL-protokoll (MARin POLIution) som ännuicke har trätt i kraft. Havsföroreningskonventionen har global giltighet ochtäcker kuststaternas territorialhav in till baslinjen. om förhindrande av havsförorening frånlandbaserade källor. Konventionen trädde i kraft och omfattar sammaområde som Oslokonventionen med den skillnaden att den gäller in till strandlinjen. Den i gällande lagstiftningen på förevarandeomiåde utgörs i första hand av miljöskyddslagen (1969:387), som reglerarutsläpp från samhällen, industri och jordbruk och bygger på koncessionspliktför ett stort antal verksamheter som inte får påbörjas utan tillstånd, samtlagen (1971 :l 154) om förbud mot dumpning av avfall i vatten. Enligthälsovårds-och renhållningslagstiftningen har kommunerna skyldighet att ta handom ilandflutna rester och bygga mottagningsanordningar i hamnar för oljeavfallfrån fartyg. På luftvårdens område pågår ett omfattande internationelltsamarbete inom ramen för världsmeteorologiorganisationens verksamhet. Inom FN:s ekonomiska Europakontor ECE utförs bl. a. ett arbete på att minskaluftföroreningar från bilavgaser. Medlemsländerna i ECE slöt 1979 en JoU 1981/82:28 5 konventionom långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Som framgår av deninledningsvis lämnade redovisningen för skyddet av ozonskiktet förbereds eninternationell konvention i detta syfte som ett led i FN:s miljöstyrelse . Iproposition 1981/82:106 om forskning m. m. anmäler jordbruksministern (s. 173)att ett översynsarbete inom av den forsknings- ochutredningsverksamhet som bedrivs vid verket beräknas kunna redovisas undervåren 1982. naturresursdelegation kommer under våren1982 att presentera ett långtidsprogram för naturresursforskning. Hithörandefråga behandlas också av naturvårds-och miljöresurskommittén. Enligtpropositionen kan det därför finnas anledning att pröva frågan om en bättresamordning av forskningen inom naturresurs- och miljövårdsområdet vid ettsenare tillfälle. Enligt vad utskottet erfarit kommer ett särskilt avsnitt avnaturresursdelegationens långtidsprogram att ägnas åt globala problem. Utskottetfinner att de miljöfrågor som tas upp i de här behandlade motionerna är av storvikt. De föroreningar som spritts runt jorden med vindar och havsströmmar underde och som fortsätter att spridas med oförminskadintensitet utgör ett hot mot den mänskliga livsmiljön. Det är därför enligtutskottets mening av betydelse att ansträngningarna att nedbringa utsläppen avmiljöfarliga ämnen fullföljs med kraft, såväl inom landet som internationellt.Från svensk sida har ett omfattande och förtjänstfullt arbete nedlagts på att iinternationella fora rikta uppmärksamheten på miljövårdens betydelse. Dekonventioner som redovisats i det föregående har alla tillkommit under aktivsvensk medverkan. Några av dem har tillkommit på svensk tillskyndan. Ettintimt samarbete har i dessa frågor utvecklats inom den nordiska kretsen.Utskottet har erfarit att ett ständigt arbete pågår på att kompletterakonventionernas bestämmelser och effektivisera deras efterlevnad. Inom ramenför konventionerna bedrivs ett fortgående internationellt utbyte av forskningsrön.Som ovan redovisats pågår en översyn av miljövårds- och naturresursforskningenoch de internationella aspekterna av denna. Utskottet förutsätter attregeringen och berörda myndigheter, forskare och förhandlare ävenfortsättningsvis fullföljer och vidareutvecklar den aktivitet på detinternationella miljövårdsområdet som präglat de svenska insatserna.Vad utskottet sålunda anfört synes i väsentlig mån vara ägnat att tillgodosemotionärernas syfte. Någon ytterligare åtgärd med anledning avmotionerna synes därför ej påkallad. I. beträffande åtgärdertill skydd för ozonskiktet att lämnarmotionerna 1981/82:1044 yrkande I a, 1981/82:1906 och 1981/82:1922 utanytteriigare åtgärd, JoU1981/82:28 6 2.beträffande initiativ till skydd för bl. att lämnarmotionerna 1981/82:1423 och 1981/ 82:1913 utan ytterligare åtgärd. Närvarande:Einar (), (), (), (), (), * (m), * (c), GunnarOlsson* (s), (), (), (), * (m), (), () och ÅkePersson* (fp). *Ej närvarande vid betänkandets justering.