bet · G501NU56 · 1981-12-31 00:00:00 — Förslaget i propositionen om attåtaganden som gjorts och som haft betydelse vid förvärvsprövningen skallantecknas i tillständsbeslutet kan i viss mån sägas utgöra en kodifiering avgällande praxis på området, och utskottet har ingen invändning motpropositionen på denna punkt. Motionärernaanser vidare att en fortlöpande verksamhetskontroU av de utlandsägda företagenbör införas. Skälen härtiU har redovisats i det föregående (s. 3). Ilikhet med regeringen och flertalet remissinstanser avvisar utskottet bestämttanken på en fortlöpande verksamhetskontroll. En sådan kontroll skulle innebäraatt de utlandsdominerade företagen särbehandlades jämfört med de rent svenskapå ett sätt som inte kan komma i fråga utan mycket starka skäl. Det måsteenligt utskottets mening hållas i minnet att erfarenheterna från de utlandsägdaföretagens verksamhet här i landet till alldeles övervägande del är goda. Detär angeläget att de betydande bidrag till svensk ekonomi och svenskt näringslivsom utländska investeringar kan medföra inte går förlorade genom införandet avett kontrollsystem som kan inge föreställningen att de utlandsägda företagenhar att bedriva sin verksamhet här i landet under sämre betingelser än deinhemska företagen. Sammanfattningsvisfinner sig utskottet inte kunna godta de förslag till ändringar av lagstiftningenom förvärvskontroll som läggs fram i motion 1981/82:2475 (s). Än mindre kanutskottet tillstyrka förslagen i denna motion och i motion 1981/82:2476 (vpk)om avslag på propositionen såvitt avser förslaget till lag om utländska förvärvav svenska företag m.m. Utskottet avstyrker med andra ord motion 1981/82:2475(s) i dess helhet samt motion 1981/82:2476 (vpk) såvitt avser yrkandet omavslag på propositionen i denna del. Det sagda innebär atl utskottettillstyrker propositionen i nu angiven del. Ivänsterpartiet kommunisternas motion 1981/82:2476 framförs utöver det nyssbehandlade avslagsyrkandet vissa synpunkter på inriktningen av den framtida lagom utländska företagsförvärv som motionärerna önskar. En ny lagstiftning börenligt motionärerna inte begränsas till övertagandefallen utan även omfattanyetableringar av utländska företag här i landet. Både lokala och centralafackföreningsorganisationer bör tillerkännas vetorätt i förvärvsfrågor.Bestämmelserom verksamhetskontroll bör införas, utformade i enlighet medkontrollinjens förslag. Förvärvstillstånd skall ges endast när det kan påvisasatt den aktuella verksamheten skulle vara av utomordentligt stort intresse fördet svenska samhället och dess utveckling. Motionärerna önskar att riksdagengör ett tillkännagivande av denna innebörd. Utskottet konstaterar attde utomordentligt långtgående förslag rörande NU 1981/82:56 11 etablerings-och verksamhetskontroll som framförs i motionen ger uttryck för en helt annansyn på utländskt ägande i svenskt näringsliv än vad utskottet har. Motionärernaframhåller själva att de har en annan principiell utgångspunkt, nämligen attföretag och naturtillgångar i i princip skall ägas av personer som ärbosatta i landet samt att ägande genom utländska medborgare och företag endastskall tillåtas såsom undantag. Motionärernas konkreta förslag framstår,särskilt sedda i ljuset av denna grundläggande åsiktsskillnad, som oacceptabla.Utskottet avstyrker därför motion 1981/82:2476 (vpk) i denna del. Imotion 1981/82:1930 (fp), som väckts under allmänna motionstiden , begärsett tillkännagivande angående behovet av en moderniserad lagstiftning omutländska förvärv av svenska företag. Den erforderliga tillståndsgivningen börenligt motionärerna ske i positiv anda. Särskilt framhålls att grunderna förtillståndsgivningen måste stå i överenskommelse med , och Europarådetsbosättningskonvention. Vadangår lagstiftningens förhållande till de tre nyssnämnda internationellaöverenskommelserna vill utskottet erinra om att denna fråga har uppmärksammatsi propositionen (s. 45-48). Föredragande statsrådet anser att Sverigesåtaganden enligt kapitalliberaliseringsstadgan inte hindrar en bestämmelse omatt tiUstånd tUl ingående direktinvesteringar kan vägras om investeringenstrider mot ett väsentligt allmänt intresse, alltså den formulering som valts ipropositionen. Statsrådet finner inte heller den föreslagna lagstiftningen ståi strid med de nämnda EFTA- och Europarådskonventionerna. Utskottet delarföredragande statsrådets uppfattning i frågan. Även i övrigt synesmotionärernas önskemål vara tillgodosedda genom den avgivna propositionen.Motion 1981/82:1930 (fp) avstyrks därför av utskottet. behandUng av ärendet har en fråga uppkommit angående innebörden av11 § andra stycket förslaget till lag om utländska förvärv av svenska företagm. Enligt detta stadgande skall, som utskottet framhållit tidigare,utländska förvärv av fria aktier på inte bli ogiltigt.Tillståndsmyndigheten skall i stället förelägga förvärvaren att avyttraaktierna från förvärvet eller den som myndighetenbestämmer. Frågan gäller närmare bestämt innebörden av uttrycket att förvärvetskall ha "skett på ". Med anledning härav villutskottet framhålla att härmed bör avses alla aktieförvärv som noterats attingå i börsens omsättning av aktier. Hit bör följaktligen hänföras tre olikadelar av börsverksamheten, nämligen omsättningen vid uppropet och videfterbörsen samt omsättningen i samband med efteranmälan till börsen av avsluti aktier som fondkommissionärerna gjort utanför . Utskottet villerinra om att 25 § första stycket förordningen (1979:996) om Stockholmsfondbörs innehåller en bestämmelse av innebörd att en börsmedlem skall i denomfattning och den NU1981/82:56 12 ordning som börsstyrelsen bestämmer anmäla alla avslut ibörspapper som medlemmen vid eller utanför fondbörsen har gjort för egen ellerannans räkning. Efteranmälan sker regelmässigt dagen efter transaktionen.Enligt utskottets mening bör alltså även denna kategori av avslut anseshänförlig till verksamheten vid och följaktligen bedömasenligt undantagsregeln i 11 § andra stycket i lagförslaget. Utländska förvärv av fast egendom m. tn. Det andra huvudavsnittet ipropositionen avser frågan om utländska förvärv av fast egendom m. m. En lagfäst kontroll av utländskt inflytande över mark ochnaturtiUgångar har funnits i sedan 1800-talel. En mer ingåendereglering tillkom dock först med lag. Det grundläggande syftet medlagen var att bevara naturtillgångar i inhemsk ägo och att trygga vårsjälvbestämmanderätt pä det ekonomiska området. Lagens bestämmelser omkontroll av utländska förvärv av mark och naturtillgångar har i sak varitväsentligen oförändrade sedan lagens tillkomst. skärptes dock bestämmelsernaom utländska medborgares möjligheter att förvärva fri-tidsfastigheler. Det nu föreliggande förslaget till lag om utländskaförvärv av fast egendom m. m. ersätter lag i de delar som avserkontroll över utländska förvärv av fast egendom och gruvrättigheter.Lagförslaget innebär att bestämmelserna moderniseras och förenklas. I sakligthänseende innehåller förslaget endast smärre ändringar i förhållande till 1916års lag. I detta sammanhang bör framhållas att det finns ettsamband mellan de nu aktuella lagförslagen bl. a. på det viset att begreppetkontrollsubjekt återfinns i båda lagarna. Begreppet definieras dock endast ilagen om utländska förvärv av svenska företag m. m. Av intresse i nuförevarande hänseende är därvid särskilt att kretsen av de rättssubjekt förvilka tillståndsplikt föreligger, alltså kontrollsubjekten, utökats medsvenska bostadsrättsföreningar som har till huvudsakligt ändamål att upplåtafritidsbostäder åt medlemmar. Den grundläggande principen är alltså fortfarande altkontrollsubjekt inte utan tillstånd får förvärva fast egendom här i landet.Förutsättningarna för tillstånd bygger enligt förslaget på de principer somförordats i fråga om företagsförvärvens del, även om en del speciella reglernödvändiggjorts beträffande fastighelsförvärven. Vidare föreslås en ny ordningför hur beslutanderätten i tillståndsärenden skall delegeras. I ärendet har väckts två motioner med anknytning till dethär aktuella lagförslaget. I motion 1981/82:2474 (s) hemställs alt riksdagenskärper reglerna i vad avser utiändsk medborgares förvärv av frilidsfastigheteri i enlighet med vad som anförs i motionen. I motion 1981/82:2476 (vpk)yrkas avslag på propositionen i dess helhet, således även på det här aktueUalagförslaget. NU 1981/82:56 13 I den förstnämnda av dessa motioner kritiseras detsätt varpå regeringen tolkar innebörden av uttrycket "särskildanknytning" till i 10 § lag. Motionären vänder sig idetta sammanhang emot att propositionen inte berör den praxis som uppstått närdet gäller innebörden av detta rekvisit. Enligt motionären kan det starktsättas i fråga om den omständigheten att en utlänning hyr fritidshus i veckor bör konstituera en särskild anknytning tillSverige. Motionären framhåller att det förekommer att utländska medborgare isådana faU får förvärvstillstånd. Enligt motionärens mening är detta interimligt och överensstämmer inte heller med de intentioner som låg bakom 1975års lagändringar. Motionären framhåller att det är angeläget att vidantagandet av den nya lagen uttalar atl förhyrning av fritidshus - annat änunder mycket inte bör medföra att utländsk medborgare anses hasärskild anknytning till . Fömtsättningarnaför förvärvstillstånd av fritidsfastigheter regleras i den nya lagen i 8 och10§§. Bestämmelserna har samma principiella innebörd som de bestämmelser sominfördes genom reform. Bestämmelserna innebär att förvärvstiUstånd iprincip skall meddelas utländsk medborgare om hinder inte möter med hänsyntill vissa allmänna intressen, t. ex. egendomens lämplighet för fritidsändamål,eller med hänsyn till förvärvarens personliga förhåUanden. För sådana områdenav landet där det råder ett stort efterfrågetryck på fritidsbostäder gällerdärutöver en särskild bestämmelse. Enligt denna (10§) får utlänning inteförvärva fritidsfastighet som är belägen inom ett område där efterfrågan påfrilidsfastigheter är så betydande att på gmnd därav risk föreligger för enstegring av fastighetsvärdena. Förbudet mot förvärvstillstånd gäller dock inteom den utiändske medborgaren tidigare varit svensk medborgare eller på annatsätt har särskild anknytning till . Lagutskottetanför i sitt yttrande (LU 1981/82:3 y) med anledning av propositionen ochmotion 1981/82:2474 sammanfattningsvis följande: Bestämmelserna lag är svåröverskådligaoch besvärliga att tillämpa. I vissa fall har bestämmelsernas utformning letttill osäkerhet om lagstiftningens innebörd. Utskottet vill i sammanhangetpåpeka att uttalandet i propositionen på s. 67 att får avslå enansökan om förvärvstiUstånd endast när det gäller frilidsfastigheter inte ärriktigt. EnUgt den ändrade ordning för länsstyrelses tillståndsprövning somriksdagen på lagutskottets förslag införde 1975 (LU 1975:27) kan länsstyrelsenavslå en ansökan om förvärvstillstånd även i vissa andra fall (se även 1976 s. 396). Medhänsyn till de brister som finns i utformningen av lag är det enligtutskottets mening tillfredsstäUande att lagen nu föreslås bli ersatt med enmodern lagstiftning. Utskottet anser det vara en betydande fördel alt härvidbestämmelserna om utländska förvärv av svenska företag och bestämmelserna omutländska förvärv av fast egendom och naturtillgångar har upptagits i tvåskilda lagar. NU 1981/82:56 14 De föreslagna sakliga nyheterna i förhållande till1916 års lag föranleder inga särskilda uttalanden från utskottets sida. Inteheller har utskottet några erinringar mot de föreslagna följdändringarna. Utskottetövergår härefter till den i motionen berörda frågan om ut ländsk medborgares förvärv av fritidsfastigheter. Utskotteterinrar om atl syftet med lagstiftning var atl tillståndsgivningen, ifråga om förvärv av fritidsfastigheter, skulle bli mer restriktiv när detgällde utiändsk medborgare utan särskild anknytning till . För ufländskamedborgare med särskild anknytning till föreslogs inga inskränkningar iden rådande liberala tillståndsgivningen. Med anledning av uttalandena imotionen om bostadsarrende vill utskottet påpeka att tillståndstvång förutlänning i fråga om avtal om bostadsarrende för fritidsändamål infördes redani samband med reform. Syftet härmed var att förhindra försök attkringgå de nya restriktiva reglerna om förvärv av fritidsfastighet. I1975 års lagstiftningsärende uttalade lagutskottet (LU 1975: 27 s. 12) att detmot bakgrund av det då kraftigt ökade utländska intresset för fritidsmark iSverige inte rimligen kunde anföras några principiella erinringar mot atttillståndsgivningen i fortsättningen skulle bli mer restriktiv för utländskamedborgare utan särskild anknytning till . Den föreslagna lagtekniskalösningen gav enligt utskottets mening knappast anledning att befara att detskulle uppstå några särskilda svårigheter att omsätta lagändringarna i praktisktillämpning. Med hänsyn till att den föreslagna lagstiftningen innebar viktiganyheter av i viss män principiell natur underströk utskottet vikten av attutvecklingen på området följdes med uppmärksamhet från statsmakternas sida. Motbakgmnd av det anförda och med beaktande av att frågan om utlännings rätt att förvärva fritidsfastighet i vid flera tillfällenefter - (LU 1981/82:1) - aktualiserats i är det enligt utskottets mening beklagligt att i propositionen inte lämnas någon redogörelse för utvecklingen pä området eller för den praxis som utbildats i tillståndsärenden. Inte heller innehåller propositionen annat än mycket kortfattade uttalanden till ledning för tolkningen av bestämmelser na. Detär enligt utskottets mening viktigt atl gällande bestämmelser inte tillämpas på sådant sätt att utländska medborgare som är bosatta utom lands förhindras att förvärva fritidshus i vårt land. Sådana förvärv kan i vissa delar av landet innebära ett önskvärt tillskott till bebyggelsen som kan bidra till att landskajiet hälls öppet, att möjligheterna att upprätthålla vissa former av samhällsservice ökar och atl befintliga men outnyttjade byggnader används på ett nyttigt sätt. I andra delar av landet, där konkur rensen om fritidsbebyggelsen är stor. är läget ett annat. Där bör endast utlänningar som har särskild anknytning till landet kunna förvärva fritids fastigheter. Enligtvad utskottet erfarit har emellertid i fleratillståndsärenden åberopats att del f. n. över huvud tagel inte finns någonstörte efterfrågan på frilidsfastigheter inom landet. Med anledning härav villutskott understryka att vid bedömningen av om det föreligger ettefterfrågetryck inom ett område hänsyn måste tas till förhållandena under en intealltför . En tillfällig nedgång i efterfrågan på fritidsfastighetertill följd av en konjunkturnedgång eller av andra orsaker bör inte gesmöjlighet att inverka på tillståndsprövningen. NU 1981/82:56 15 Av betydelse för vilken effekt förbudet förutlänning att förvärva fritidsfastighet inom efterfrågeområden skall få är,såsom motionären påpekar, tolkningen av begreppet särskild anknytning tillSverige. Om begreppet ges en alltför liberal tolkning kan undantagen frånförbudet bli så många att syftet med förbudsbestämmelsen motverkas. Utskottetdelar till en början departementschefens uppfattning alt en utländskmedborgare, som är stadigvarande bosatt här i landet, måste anses ha särskild anknytningtill . När det gäller utlänning, som inte är bosatt i landet, ger somtidigare nämnts propositionen inte någon ledning till tolkning av vad somskall anses utgöra särskild anknytning. lagstiftningsärende uttaladedepartementschefen i denna fråga endast (prop. 1975:65 s. 11) att detbeträffande den som inte stadigvarande vistas i utan enbart kommer hitunder sin fritid bör krävas atl besöken skett och med vissregelbundenhet. Vid ett besök av lagutskottet i hösten 1981framkom att där för att särskild anknytning skall anses föreliggabrukar kräva att sökanden vistas i ca en månad under entidsperiod av . Enligt vad utskottet inhämtat varierar praxis någotmellan olika län. Regeringen har i flera fall gett tillstånd till förvärv avfritidsfastighel då förvärvaren regelbundet vistats i på sin fritidunder en tidsperiod av . Det har inte krävts att vistelsen skall ha varitföriagd till samma plats. Utskottetvill för sin del framhålla att när det gäller utlänning som tiltfälligl vistasi och då på olika platser i landetförefaller en vistelseperiod väl kort för att det skall kunna ansesatt vederbörande har fält särskild anknytning till . Enligt utskottetsmening kan det synas rimligt att kräva en vistelse i landet under åtminstone6-7 år. Tidsperioden bör dock kunna sättas lägre då sökanden har regelbundethyrt samma fastighet. Om i sådana fall fastighetsägaren önskar försälja sinfastighet kan det vara rimligt atl hyresgästen ges möjlighet att förvärvafastigheten även om hyresperioden varit något kortare än den angivnatidsperioden. Andra omständigheter som bör kunna påverka bedömningen av om detföreligger särskild anknytning är självfallet släktskapsförhållanden,arbetsförhållanden o.dyl. Idetta sammanhang vill utskottet rikta uppmärksamheten på en relativt nyföreteelse. Del förekommer sålunda alt svenska byggföretag har på kontinentenbörjat utbjuda hela stugbyar i till försäljning. Enligt utskottetsmening är del angeläget alt i sådana fall särskild försiktighet iakttas vidtillståndsprövningen. Avslutningsvisvill utskottet stryka under betydelsen av att man får till stånd en fast ochenhetlig praxis i fråga om tillstånd till utlännings förvärv avfritidsfastighet. Enligt utskottets mening bör del vara en uppgift förlänsstyrelsens styrelse att följa utvecklingen på området inom del egna länet. Näringsutskottel delar lagutskottets uppfattningatt det är viktigt atl gällande bestämmelser inte tillämpas pä ett sådant sättatt utländska medborgare som är bosatta utomlands förhindras att förvärvafritidshus i vårt land. Det är å andra sidan rimligt att i delar av landet, därkonkurrensen om fritidsbebyggelsen är stor, endast utlänningar som har särskildanknytning till landet bör få förvärva fritidsfastigheter. Som lagutskottetkonstaterar torde gällande regler, vilka föreslås överförda till den nya lageni princip NU 1981/82:56 16 oförändrade,ge utrymme för den restriktivitet som kan anses erforderlig i fråga om förvärvav fritidsfastigheter i dylika områden av utländska medborgare utan särskildanknytning till . delar lagutskottets uppfattning atlman, vid bedömningen av om det föreligger ett efterfrågetryck inom ett område,måste la hänsyn till förhållandena under en inte alltför kort tidsperiod.Likaså är näringsutskottet ense med lagutskottet att en vistelse i caen månad av fem är är väl kort för atl det skallkunna anses att vederbörande har fått särskild anknytning till , varemotdet kan synas rimligt atl kräva att den nämnda lidsperioden bör vara 6-7 år.Den bör dock i speciella fall kunna sättas lägre, exempelvis när sökandenregelbundet har hyrt samma fastighet. är också av meningen attdet är angeläget att särskild försiktighet iakttas vid tillståndsprövningen närdet gäller köp av fritidshus som ingår i nyuppförda stugbyar. villnäringsulskottet i likhet med lagutskottet stryka under betydelsen av atl manfår till stånd en fast och enhetlig praxis i tillståndsfrågor. Det bör, somframhålls i yttrandet, ankomma på resp. länsstyrelse att följa utvecklingen påområdet inom det egna länet. Ienlighet med lagutskottels förslag hemställer näringsutskottel alt riksdagenmed anledning av propositionen och motion 1981/82:2474 (s) godkänner vadutskottet anfört om utlännings förvärv av fritidsfastighet. Utskottethar ingen invändning mot utformningen av lagen om utländska förvärv av fastegendom och tillstyrker därför propositionen i denna del. Utskottetavstyrker följaktligen yrkandet om avslag på propositionen i motion 1981/82:2476 (vpk) såvitt nu är i fråga. Mot förslagen till promulgationslag och tillföljdlagstiftning har utskottet ingenting att erinra. Utskottet tillstyrkerföljaktligen propositionen även i dessa delar saml avstyrker motion 1981/82:2476(vpk) i motsvarande del. Hemställan Utskottet hemställer atl 1. med avslag på motionerna1981/82:1930 och 1981/82:2475 samt motion 1981/82:2476 yrkande I iifrågavarande del och yrkande 2 antar det i proposition 1981/82: 135 framlagdaförslaget till lagom utländska förvärv av svenska företag m. m., 2. med avslag på motion 1981/82;2476 yrkande 1 i ifrågavarande del antar det i proposition 1981/82: 135framlagda förslaget till lagom utländska förvärv av fast egendom m. m. ochdärvid med anledning av motion 1981/82:2474 godkänner vad utskottet har anförtom tillstånd för ufländska medborgare att förvärva frilidsfastigheter iSverige, NU 1981/82:56 17 3. med avslag på motion 1981/82:2476 yrkande 1 iifrågavarande del antar i proposition 1981/82:135 framlagda förslag till a) lag om införande av lagen omutländska förvärv av svenska företag m. m. och lagen om utländska förvärv avfast egendom m.m., b) lag om ändring i lagen(1934:239) om bulvanförhållande i fråga om aktier i vissa bolag, c) lag om ändring i lagen(1935:395) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel m. m., d) lag omändring i kreditupplysningslagen (1973:1173), e) låg omändring i aktiefondslagen (1974:931), f) lag om ändringi lagen (1955; 183) om bankrörelse, g) lag omändring i lagen (1949:658) om inlösen i vissa fall av rätt till gmva m.m., h) lag om ändring iförköpslagen (1967:868), i) lag om ändring i gruvlagen (1974; 342), k) lag om ändring i lagen(1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m., 1) lag om ändring i lagen(1976:240) om förvärv av eldistributionsanläggning m. m., m)lag om ändring i jordförvärvslagen (1979; 230). att detta ärende avgörsefter endast en bordläggning. Stockholmden På näringsutskottets vägnar Närvarande:Ingvar (), (), (), (),(), (), (), BengtSjönell (c), (). (fp), (), Wivi-AnneRadesjö (s), (), () och (). , , , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 8 med "I det" och slutar på s. 11 med "denna del"bort ha följande lydelse; Iregeringens förslag till lag om utländska förvärv av svenska förelag m. m.undanröjs några av bristerna i den gällande lagstiftningen. Utskottet har i ochför sig ingen invändning mot förslagen att tillståndskravet skall NU 1981/82:56 18 gällaaktier i alla svenska aktiebolag, oavsett om bolaget har ett s.k.ullänningsförbehåll i sin bolagsordning eller ej. Del är vidare helt i sinordning atl även svenska stiftelsers förvärv underkastas kontroll. Ulskol-lelfinner också alt det är en fördel atl även andra omständigheter än de som ärhänförliga till förvärvaren skall beaktas vid tillståndsprövningen enligtlagen. Enligtutskottels uppfattning är emellertid de av regeringen föreslagna förändringarnaotillräckliga. Som utskottet framhållit i del föregående (s. 7) vållar delutländska inflytandet i företag i problem i olika hänseenden. Dessaproblem är av den arten och omfattningen all del krävs lagfästa möjlighetertill kontroll av utiändsk företagsetablering och utländska företags skötsel.En effektiv kontroll över de utlandsägda företagen kan med andra ord inteuppnås ulan alt förvärskontrollen skärps och utan atl det införs regler omverksamhetskontroll. Syftet med bestämmelser om verksamhetskontroll skulle intevara all få till stånd olika behandling av svenska och utlandsägda bolag utantvärtom alt säkerställa all alla företag i landet verkar under sammafömtsättningar när del gäller förhållandel till samhället och de anställda. Imotion 1981/82:2475 (s) läggs fram förslag om en i jämförelse med förslaget ipropositionen stärkt förvärvskontroll i ett avseende. Förslaget går ut på alltiUstånd skall krävas när ett konlrollsubjekt, som tidigare saknar aktier ibolaget, önskar förvärva aktier motsvarande av aktiekapitaleteller röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Förslaget överensstämmer medett förslag från kontroll- och förhandlings-Unjerna i utredningen. Utskottetvill med anledning därav framhålla atl en för de olika utred-ningslinjemagemensam uppfattning är alt de s. k. portföljinvesteringarna i allmänhet inteskall vara tillståndspliktiga.