bet · G501SkU58 · 1981-12-31 00:00:00 — Undersökningen omfattar således inte den kraftiga expansion avskaftefond-sparandet som inträffade . Kartläggningen visar att skaftesparhushållen /79 hade en högre inkomst än andra hushåll och att de innehadestörre förmögenhets-tillgångar än icke skattesparare. Undersökningen tyder påatt skaftesparandet var vanligast bland sådana hushåll som traditionellt har enhög sparbenägenhef. Det framgår vidare av undersökningen attskattesparhus-hållen hade ett betydande finansiellt sparande, dvs.de ökade sin finansiella förmögenhet. Övriga hushålls finansiella förmögenhetminskade SkU1981/82:58 Bilaga 20 En orsak bland flera till dennaskillnad i förmögen-hetsförändring kan enligt lönspardelegationen förmodas varaatt skattesparsystemet har framkallat ett nysparande hos hushållen. Men ävenandra faktorer anges som förklaring. a. kan man anta att hushåll med merutpräglat sparbeteende i första hand attraherades av skaffesparsystemef närdetta infördes. Av en s. k. omnibusundersökning i SCB-regi våren 1981framgår att om skattesparandet skulle upphöra skulle hälften av hushållen sparalika mycket ändå. En tredjedel av hushållen skulle spara en del och låta restengå till löpande utgifter. En rimlig bedömning av dessa svar skulle ge vidhanden att ungefär en tredjedel av sparandet i systemet är stimulerat avskattesparandet. Dessa undersökningar kan enligt utskottet tolkas så attskaftesparandet har bidragit till att hålla uppe hushållens totala sparande. En central fråga då skattesparsystemet skulle införas varhur stora de stafsfinansiella kostnaderna skulle bli för systemet. I utskottetsbetänkande FiU 1977/78:37 redovisades olika kalkyler för hur stor andelnysparande av det totala sparandet i systemet som behövdes för att man skall fåett nettotillskott av sparande för samhället som helhet. Enligt beräkningar ipropositionen 1977/78:165 skulle det räcka nysparande, medanriksrevisionsverket (RRV) i sitt remissyttrande hade angett att det krävdes ettnysparande av för att systemet skulle ge posifivt resultat. Utskottettog inte närmare ställning fill vilka beräkningsmetoder som var riktiga ellervilka antaganden som var rimliga utan konstaterade endast att det rådde en vissosäkerhet beträffande de stafsfinansiella kostnaderna för systemet. Sedan skattereduktionen höjdes för sparande iaktiesparfond har sparandet i denna form ökat kraftigt. Hushållen har såledesvalt att i ökad utsträckning placera sitt sparande i ett risksparande, vilketutskottet ser som den största framgången med skaffesparsystemef. Akfiemarknadenhar genom aktiefondsparandet fillförfs ett kraffigt ökat riskvilligt kapitalfrån hushållen. Tillskottet väntas, som utskottet redovisat i detföregående, uppgå fill . Hushållen skulle därigenomtillföra aktiemarknaden det nyfillskoft av kapital som motsvarar deras andel avtotala aktiestocken. Genom årliga tillskott i denna storleksordning skapas dennödvändiga finansiella förutsättningen för den investeringstillväxt somutskottet ser som nödvändig för att stärka den svenska industrinskonkurrenskraft. Utskottet konstaterar således att även den tredje av demålsättningar som ställdes upp för skattesparandet, nämligen att det skullebidra till att förse näringslivet med riskvilligt kapital, har uppfyllts. SkU1981/82:58 Bilaga 21 Fråga om avveckling av skattesparandet I motionerna 1691 av m.fl. (s) och 1568 yrkande 7 av m. fl. (vpk) yrkas attskattesparandet och skattefondsparandef skall avvecklas. Som motiv härför angesi motion 1691 att skattesparandet inte stimulerar till nysparande, att deturholkar statsinkomsterna, att det finns osunda inslag i aktiefondsparandet ochatt skattesparandet är orättvist. Utskottet vill med anledning härav anföra följande. Detkan inte hävdas att hela det sparande som sker i skattesparsystemet skulle varaett nysparande. Det kan aldrig undvikas att omfördelningar sker mellan olikasparformer. Enligt utskottets mening finns det å andra sidan inte fog för påståendenaatt sparandet i skaffesparsystemef enbart skulle vara konsekvensen av enomdisponering av sparmedel. De undersökningar utskottet redovisat i detföregående visar att ett nysparande skett bland skattespararna. Det äremellertid svårt att mäta hur stor denna andel är. När det gäller att beräkna kostnaderna för systemet kansom framgått av det föregående olika metoder och antaganden användas. Enligtutskottefs mening bör under alla förhållanden de räntor som genereras och somär bundna på kontona befraktas som ett sparande. Med ett sådant betraktelsesätttorde de kostnader som anges i mofion 1691 vara betydligt överskaffade.Utskottet förutsätter att lönspardelegationen som har att pröva frågan omkostnaderna för systemet beaktar de erfarenheter och de undersökningsresultatsom framkommit, när man prövar frågan om stimulansåtgärdernas framtida storlekoch former efter den första femårsperiodens utgång. I motion 1691 hävdas att det finns vissa osunda inslag iaktiefondsparandet. a. åsyftas att vissa anställda fått lån, som under deförsta åren är ränfe-och amorteringsfria, från det egna företaget för aff köpaandelar i förefagsanknutna aktiefonder. Utskottet vill i sammanhanget erinra omatt det i proposition 1981/82:95 om låneförbudet i aktiebolagslagen föreslåsvissa begränsningar vad gäller storleken på det belopp som den anställde fårlåna. Vidare är frågan hur dessa förmåner skall befraktas skatterätfsligt underövervägande inom . Beträffande påståendena att skattesparandet är orättvistvill utskottet anknyta till vad utskottet redovisat inledningsvis i dettayttrande. Behovet att öka hushållssparandef är stort. Hushållens förväntadeandel av kapitalfill-skoftet till akfiemarknaden har med utgångspunkt ilångfidsutredningens kalkyler beräknats vara av storleksordningen 2-3 miljarderkronor. Likaså är det nödvändigt med hushållens medverkan för att finansierabudgetunderskottet. Det är emellerfid inte rimligt att förvänta sig att allahushåll skall kunna fa på sig en lika stor andel av det erforderliga sparandet.Kravet måste enligt utskottet ställas högre på de ekonomiskt sett bättreställda hushållen. Det är därigenom ofrånkomligt att de åtgärder som behövervidtas i syfte att stimulera hushållssparandet också kommer dessa hushåll tilldel. SkU1981/82:58 Bilaga 22 utskottet nu anfört avstyrker utskottet bifall tillmotionerna 1568 yrkande 7 och 1691. Fråga om utvidgning av skattesparandet I motionerna 2024 och 2026 av GöstaBohman m. fl. (m) föreslås vissa utvidgningar av skattesparandet. Motionärernaföreslår att behållningen på aktiefonder skall kunna flyttas från en akfiefondfill en annan utan att skattereduktionen återförs. Vidare anser motionärernaatt ett bosfadssparande bör inrättas inom ramen för skattesparandet. Utskottet delar den principiella inställning tillskattesparandet som kommer till uttryck i den socialdemokratiska partimofionen1691. Skattesparandet bör enligt utskottefs mening avvecklas möjligt:Utskottet avstyrker därför alla förslag till utvidgningar av systemet. I motion 2024 av m.fl. (m) yrkas vidare att aktiefondsparandet görs möjligt även i ickebörsnoterade företag. Detta yrkande kan enligt utskottet anses vara tillgodosettgenom de förslag som regeringen har lagt fram i proposition 116 om ändring iakfiefondslagen. I proposifionen föreslås att högst av aktiefonders ochaktiesparfonders medel skall få placeras i aktier och andra slags värdepappersom ges ut av icke börsnoterade företag. Dispenser skall kunna ges för ett eller ett par onoterade papper och en högre andel om flera papperinbegripes. I motion 1675 av ()anförs att det av många skulle uppfattas som rättvist om även anställda i mindreoch medelstora företag som inte är börsnoterade kunde få möjlighet att spara idet egna företagets akfier med samma skatteförmåner som i skattefondsparandef.Enligt utskottets mening kan yrkandet i mofionen anses vara tillgodosett genomförslagen i proposition 116 om ändring i akfiefondslagen. De anställda vid småoch medelstora företag skall kunna bilda aktiesparfonder med viss placeringsinriktningpå det egna företagets aktier. Mofionen bör enligt utskottet därför avstyrkas. Vad gäller yrkandet 3 i motion 2024 av m. fl.om rätt att placera akfier även för andra företag i förefagsanknutnaaktiesparfonder berörs denna fråga i proposifion 116. haryttrat sig över denna proposition till näringsutskottet (FiU 1981/82:5y). I motion 1676 av () begärs att anställda i olika företagsformer skall ges likvärdig rätt attmed skattestimulans kunna medverka till kapitaluppbyggnaden i det företag manär anställd i. Genom s. k. B-insatser - som kooperafionsufredningen föreslår -kan andra än medlemmar (t. ex. de anställda) bidra med kapital till dekooperativa företagen. Motionären hemställer att regeringen skyndsamt utrederhur ett skattefondsparande skall administreras för de kooperafiva företagen. SkU1981/82:58 Bilaga 23 Den fråga mofionären tar upp tordekomma upp i samband med behandlingen av kooperationsufredningens förslag. Detbör nämnas att vissa möjligheter till aktiesparande i kooperafiva företag ocksåöppnas genom den utvidgning av aktiefondsparandet till icke börsnoteradeföretag som föreslagits i proposifion 1981/82:116. Utskottet föreslår därföratt mofion 1676 i nuvarande läge avstyrks. Fråga om vidgade skatteavdrag vid annat sparande I en rad motioner föreslås utvidgadeeller nya skatteavdrag vid sparan-. I motion 166 av () föreslås att sparavdragetvid taxeringen höjs så att de motsvarar avkastningen på ett basbelopp.Förslaget innebär att nuvarande avdrag skulle fördubblas. I mofion 507 av m. fl. (s) begärs ettskatfepremierat bosparande som direkt syftar till att underlättanyinvesteringar i bostadssektorn. I motionerna 503 av Sfig Josefson m. fl. (c) och 1685 avKjell m. fl. (c) föreslås att avsättningen till vissa slag avsparkonton skall vara helt eller delvis avdragsgill vid beskattning. Enligtmofion 1685 skall uttag få ske utan att beloppet återförs till beskattning, omsparandet används för köp av bostad. Som utskottet anfört i det föregående skall lönspardelegafioneninfe enbart studera skaffesparsystemets utveckling utan också analysera effekternaför övriga sparformer och för hushållssparandet som helhet. Delega-fionen skallföreslå de förändringar som uppföljningen ger anledning till. Utskottet anserdet inte lämpligt att , innan lönspardelegationens utvärdering ochställningstagande föreligger, föreslå ändringar i nuvarande system eller attnya sparstimulerande åtgärder införs. Det gäller också frågan om särskildpremiering av bostadssparande. Med det anförda avstyrker utskottet bifall fillmofionerna 166, 503, 507 och 1685. Beträffande mofion 503 vill utskottetdärutöver anföra aff de frågor som berörs i motionen kommer att behandlas avutredningen om progressiv utgiffsbeskaftning (B 1981:04). 1 motion 1692 av () föreslås att vinster påpremieobligationer upp till ett belopp av . skall vara skattefria. Utredningsarbete pågår i rörande möjligheternaatt placera en större del statsobligationer hos hushållen genom att bilda särskildaobligationsfonder. Den i motionen väckta frågan om ytterligare skattestimulansför sparande i premieobligationer hör enligt utskottets mening nära samman medfrågan om i vilka former och på vilka villkor andelar i dessa obligationsfonderskall kunna placeras. Utskottet förutsätter att riksgäldskontoref följerutvecklingen på premieobligationsmarknaden och att kontoret tar initiafiv fillde åtgärder som visar SkU1981/82:58 Bilaga 24 sig påkallade med anledning därav. Utskottet är därförinte berett tillstyrka motion 1692. Närvarande: (), (), LarsTobisson (m), (c), (), (), (), (), (), (),(), (), andre vice falmannen Thorsfen (), () och (). , ,, , , och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 2 börjar med "Samhällsekonomiska utgångspunkter" och på s.8 slutar med "och 1691" bort ha följande lydelse: Sparandet i det svenska samhälletmåste öka kraffigt om vi skall kunna komma fill rätta med destora obalanserna i ekonomin. Större delen av sparandeunderskottet finns inom denoffentliga sektorn. Men även hushållens sparande är för lågt. Inom ramen förden totala sparandebristen finns ett speciellt slags underskott, nämligenbristen på riskvilligt kapital för industrins utbyggnad. Slutsatsen är given. Ansträngningarna under 1980-faletmåste i betydande utsträckning inriktas på att förbättra statsfinanserna, ökadet totala sparandet och tillgodose industrins behov av riskvilligt kapital. Den första borgerligatrepartiregeringen införde 1978 ett nytt, skatfepremierat sparande, det s. k.skattesparandet. Sparandet kan ske dels på bank (skaffesparkonfon), dels isärskilda aktiesparfonder (skattefondkonton). Skattelättnaden i systemet medges i form av avdrag frånden slufiiga skatten, sparskaffereduktion, med viss procent av de belopp somunder inkomståret satts in på skattesparkonfo eller skattefondkonfo.Skattefond-konfot är ett uppsamlingskonto för medel som successivt omvandlasfill andelar i speciella akfiesparfonder. SkU1981/82:58 Bilaga 25 Enligt de ursprungliga reglernamedgavs skattereduktion av ett sparat belopp av högst 4 800 kr.per år. Reglerna för sparande på skaftefondkonto har sedermera ändrats. 1981 medges avdrag av högst . Vidare öppnades fördrygt ett är sedan möjlighet för anställda i ett företag eller inom en koncernatt spara i en aktiesparfond som uteslutande placerar sparandet i värdepapper idet egna företaget eller koncernen. En förmån utöver skatteredukfionen är attavkastningen av sparandet är helt skattefri. En förutsättning för skattelättnadernaär aff sparandet binds utöver spararet. Socialdemokraterna motsatte sig införandet avskattesparandet och har yrkat avslag på de utvidgningar som har genomförts. partimotion (1980/81:2062) med anledning av regeringensbesparingsproposifion yrkades att skaftesparandet skulle avskaffas.I en parfimotion 1981/82:1691 yrkar socialdemokraterna ånyo att skattesparandetskall avskaffas. Skattesparandet och sparandets utveckling Syftet med skaftesparandet varenligt det ursprungliga regeringsförslaget att öka det totala sparandet iekonomin. Socialdemokraterna ifrågasatte då om systemet verkligen skulle kommaatt få denna effekt. Det är nu möjligt att konstatera att dessa farhågorbesannats. Sparkvofen' i hela ekonomin har halveratsi förhållande fill den nivå på som gällde från början av1960-falef fill 1976. reduceras sparkvofen ytterligare nivå av . Ser man till hushällens sparandesom andel av de disponibla inkomsterna så minskar detta markant och1982, dvs. under de år då skattesparandet och i synnerhet skattefondsparandefökat i omfattning. Dessa omständigheter pekar på att andelen nysparande inomramen för skattesparandet utöver det sparande som ändå skulle ha kommit tillstånd är mycket begränsat. Den absoluta merparten av insättningarna påskaftespar-resp. skattefondkonton torde utgöras av överföringar från andrakonton. Detta bekräftas också av den s. k. omnibusundersökning i SCB regi våren1981 som genomförts på inifiativ av sparbankerna och som visar att omskattesparandet skulle upphöra hälften av hushållen skulle spara lika mycketändå. En tredjedel av hushållen skulle spara en del och låta resten gå filllöpande utgifter. En för systemet mycket positiv bedömning av dessa svar är attendast omkring en tredjedel av sparandet i systemet skulle vara stimulerat avskattelättnaderna. Denna omständighet är av stor betydelse för aff bedöma deeffektiva kostnaderna för dessa sparsfimulanser. SkU1981/82:58 Bilaga 26 Lönspardelegationen har sedan långtid tillbaka i uppdrag att bl. a. göra en utvärdering av skaffesparandetseffekter på nysparandet. publicerade delegationen enundersökning som utförts av på delegationens uppdrag.I uppdraget ingick att undersöka skattespararnas resp. icke-skaftespararnassocio-ekonomiska profil dvs. ålder, civilstånd, inkomst etc. samt att jämföraskillnader i förmögenhetsförändring mellan skattesparare ochicke-skattesparare. Kartläggningen bygger på data från de av SCB årligengenomförda inkomstfördelningsundersökningarna och gäller tidsperioden och1979. Undersökningen avser således ett tämligen föråldrat material och omfattarinte den kraftiga expansion av skattefondsparandet som inträffade i början av1981. Kartläggningen bekräftar emellertid de invändningarbeträffande skaffesparandets förmåga att sfimulera till verkligt nysparandemed en rimlig fördelningsmässig profil som framförts från socialdemokratiskthåll. Den visar nämligen att skattesparhushållen /79 hade enhögre inkomst än andra hushåll och att de innehade störreförmögenhefsfillgångar än icke skaftesparare. Undersökningen tyder på attskattesparandet var vanligast bland sådana hushåll som traditionellt har en högsparbenägenhef. Det framgår vidare av undersökningen att skattesparhushållenunder 1979 hade ett betydande finansiellt sparande, dvs. de ökade sinfinansiella förmögenhet. Övriga hushålls finansiella förmögenhet minskade undersamma period. I sin argumentafion för skattefondsparandet har regeringenunder senare tid hävdat att det för att bedöma nyttan av systemet inte äravgörande huruvida en nettospareffekt uppnås. Det väsentliga anges numera varaatt systemet bidrar till att ge ett fillskoft av riskkapital. Denna omsvängningi argumentationen är i och för sig anmärkningsvärd. Utskottet bestrider inte pånågot sätt behovet av ytterligare riskvilligt kapital. Men enligt utskottetsmening finns det lämpligare och för samhället billigare metoder att åstadkommadetta än genom skattesparandet. Därtill kommer att inte ens denna senaste argumentafionför systemet har stöd i verkligheten. Detta framgår av den närmare analys avin- och utflödet av kapital fill börsbolagen, som gjorts av en för LO och SAPgemensam arbetsgrupp. Denna sammanfattar sina resultat på följande sätt: Låt oss fill slut sammanställa allasiffrorna och deras fördelning på olika typer av företag. Också utdelningarna kan fördelas mellan produktionsföretagoch fransak-tionsföretag. SkU1981/82:58 Bilaga 27 Det totala in- och utflödet avpengar fill och från resp. sektor framgår av tabellen. Nettoutflödet från börsföretagssektorn i Sverige1981, Mkr Nyemission + 957 Introduktioner -1- 8 Utbetalningar i samb. med uppköp - 824 -h 508 -H 705 + 1465 + 713 141 Utdelningar - 1 988 1 168 - 526 1309 -2 514 Att utdelningarna frånbörsföretagen kan. översfiga ägartillskotten är måhända inte så förvånande. Detär emellerfid intressant att så även är fallet som 1981 med derekordstora nyemissioner som då gjordes. Än mera intressant är emellertidfördelningen mellan de producerande företagen och andra. Medanproduktionsföretagen 1981 netto betalade ut nära . tillfördestransakfionsföretagen genom aktiemarknaden . Ser man utdelningssummorna som ett mått på respekfivesektors relativa storlek utgör produktionsföretagen ca fyra femtedelar avbörsförefagen. Mot denna bakgrund blir det än mera oroande att de producerandeföretagen endast tillförts . eller av de ., som nettofillskjutits i nytt ägarkapifal på den svenska börsen 1981. Ty det är genomproduktion och inte genom fransakfioner av olika slag som den svenska ekonominkan komma på fötter. Trots att börsen under 1981tillfördes inte . via aktiesparfonderna harnettotillförseln av riskvilligt kapital fill produktionsföretagen såledesvarit utomordentligt begränsad. Därtill kommer aff analyser av hushållensriskvilliga sparande i form av aktieköp pekar på att dessa under 1980 och 1981minskat i stället för att öka. Det otillfredsställande resultateti fråga om hushållens nysparande och ökningen av tillförseln av riskkapitalmåste givetvis ställas i relafion till de stafsfinansiella kostnaderna. Vid utgången av var fill skaftesparandetanslutna drygt 708 600 skaffesparkonfon, drygt 397 450 skattefondkonton och ca50 850 konton i förefagsanknutna aktiesparfonder. Antalet konton uppgick alltsåtotalt till 1156 900. Behållningen på kontona var vid samma fid sammanlagt drygt8,, fördelade med . på skaffesparkonfon, 1,7miljarder kr. på skattefondkonton och 212 milj. kr. SkU1981/82:58 Bilaga 28 Insättningarna på dessa konton uppgickfill , 1 100 milj. kr. resp. 175 milj. kr. Insättningarna , om sammanlagt drygt 3miljarder kr., innebär för /83 ett inkomstbortfall för staten (iform av sparskattereduktioner) med ca 800 milj. kr. Inkl. skattefriheten föravkastningen kan insättningarna vid nuvarande diskonto beräknas kosta staten . Denna beräkning utgårfrån en marginalskatt på och att skattebefrielsen för räntor kanutnyttjas till . Varje insatt hundralapp kostar alltså med dessaförutsättningar staten . i minskade inkomster. Om insättningarna i skattesparandet även i fortsättningenligger nivå kommer sålunda skattebortfallet för staten attuppgå fill . Men, som utskottet återkommer fill senare, omman i fullfunktionsstadiet vill stimulera till fortsatt nettotillförsel avsparmedelfill systemet, kommer kostnaderna för staten att öka ytterligare. Osunda inslag i aktiefondsparandet Den senaste ändringen av reglernaom aktiefondsparande, införandet av företagsanknutna fonder, har fått effektersom med fog kan ifrågasättas. har startat egnaakfiesparfonder och erbjuder sina anställda lån på villkor att pengarna sättsin i fonden. Lånen motsvarar ofta den maximala insättning som får göras isystemet, dvs. /mån., och är infe sällan räntefria samt under de förstaåren dessutom amorteringsfria. Dessa transaktioner premieras av staten med enskattereduktion på . och skattefrihet för avkastningen. Det kan ifrågasättas om den som amorteringsfritt lånarpengar som sätts in i systemet egentligen har kvalificerat sig förskattereduktion. Skattelättnaden är ju avsedd att vara en premie för ettsparande. Med hänsyn bl. a. till reglerna om beskattningsårets slutenhet ochlagstiftningens uttalade syfte ligger det i sakens natur att sparandet skall haskett under det inkomstår som skattereduktionen hänför sig till. Men den somlånat pengar och under inkomståret inte erlagt någon amortering har ju det åretinte gjort någon sparpresfafion. Ändå medges han skatteredukfion. Detta ärenligt utskottets mening stötande. Efter att ha åsett hur de förefagsanknutnafonderna ökat i antal och omfattning i huvudsak tack vare de räntefria ellersubvenfionerade lånen, har regeringen i prop. 1981/82:95 föreslagitförändringar i reglerna beträffande låneförbudet i aktiebolagslagen. Förslagetinnebär att ett begränsat undantag införs från förbudet i aktiebolagslagen motpenninglån i syfte att låntagaren skall förvärva aktier i det långivandebolaget. Undantaget gäller lån från ett bolag till de anställda. Lånebeloppetbegränsas till högst två basbelopp per anställd. Man föreslår vidare attinnehav eller förvärv av SkU1981/82:58 Bilaga 29 andel i en aktiefond eller i en icke förefagsanknutenaktiesparfond skall undantas från låneförbudsreglerna. Utskottet vill i detta sammanhang ansluta sig fill motion2156 av m.fl. (s), liksom till den avvikande mening tillutskottets yttrande 1981/82:3y som anförts av () m. fl. Såsom därkonstateras gäller de invändningar som i partimotionen 1691 anförts motskattefondsparandef med samma styrka lån för direktförvärv av akfier samtandelar i aktiefonder och vanliga aktiesparfonder. Ett genomförande av de ipropositionen föreslagna lagändringarna innebär därfill dels risker förlångivarens fordringsägare, dels att möjligheter öppnas för ett bolag attstödja eller driva upp den egna aktiekursen med hjälp av egna medel. Det ökade antalet skattefondkonton visar ingalunda atthushållen utan konstlade subventioner skulle vara intresserade av att satsa destora belopp som strömmat till börsen . För det förstamotsvaras infe kursuppgången av någon jämförbar förbättring av företagensresultat och speglar därför inte en real ekonomisk utveckling. För det andratalar numera seriösa bedömare av börsen om systemet som ett kedjebrevssysfem,där de som går in först (och i synnerhet de som i utgångsläget hade storaaktieposter) gör stora vinster. De som kommer in senare riskerar däremot affförlora stora belopp om aktiekurserna i framfiden skulle uppvisa en mindregynnsam utveckling.