bet · G501SoU36 · 1981-12-31 00:00:00 — I motion 1981/82:304 av () och EinarLarsson (c) hemställs att hos regeringen begär en översyn av avtaletmellan staten och av i enlighet medmotionens syfte. I motion 1981/82:347 av m. fl. (c)hemställs att hos regeringen begär en översyn av avtalet mellanstaten och av i enlighet med motionenssyfte. I mofion 1981/82:467 av (c) ochMargit Odelsparr (c) hemställs att hos regeringen begär enutvärdering av preventivmedlet Depo-Provera. I motion 1981/82:737 av ()hemställs att beslutar aff nikotintuggummi fär säljas recepffritt påapotek. I motion 1981/82:741 av () ochEvert () hemställs att hos regeringen begär en utredning omöversyn av läkemedelslagstiftningen. Imofion 1981/82:954 av () hemställs 1. aff anhåller att regeringen vidtaråtgärder för att framta lämpligare märkning av nafurmedelsförpackningar, 2. att anhåller att regeringen samtidigtöverväger att komplettera märkningen av läkemedel i enlighet med vad somanförts i motionen. I motion 1981/82:963 av () ochLinnea Hörién (fp) hemställs aff som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder för lägre läkemedelsutgifter. I motion 1981/82:967 av () ochGullan () hemställs aff uttalar sig för att Apoteksbolagetåläggs aff vid all expedition av medicin försedd med varningsfriangel ellerandra varningsanvisningar lämna information i enlighet med vad som angivits imotionen. Imotion 1981/82:1139 av m. fl. (vpk) föresläs 1.atf uttalar sig för aft all kommersiell läkemedelsreklam bör 1 1981/82. 12 saml Nr 36 SoU1981/82:36 2 förbjudas och aft ansvaret för all läkemedelsinformationfill läkare och allmänhet övertas av samhället, 2. att uttalar sig för att alla läkemedel efterfem ärs registrering och användande skall omprövas med hänsyn filldokumentation om effekter och biverkningar. MotiveringUll motionsyrkandena finns i motion 1981/82:1138. I motion 1981/82:1289 av FridaBerglund m. fl. (s) hemställs aft hos regeringen begär attsocialdepartementets sjukvårdsdelegafion (S 1966:39) fär i uppdrag aff utarbetaförslag och riktlinjer för att minska förbrukningen av lugnande medel ochsömnmedel. I motion 1981/82:1296 av AndersGernandt (c) hemställs aft hos regeringen begär en skyndsam översynav läkemedelsförordningen syftande till lagstiftning som i klartext möjliggörspridande av vetenskaplig information i samband med marknadsföring av förmänniskors hälsotillstånd betydande kostfillskoft. I motion 1981/82:1297 av AndersGernandt (c) hemställs aft anhåller att regeringen utreder i vilkenomfattning kostnaderna för registrering av naturmedel vid socialstyrelsensläkemedelsavdelning kan minskas för att medge fortsatt tillgäng till naturmedelpå marknaden. I motion 1981/82:1745 av In:gvar m. fl. (m)hemställs 1. att hos regeringen begär utredning ommedicinutskrivning en ur såväl hälsovårds- som ekonomisk aspekt, 2. aff hos regeringen begär utredning om möjligheternaatt utforma personliga läkemedelskort. I motion 1981/82:1757 av BirgittaRydle (m) hemställs aff hos regeringen begär en översyn av avtaletmellan staten och av i enlighet medmotionens syften. Utskottet har ärligen behandlatmotioner som avser läkemedelsfrågor. Vissa av de frågor som är aktuella i dettabetänkande har tidigare behandlats av ufskoffet och . 1 de särskildaavsnitten nedan kommer viss redovisning aft lämnas rörande tidigareriksdagsbehandling. För en utförligare bakgrund vad gäller utredningar påläkemedelsområdet hänvisas till betänkande SoU 1978/79:15. Frågan om översyn avläkemedelslagsfift-ningen har behandlats av utskottet i betänkande SoU1980/81:3. Informationen på läkemedelsområdet har utförligt redovisats iutskottets betänkande 1981 /82:6 varför endast kompletterande uppgifter kommeratt upptas i detta betänkande. SoU1981/82:36 3 översyn av läkemedelslagstiftningen (motion 1981/82:741) I sitt av godkändabetänkande SoU 1980/81:3 har socialutskottet behandlat en mofion rörande enöversyn av läkemedelslagsfiftning-en. 1 mofionen angavs fem omständigheter som enligtmotionärerna i förening med andra inte närmare preciserade skäl motiverade enöversyn av lagstiftningen i syfte aff modernisera denna. Mofionärerna angav atfregistrering av recept borde övervägas, atf frågan om fri förskrivningsrättför läkare som behandlar patient som också vårdas av annan läkare bordediskuteras, att en särskild klassificering borde göras av narkotiska medel sominfe var att hänföra till klassisk narkotika, aff bl. a. som en följd avnaturmedlens tillkomst en samlad överblick över produkt- ochsorfi-menfufvecklingen infe syntes finnas samt aff grunderna för receptbeläggningav läkemedel borde ses över för aft förhindra överkonsumtion av vissa nurecepffria läkemedel. Motionen remissbehandlades varvid . och läkemedelsindustrins branschorganisationer (,, och industrier, RUFl)inte ansåg någon översyn erforderlig. Beträffanderegistrering av recept anförde . harbeslutat om installation av minidatorer vid ca 250 apotek. Installationenkommer atf genomföras under 34 är med början är 1980. När installationenavslutats kommer hälften av den ärliga recepfmassan att vara föremål fördatabehandling. Något beslut om införande av datorrufiner vid de återståendeapoteken har inte fattats av Apoteksbolaget. Apoteksbolagetsdatorrufiner kommer främst atf avse förenkling av def administrativa arbetetvid expediering av läkemedel på recept. Dessutom införs visssäkerhetskontroll. Systemet innehåller emellertid inte någonregistrering av individ, vare sig patient eller förskrivare (läkare, tandläkareeller veterinär). Apoteken har skyldighet förvara expedierade recept ioriginal eller i kopia av . erhållerhärigenom möjlighet att insamla recept och granska dem vid fall av misstänktallvarligt felaktig förskrivning. kan dessutom begära affrecept utfärdade av viss förskrivare insändes under en viss fid frän samfligaapotek. Bägge kontrollmetoderna är ytterligt resurskrävande. De pä apoteken bevarade recepten har dessutom kommit fillanvändning vid biverkningsufredningar, t. ex. Neurosedynufredningen och den nupågående undersökningen av eventuellt samband mellan östrogen-behandling ochlivmodercancer. Apoteksbolaget har i samband med pågående modernisering avrecept-expedieringsrufinen begärt hos att få upphöra med förvaringav recept på apoteken. har emellertid inte ansett sig kunnabifalla detta utan vidare, dä möjligheterna till granskning av för- I* 1981/82. SoU1981/82:36 4 skrivning och utredning i samband med allvarligabiverkningar som beskrivits ovan skulle gå förlorade. anser att enförutsättning för atf tillmötesgå Apoteksbolagets önskemål är någon form avindividbunden recepfregisfrering med hjälp av ADB. Läkemedelsavdelningen anseratt goda möjligheter till en sådan registrering finns i och med den pågåendedatoriseringen av recepfexpedieringsrufinen pä apoteken. De främsta vinsternamed en sädan registrering skulle vara de kraftigt förbättrade möjligheternatill biverkningsufiedningar, framförallt av s. k. sena biverkningar, dvs.biverkningar som uppträder först efter def läkemedlet börjadeanvändas. Läkemedelsavdelningen har tillskrivit Apoteksbolaget om införandet aven sädan receptregistrering. I registret kommer def som förnärvarande, dvs. fre år, vara möjligt genomföra undersökningar vid fall avmisstänkt allvarligt missbruk av förskrivningsrätten. vill emellertid framhålla aff register avdetta slag måste skyddas på ett tillfredsställande sätt för atf undvikaotillbörligt intrång i den personliga integriteten. Hur detta skydd avsesbyggas upp framgår av bilaga. Till den i bilagan gjorda beskrivningen avtillvägagängssäffef vid bearbetningen skall fogas aff utöver datainspektionenskall även etisk kommitté bedöma önskemål om viss bearbetning. Kostnaderna för registeruppbyggnaden torde rymmas inom defkost-nadsborffall Apoteksbolaget gör när recepten inte längre behöver lagras päapoteken i tre är. Beträffande förskrivningen avalltför stora mängder läkemedel fill vissa patienter anförde . har vid någratillfällen uppmärksammat icke önskvärd förskrivning av läkemedel. I de flestafallen har påpekanden fill förskrivaren varit en tillräcklig åtgärd. I ettfätal fall har emellerfid förskrivningen varit allvarligt felaktig ochpåpekanden från har ej haft någon effekt. Dessa fall harhänskjutits till medicinalväsendets . Nuvarandelagsfiftning ger tillräckliga möjligheter för ingripanden under förutsättningaff fillräckliga resurser finns tillgängliga. Mofionärerna har rätt i påståendet aft en läkare kanförskriva läkemedel till patient utan samråd med annan läkare som redanbehandlar patienten. Orsaken till aff detta sker synes huvudsakligen bero päatt patienten inte informerar läkaren om att annan läkare redan behandlarpatienten. En förutsättning för att en läkare skall kunna undvika atfbehandla patient som redan behandlas av annan läkare är atf patienten meddelarläkaren detta. En ökad information fill patienterna är därför nödvändig. Tyvärrmedges inte detta inom de resurser regering och riksdag ansett atfsamhällets läkemedelskontroll skall satsa pä information om läkemedel. En annan form är att förse patienterna med en"läkemedelsbok", dvs. en bok där gjorda läkemedelsutfag antecknas avapoteket. Även detta förutsätter dock patientens egen medverkan. Försök medsädan anteckningsbok har genomförts av Apoteksbolaget men ännu ej slutligtvärderats. Beträffande frågan om särskild klassificering avnarkotiska medel som SoU1981/82:36 5 inte är aff hänföra fill klassisk narkotika anfördesocialstyrelsen att dess läkemedelsavdelning i Information fränsocialstyrelsens läkemedelsavdelning 1980:1 meddelat sin avsikt aft utarbetaförslag till särlagstiffning för s. k. psykotropa medel. ansågatf denna avsikt överensstämde helt med motionärernas önskemål. Apoteksbolaget som begränsade sitt yttrande till att avseendast recept-registreringsfrågan anförde i huvudsak likartade synpunkter somsocialstyrelsen. Utskottetavstyrkte mofionen och anförde bl. Enligt utskottets mening visarremissyttrandena aff mofionärerna pekat på vissa förhållanden påläkemedelsområdet beträffande vilka åtgärder är påkallade, men aft sådana börkomma till stånd genom atf de olika problemen angripes var för sig och infegenom en översyn av läkemedelsförordningen eller genom en annan övergripandeutredning. I samverkan mellan länslandsting och kommer ett utvecklingsprojekt för datorbaseradläkemedelsförskrivning att starta . Ett tiotalläkarexpeditioner vid medicinska kliniken vid i ochett apotek deltar i projektet. För att utvärdera systemets användbarhet iprimärvården planeras fortsatt försöks- och utvecklingsverksamhet vid en vårdcentrali . Försöket innebär följande. Vid besök hos läkareninregistreras patientens namn, födelsedatum och besökstid. Vid förskrivning avläkemedel görs först en diagnosregistrering. Till varje diagnos skall ett avläkemedelskommittén rekommenderat och klinikanpassat läkemedelsurval finnas.Av de rekommenderade läkemedlen väljer läkaren ett eller flera. Def finns dockmöjlighet att förskriva vilket inregistrerat läkemedel som helst. Valfridosering görs med hjälp av eff flexibelt doseringssystem. Läkaren behöver iallmänhet infe ange förpackningssysfem. Möjlighet att förskriva provförpackningskall finnas. Priset för förskrivet läkemedel visar sig pä läkarens bildskärm.För de rekommenderade preparaten finns informafionstext med olika varningarfill den förskrivande läkaren såsom viktiga biverkningar, kontraindikationeroch interaktioner. Ett speciellt patienfanpassat varningssystem finns somvarnar när olämpliga läkemedel eller doseringar används vid graviditet, njur-eller leverinsufficiens eller för barn och gamla patienter. På läkarensbildskärm visar sig oeksä om har informationsmaterial för ett visstläkemedel, och läkaren kan då markera aff sådant skall ges fill patienten dädenna kommer för atf hämta ut läkemedlen. 1 anslutning till det ovan beskrivna projektet kommersocialstyrelsens läkemedelsavdelning aff pröva ett recepfförskrivningssystem iinbunden form, den s. k. hälsoboken. Den utgörs av en bok i passformat därvarje SoU1981/82:36 6 sida kan fungera som en recepfbiankeff och där även andrakontakter med sjukvärden kan föras in. I bokens första del kan t. ex.vaccinationer, blodgrupp och läkemedelsöverkänslighet anges. Boken skallanvändas på det sättet att vid varje expedifionsfillfälle för inexpedierat läkemedel. De områden där man väntar sig att eff nyttförskrivningssysfem kan medföra största vinsterna för patient, sjukvård ochsamhälle har av projektledningen angivits på följande sätt: receptrufiner(mindre risk for förfalskning, missförstånd, felexpediering) service(kortare väntetid, anpassad läkemedelsinformation) läkemedelskostnader(mindre kassation, fill behandlingstiden avpassad mängd läkemedel, ökatgenomslag för läkemedelskommitténs rekommendationer) läkemedelsstatistikrelaterad fill diagnos och andra patientdata översikt övervårdkontakter och läkemedelsförskrivning (allmänhetens hälsobok). (motionerna 1981/82:304, 347, 1757) Apoteksbolagets verksamhet reglerasdels genom lagen (1970:205) om detaljhandeln med läkemedel, dels genom ettavtal om Apoteksbolagets verksamhet som träffades mellanstaten och Apoteksbolaget. 1 lagen om detaljhandel med läkemedel stadgas atf sådanhandel får drivas endast av staten eller av juridisk person i vilken statenäger ett bestämmande inflytande. Två tredjedelarav aktierna tecknades av staten och en tredjedel av en sfiftelse som grundatsav Apofekarsociefeten. träffades mellan staten ochbolaget def avtal som anger ramen för bolagets verksamhet. Avtalet gäller förfiden den . Avtalet ålägger bolaget aft svara för att en godläkemedelsförsörjning upprätthålls i landet. Verksamheten skall bedrivas sä aftmöjligheterna aft utnyttja läkemedelsufvecklingeris resultat främjas, samtidigtsom så laga läkemedelskostnader som möjligt upprätthålls. I sin verksamhetskall bolaget också eftersträva ett intimt samarbete med sjukvärdens huvudmänoch med dem som eljest har aff fa befattning med läkemedelsfrågor. Bolagetbestämmer i vilken utsträckning apotek och andra försäljningsställen förläkemedel skall finnas och var de skall vara belägna. Vid avvägning avförsäljningsställenas utformning och placering skall bolaget SoU1981/82:36 7 eftersträva en god service fill allmänheten ochsjukvärdens organ samfidigt som hänsyn tas fill kravet på atfläkemedelskostnaderna hålls nere. Statsrådet har den 6november 1981 och besvarat frågor och interpellationer ombl. a. principerna för apofeks-nedläggelser mot bakgrunden av nedläggelsen avapoteket i och nedskärning av i verksamhet. I svaren redovisas den lag och det avtal som ligger fillgrund för Apoteksbolagefs verksamhet. I svaret uttalade KarinAhrland; Det är alltså Apoteksbolaget som ivarje enskilt fall bestämmer om ett apotek skall läggas ned eller inrättas. Jagvill fillägga aft Apoteksbolaget, liksom andra statliga företag medserviceansvar, har etableringsnormer i syfte att avväga servicenivån i landetsom helhet. Enligt bolagets praxis inrättas ett apotek vid en beräknadexpedifionsvolym av minst 20 000 läkarordinafioner per är. För apotek vidvärdcentraler ligger dock gränsen lägre. I mindre tätorter och i glesbygdsområdensvarar de s. k. apoteksombuden för läkemedelsförsörjningen. I svaren har också redovisats bl.a. aff sedan bolaget bildades antalet apotek med expedition till allmänhetenökat från 623 till 732 och att denna ökning i stor utsträckning kommitglesbygden till godo. Det har vidare påpekats atf Apoteksbolaget är effsjälvständigt bolag, som faller under aktiebolagslagen, och att regeringeneller ett enskilt statsråd alltså inte får lägga sig i bolagets skötsel ellerompröva bolagsstyrelsens beslut. 1 anslutning fill frågesvaret tidigare i äruttalade aft det enligt hennes uppfattning är en ren servicefrägaom man skall ha ett apotek på en ort eller inte och infe enarbetsmarknadsfråga. Läkemedelskostnaderna (motionerna 1981/82:963 och1981/82:1745) Utskoffef behandlade i betänkande1981/82:6 flera motioner med yrkanden om åtgärder som syftade fill lägreläkemedelskostnader. Utskottet redovisade den uppföljning av den s. k.Uppsalaundersökningen som påbörjats, läkemedelskommittéernas arbete, att nyaförskrivningsregler är under utarbetande och vissa andra åtgärder som f. n.provas i det fidigare redovisade Jönköpingsprojekfet. Utskottet redogjordeockså för en förvaltningsrevision avseende läkemedelsförskrivning ochläkemedelskonsumtion som startats av . En rapport frän revisionen kommer atf vara färdigställdunder . De problemområden som omfattas av revisionen är följande,nämligen regionala variationer i försäljningen, läkemedelsförmånenskonstruktion, frågor i samband med förskrivning, läkemedelskommittéerna ochläkemedel på ålderdomshem. SoU1981/82:36 8 I rapporten kommer att ingå dels enprobleminvenfering, dels förslag fill åtgärder. Utskottet har i sift betänkande SoU1981/82:6 (s. 5-10, 13-18 och 22 24) utförligt behandlat informationen omläkemedel. Därvid har bl. a. redovisats den verksamhet som bedrivs inom områdetav läkemedelsinformationsrädet (LIR), och socialstyrelsensläkemedelsavdelning. I betänkandet har också redogjorts för denöverenskommelse som träffades mellan (LIF/RUFI) om produktinformation,utbildning och vetenskapliga sammankomster samt den överenskommelse mellanSveriges läkarförbund och LIF/RUFI som reglerar formerna för ekonomiskt bidragvid kontakter mellan läkemedelsindustrin och förbundets medlemmar. Undertiden den kommerLandstingsförbundefs personalpolitiska avdelning att genomföra en utvärderingav dessa överenskommelser. Märkning av läkemedel och naturmedel (motion 1981/82:954) I märkningskungörelsen (MF 1968:35)finns bestämmelser som reglerar märkningen av farmacevtiska specialiteter. I 2§ (ändrad SOSFS (M) 1981:94) föreskrivs aff märkningen skall omfatta: 1. specialitetensbenämning bestående av namn och läkemedelsform samt dä så erfordras styrka; 2. deklaration; 3. uppgift omförpackningens storlek; 4. tillverkarensnamn eller firma för utländsk specialitet fär även ombudets namn eller firmaanges; 5. fillverkningssafsensbeteckning; 6. texten"Förvaras oåtkomligt för barn", såvida icke medgivitannat; 7. anvisning, somenligt av meddelad särskild föreskrift skall åsättasspecialiteten; 8. utgångsdatum; Då def krävs för specialitetens rätta handhavande ellerför undvikande av skada, skall märkningen omfatta även; 9. föreskrifterom specialitetens förvaring; 10. tekniskaanvisningar för specialitetens handhavande och bruk; 11. varningsföreskrifter. SoU1981/82:36 9 I 1 § 3 mom. tredje stycketläkemedelsförordningen (1962:701) sägs att beträffande naturmedel för injektiongäller lagen (1981 ;50) med bestämmelser om vissa medel avsedda för injektion.Enligt 5 § i denna lag skall regeringen meddela föreskrifter om bl. a. märkningav sådana medel. I förordningen (1981:49) med bestämmelser om vissa medelavsedda för injektion stadgas i 17 § atf meddelar föreskrifterom bl. a. märkning. Märkningsreglerna finns intagna i socialstyrelsensföreskrifter (SOSFS (M) 1981 ;44) om tillverkning, införsel och märkning avnaturmedel. I 7 § sägs bl. a. aft märkningen skall omfatta texten "Medlethar ej genomgått för läkemedel föreskriven kontroll". I 1 § 3 mom. fjärde stycketläkemedelsförordningen (1962:701) föreskrivs att innan naturmedel, som inte äravsett för injektion, tillhandahälls förbrukare skall tillverkare, importöreller den som först saluför varan göra anmälan till . Varanskall enligt samma bestämmelse märkas med uppgift om att medlet ej hargenomgått för läkemedel föreskriven kontroll. I kungörelse(SOSFS (M) 1977:101) om anmälan av naturmedel sägs att märkningen skallinnehålla orden "Medlet har ej genomgått för läkemedel föreskrivenkontroll". Avgifter (motion 1981/82:1297) Enligt beslut vid 1976/77 ärsriksmöte (prop. 1976/77:150 bil. 3, FiU 1976/77:30, rskr 1976/77:341) skall fr.o. m. samfliga kostnader för den läkemedelskonfroll somsocialstyrelsens läkemedelsavdelning utövar täckas med inflytanderegistrerings- och årsavgifter. Samma sak gäller beträffande naturmedel. Förfiden den I juli 1981den har avgifterna besfämts aft ufgå medföljande belopp (SFS 1981:615, ändrad 1981:1135). Anmälningsavgiften för registreringav farmacevtiska specialiteter uppgår till . och den ärliga avgiftenför redan registrerade specialiteter fill . För naturmedel avsett förinjektion uttas en anmälningsavgift om . men ingen ärlig avgift. Förnaturmedel utgör ansökningsavgiften . och den ärliga avgiften I . Utvärderingen av visst preventivmedel (motion 1981/82:467) Grundläggande bestämmelser omläkemedelskontrollen finns i läkemedelsförordningen (1962:701). Av 4 § iförordningen framgår att läkemedel SoU1981/82:36 10 skall vara av fullgod beskaffenhet och vid normalanvändning inte medföra skadeverkningar som sfär i missförhållande till denavsedda effekten. Enligt 2 § i förordningen är farmacevtisk specialitet ettstandardiserat läkemedel som är avsett att tillhandahällas förbrukaren itillverkarens originalförpackning. Farmacevtisk specialitet fär inte försäljasutan atf vara registrerad hos . Registreringen kan göras beroendeav förbehåll och kan också förbindas med särskilda villkor till förebyggande avskada. har som uppgift att fortlöpande kontrollera bl. a. deregistrerade farmacevtiska specialiteternas ändamålsenlighet. Statsrådet har den 27oktober 1981 besvarat en fråga om utvärdering av preventivmedlet Depo-Provera.Statsrådet anförde därvid bl. Depo-Provera är sedan är 1964registrerat som farmacevtisk specialitet i i huvudsak för behandling avvissa cancersjukdomar. härden godkänt affmedlet också skall fä användas som preventivmedel för kvinnor "därlångsam återkomst av ferfilifet efter avslutad behandling kan accepteras ochdär andra preventivmedel gett biverkningar eller pä annat sätt bedömtsolämpliga". Till grund för ställningstagande harlegat omfattande studier av medlets egenskaper och verkningar utförda sedan år1963. Sammanlagt omfattar studierna 213 000 kvinnor eller ca 2,8 miljoner menstruafionscyklar.Enligt har inget annat hormonellt preventivmedel utsatts för säomfattande studier. I den allmänna debatten har framförts atf medlet skullevara förknippat med en serie allvarliga biverkningar. Dessa farhågor har inte vetenskapligtkunnat verifieras. Enligt har Depo-Provera inte visat sig geupphov till allvarliga medicinska komplikationer av nägot slag. Vidare har världshälsovärdsorganisationen (WHO) vid effmöte också ställt sig bakom samma vetenskapliga bedömningarsom gjort om Depo-Provera. Registrerade läkemedel skall enligt läkemedelsförordningenfortlöpande kontrolleras av , och det är infe regeringensuppgift att utvärdera enskilda läkemedel. kommer självfalletatf noggrant följa användningen av Depo-Provera. I svaret framhölls vidare atfsocialstyrelsen krävt atf tillverkarna av Depo-Provera, innan en marknadsföringägde rum, utarbetade en information som var lämpad både för sjukvårdspersonaloch patienter. avsåg atf för egen del fa fram en särskildskrift, en s. k. produktmonografi om Depo-Provera. Nikotintuggummi (motion 1981/82:737) Frågan om försäljning av nikotintuggummi har behandlats iutskottets SoU1981/82:36 11 betänkande SoU 1977/78:15. I en mofion yrkades affnikotintuggummi skulle fä försäljas endast på apotek. Mofionärerna befarade aftnikotinfugg-gummi skulle kunna missbrukas och medföra skadeverkningar särskiltbland ungdomar om def saluhölls fritt i allmänna handeln. Nikotintugg-gummifanns då ännu inte att köpa utan var föremål för kliniskprövning. Utskottet uttalade följande. I ett tidigare avsnitt (s. 6) harredovisats bestämmelser i bl. a. läkemedelsförordningen och livsmedelslagen,som är av betydelse då def gäller aff fa ställning fill den genom mofionenaktualiserade frägan. Av nämnda bestämmelser och av de remissyttranden somutskoffef inhämtat från och framgår bl.a. följande. Ett nikotintuggummi av det slag som avses i mofionen omfattasinfe av den definifion pä läkemedel som finns i läkemedelsförordningen. Def äremellerfid möjligt för aff med stöd av nämnda förordningföreskriva att förordningen helt eller delvis skall fillämpas beträffande varan(1 §5 mom.).