bet · G501CU24 · 1981-12-31 00:00:00 — Förslagom införandet av temporära hyresrabatter lämnas i motionerna 1994 (s) yrkande 1och 2133 (s) yrkande 1. Rabatten avses gälla lägenheter påbörjade underperioden . Hälften av rabatten föresläs bligenerell till all produktion , medan resterande hälft bl.a.skall kunna utnyttjas till en extra rabattering på orter med bostadsbrist. Enligtförslaget skall rabatten inledningsvis svara mot en sänkning avinflyttningskostnaden första året med /m för att sedan nertrappas underde två följande åren. Också förslaget ominförande av en hyresrabatt har behandlats CU1981/82:24 20 av utskottet, som härvid anförde att det rådandestatsfinansiella läget hade tvingat fram en rad besparingsåtgärder inom bl.a.bostadsdepartementets verksamhetsområde och att det mot denna bakgrund varmindre lämpligt att ytterligare belasta statsbudgeten med ett nytt statligtbostadsstöd i form av en hyresrabatt, även om rabatten var temporär. Utskottets bedömningar i denna del äger fortsattaktualitet. 4.2 Bostadsbyggandets omfattning m. m. 4.2.1 Bostadsbyggnadsplanen - ramar Något förslag tillbostadsbyggnadsplan föreläggs inte genom budgetpropositionen. Däremot hemställs i motion 1625 (vpk) yrkande skall godkänna en bostadsbyggnadsplan innefattande igångsättning av60000 lägenheter genom nybyggnad av i huvudsak hyresbostäder inomallmännyttan och 25000 lägenheter genom ombyggnad. I sin motiveringpekar motionärerna bl.a. på byggandets funktion som en motor för stora delar avnäringslivet. Värdet av ett ökat bostadsbyggande torde vara obestritt.Däremot torde inte fastställandet av en antalsmässigt preciseradbostadsbyggnadsplan tjäna något praktiskt syfte för att nå ett önskat byggande.Motion 1625 (vpk) yrkande 1 avstyrks. budgetproposition (bil. 16 s. 39) föreslogs attnågra ramar för det statligt belånade bostadsbyggandet inte skulle fastställasför vare sig ny- eller ombyggnad. anslöt sig fill förslaget (CU1980/81:29 s. 34) med hänvisning till att systemet under rådandeförutsättningar kommit att få en allt mindre praktisk funktion. Inte heller1982 års budgetproposition innefattar, med hänvisning till det lågabostadsbyggandet, något förslag fill ramar för bostadsbyggandet. 4.2.2 Åtgärder för att öka byggandet m. m. har i syfteatt öka bostadsbyggandet beslutat (prop. 1980/81: 194, CU 1980/81:40) om vissatillfälliga ändringar i fråga om mark- och konkurrensvillkoren för statligabostadslån m. m. villkoret gäller sålunda inte för styckebyggda småhus iexploateringsområden om lån beviljas -den 30 juni1982. Villkoret innebär i dessa fall att lånesökandens förvärv av mark inte fårvara förenat med villkor varigenom hans upphandling av material ochbyggnadsarbeten binds till en viss byggintressent. Vidare har införts lättnaderi konkurrensvillkoret, som möjligheten öppnats tillproduktionskostnadsbelåning för hyres- och bostadsrättshus som byggts i egenregi eller upphandlas efter förhandling. Som förutsättning härför gäller dockatt besluta om bostadslån meddelas den 23 april 1981-den 30 juni1982, att CU 1981/82:24 21 ansökanom lån lämnas in till förmedlingsorganet samt attbyggnadsarbetena påbörjas . Nugällande temporära stimulansåtgärder föreslås (s. 48) förlängda med ett år.Detta innebär att stimulansåtgärderna utsträcks till att omfatta även ärenden ivilka beslut om statligt bostadslån fattas den 1 juli 1982-den 30juni 1983. För lättnaderna i konkurrensvillkoret och förproduktionskostnadsbelåningen av vissa hyres- och bostadsrättshus innebärförslaget dessutom att byggnadsarbetena skall påbörjas senast den 30 september1983. Imofion 657 (s) yrkande 1 hemställs däremot att inte skall godkännaregeringsförslaget i vad detta gäller en föriängning av det temporäraundantaget från markvillkoret för styckebyggda småhus i exploateringsområden.Mofionärerna anför att undantaget direkt tar sikte på att beröva småhusbyggarnamöjligheten att utnyttja säljarnas konkurrens och att den småhusförsäljare somhar för köparen lämplig mark härigenom kan utnyttja detta för att binda köparentill sig. Isamband med att civilutskottet behandlade det ursprungliga förslaget (prop.1980/81:194) om att markvillkoret temporärt skulle upphävas vid nybyggnad avstyckebyggda småhus i exploateringsområden anslöt sig utskottet fillbedömningen att den allmänna dämpningen av efterfrågan på småhus talade för attregeln kunde tillfälligt slopas utan att detta skulle leda fill prisökningar.Utskottet påpekade i detta sammanhang också att reglerna om låneunderlag ochom högsta godkända kostnad inte påverkades av förslaget. Den av utskottettidigare intagna ståndpunkten står fast, och utskottet fillstyrkerregeringsförslaget i denna del. Motion 657 yrkande 1 avstyrks. övrigt i regeringsprotokollet anförts om en förlängning av de temporärastimulansåtgärderna tillstyrks av utskottet. Imofion 657 (s) yrkande 2 tas dessutom upp frågan om övergångstiden för undantagfrån markvillkoret när det gäller mark i exploateringsområden som innehassedan den 1 november 1974. Härvid föreslås att den (CU 1980/81:40)förlängda övergångstiden i vissa fall skall förkortas till den Ijuli 1985. Denföriängning av övergångstiden till som utskottet godtog våren1981 grundades närmast på bedömningen att det ekonomiska läget var sådant attnågon garanti inte kunde lämnas för att kommunerna skulle få finansielltutrymme för att fram till den ursprungliga övergångstidens utgång den 1 juli1984 köpa den av byggföretagen ägda exploateringsmark som behövdes för atttrygga ett konfinuerligt bostadsbyggande. Vad utskottet i detta sammanhanganfört stär fast, och motion 657 (s) yrkande 2 avstyrks. Motionerna658 (m) och 2067 (m) yrkande 7 utmynnar i förslag till avveckling av mark- ochkonkurrensvillkoren, bl.a. med hänvisning till att villkoren försvårar ochfördyrar nyproduktionen av bostäder. CU1981/82:24 22 I samband med införandet av defillfälliga undantagen från mark- och konkurrensvillkoren i vissa fall harbostadsministern aviserat att effekterna av dessa temporära åtgärder skallutvärderas. Eventuella ändringar i mark- och konkurrensvillkoren bör därmedanstå i avvaktan på resultatet av utvärderingen. Med hänvisning till motiveringen i motion 1614 (vpk)hemställs i mofion 1617 (vpk) om förslag till åtgärder inom bostadssektorn.Åtgärderna är avsedda att i första hand öka bostadsbyggandet i . Flertalet av åtgärderna inom bostadssektorn sammanfallermed vad som föreslagits i andra motioner, vilka behandlas i såväl dettabetänkande som i andra sammanhang. Ett allmänt ställningstagande av den typ somföreslås i motionen tjänar därför inte något praktiskt syfte. I flera motioner har tagits upp förslagom hur byggandet skall inriktas så att det tillgodoser olika angivnaefterfrågeintressen. Förslag om åtgärder för att främja flergenerationsboendeställs i motionerna 464 (m), 1540 (c), 1552 (fp) och 2093 (fp). Gemensamt förmotionerna är att de framhåller värdet såväl för den enskilde som försafnhället av att flera generationer kan bo nära varandra. Bl.a. pekarmotionärerna på de fördelar detta boende erbjuder ur omsorgssynpunkt. Värdet av bostäder för fleroenerationsboende torde varaobestritt. Därmed bör också bostäder av denna typ kunna produceras inom ramenför den efterfrågan som finns. Gällande läneregler för statligt bostadslån innebärhärvid ingen begränsning, utan bostäder för flergenerationsboende kan byggasmed stadig finansiering. Inte heller byggnormerna torde förhindra byggandet avsådana bostäder. Någon åtgärd från sida är inte motiverad.Motionerna avstyrks. Åtgärder för att förverkliga utvecklingen av ett socialtinriktat boende föreslås i motion 1097 (vpk). Åtgärderna anges av motionärernai huvudsak inriktade på att främja nya, alternafiva, mer gemensammaboendeformer. Ett antal punkter för hur detta kollektiva boende kan organiserasställs också upp. Utskottet delar uppfattningen att det finns ett behov avbostäder för kollektivt boende. Förutsättningar för ett boende med dennainriktning torde också finnas inom ramen för nuvarande norm- och lånesystem.Motionen avstyrks. De handikappades rätt till självständigt boende tas upp imotion 1566 (vpk) yrkande 2. I motionen hemställs sålunda att hosregeringen skall hemställa om en sådan prioritering av boendefrågorna för dehandikappade att de stora institutionerna avskaffas till förmån förserviceboende och andra alternativa boendeformer. CU1981/82:24 23 Behovet av egna bostäder förmänniskor som tvingas acceptera institutionsvård därför att det saknas för demlämpliga bostäder och serviceinsatser får beaktas inom ramen för kommunernasplanering. Detta är dock i första hand en planeringsfråga mellan landsting ochkommun. Det får förutsättas att de allmänna obestridda synpunkterna bakommotionen tillgodoses utan en föreslagen åtgärd. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om de förslagavseende de handikappades boende som omsorgskommittén lagt fram i sittbetänkande Omsorger om vissa handikappade (SOU 1981: 26). I betänkandetföreslås att de stora institutionerna skall avvecklas och i första handersättas med kollektiva boendeformer, s.k. grupphem. Enligt förslaget skallgrupphemmen ingå i den normala bostadsproduktionen och sålunda finansieras medstatliga bostadslån och därigenom också erhålla räntebidrag. Detta senareförslag har också ställt sig bakom i sitt remissyttrande överbetänkandet. Efter en omfattande remiss är betänkandet nu under beredning isocialdepartementet. Förslag om en utredning av imgdomars situation påbostadsmarknaden ställs i motion 662 (s). Enligt vad som anges i motionen skallutredningen syfta till att föreslå åtgärder som underlättar för ungdomar attskaffa egen bostad. Utskottet har senast behandlat enmotsvarande motion (CU 1980/81:29 s. 36) och därvid uttryckt uppfattningen attdet är angeläget att kommunerna i sin planering särskilt beaktar bl. a.ungdomars behov av bostäder. konstaterade utskottet att denna frågafaller inom ramen för den kommunala bostadsförsörjningsplaneringen. i denna del anfört står fast. Detta inte minst med hänsyn till destora variafioner i bostadsefterfrågan som finns mellan olika orter. Motbakgrund härav finns det enligt utskottets mening inte anledning att nugenomföra någon statlig utredning med den allmänna inriktning som föreslagitsi motionen. 4.4 Statliga lån och generella bidrag till bostadsbyggande Utskottet tillstyrker att riksdagengodkänner vad i regeringsprotokollet förordats om ytgräns för bostadslån tillsmåhus, markprisprövningen i exploateringsområden och lokalbelåningen isaneringsområden. I motion 2067 (m) yrkande 9 begärs förslag om ett nyttsystem för bostadslångivningen där statliga län utgår efter schablonmässigaregler i form av enhetslån per lägenhet. Enligt motiven, som lämnas i motion2018 (m), skall lånebeloppet endast justeras med avseende på lägenhetsytan.Vidare uttalas att lånesystemet i princip inte bör innehålla något moment avkostnadskontroll. Den enda begränsningen skall härvid vara att byggnadsobjektenskreditsäkerhet inte får riskeras. CU1981/82:24 ' 24 Det i motion 2067 (m) yrkande 9framlagda förslaget om statliga enhetslån per lägenhet innebär en långtgåendeförändring i nuvarande system. Utskottet är inte berett tillstyrka motionen idenna del. En översyn av reglerna för de statliga bostadslånen medavseende på varaktighet, ikraftträdande samt byggföretagens behov avomställning i samband med regeländring m. m. krävs i motion 659 (m) yrkande 3. Det av motionärerna betonade intresset av att reglerna förde statliga bostadslånen inte ändras allt för ofta och med för kortövei"gångstid torde i och för sig vara allmänt omfattat. En särskildöversyn torde inte medföra avsedda effekter. Synpunkterna torde få beaktaslöpande i samband med konkreta förslag. Motion 851 (c) utmynnar i en hemställan om översyn av denuvarande reglerna för borgen för statliga bostadslån. Motionärernahänvisar till att det kommunala borgensansvaret lider av brister i denpraktiska tillämpningen och att det hänt att byggnadsnämnd förstbeviljat byggnadslov och sedan det kommunala förmedlingsorganet vägrat gä iborgen för statligt bostadslån. Det förhållandet att en kommuns bedömningar enligtbyggnadslagstiftningen och vid förmedling av bostadslån kan leda till olikaresultat leder i och för sig inte till slutsatsen att reglerna för kommunalborgen kan behöva ses över. Ett eventuellt syfte att sakligt samordnaramarna-för kommunens handlande förutsätter bedömanden av mer genomgripandenatur. Motion 851 (c) avstyrks. I motion 863 (c) hemställs om en ändring av reglerna förerhållande av statligt bostadslän som, enligt motiven i motion 859 (c), skallinnebära att den som erhåller län skall lämna uppgift om vem som har utförtarbetet. Motionärerna hänvisar i detta sammanhang till de regler som gäller förerhållande av stöd till energibesparande åtgärder i befintlig bebyggelse. Enligt nu gällande bestämmelser. (58 §bostadsfinansieringsförordningen) skall vid ombyggnad av småhus uppgift lämnasom vem som utfört arbetet. I denna del är reglerna sålunda desamma som förenergilånen. Det av motionärerna framlagda förslaget är därmed delvis redantillgodosett. Under hänvisning till en ökad förekomst av skador påsmåhus hemställs i motion 1553 (m) att en utvidgad garanti och försäkring avdet slag som exempelvis ingår i Småhus 80 skall utgöra förutsättning förstatligt bostadslån för småhus som upplåts med ägande- eller bostadsrätt. Det finns enligt utskottets mening ett behov av attytterligare förstärka konsumentskyddet för köpare av småhus. Det gäller inteminst att ge småhusköparen - beställaren - ett ekonomiskt skydd mot fel ochbrister i konstruktion, material och utförande som uppträder eftergarantitidens utgång. Utskottet är mot denna bakgrund berett förorda ettgaranti- och försäkringsskydd som villkor för bostadslån vid nybyggnad avsmåhus som upplåts med ägande- eller bostadsrätt. De närmare reglerna härförbör det CU 1981/82:24 25 ankommapå regeringen att utforma. En utgångspunkt kan härvid vara i dagexisterande garanti- och försäkringsformer. Ett villkor är att seriöstarbetande byggnadsföretag inte skall utestängas från möjligheten att byggastatligt finansierade småhus. Vad utskottet anfört bör som sin meningge regeringen till känna. Motbakgrund av de förhållanden som råder i i begärs i motion1986 (m) att bostadsfinansieringsförordningen ändras så att statligt stöd kanlämnas till grundförstärkning av bostadshus i kulturminnesklass även omåtgärden sker separat. Motionärernaanför i sin motivering att är unik i sitt slag och att staten bör tapå sig ett ökat ansvar för att den räddas ät framtiden. Utskottetdelar motionärernas allmänna uppfattning att starka skäl talar för att GamlaStan bör bevaras åt framtiden. De av motionärerna påtalade problemen berörockså annan bebyggelse som inte har samma kulturhistoriska värde. Hithörandefrågor har att behandlas av stadsförnyelsekommittén, och resultatet härav börenligt utskottets mening avvaktas. 4.4.2Hyresförlustlån och uthyrningsgaranti m. m.. För hyresförluster uppkomna under åren 1973-1980kunde s.k. hyresförlustlån utgå. Denna hyresförlustlängivning föreslås imotion 1625 (vpk) yrkande 6 återinförd för de allmännyttiga bostadsföretagen. Civilutskottethar under föregående (CU 1980/ 81:6 s. 15 och CU1980/81:29 s. 40) och under innevarande (CU1981/82:3 s. 7) behandlat motsvarande motionsyrkanden och därvid avstyrktdesamma. Utskottet har inte funnit skäl att i detta sammanhang frångå sinatidigare beslut. Detförslag fill statlig hyresgaranti i nyproduktionen som lämnas i motionerna1994 (s) yrkande 2 och 2133 (s) yrkande 2 omfattar statligt belånade lägenhetermed hyres- eller bostadsrätt i flerfamiljshus som påbörjas under perioden19821984. Hyresgarantin föreslås därmed omfatta samma fastighetsbestånd somden tidigare (avsnitt 4.1) behandlade hyresrabatten. Ocksåförslaget om en statlig uthyrningsgaranti har behandlats av ut-skoUet vid tretillfällen fr.o.m. /81 (CU 1980/81:6 s. 15, CU 1980/81:29 s. 40och CU 1981/82:3 s. 7). Några nya sakskäl har i detta sammanhang inteframförts, och utskottet har därför inte funnit anledning att nu frångå sinatidigare beslut. Medhänvisning till det ökande antalet lediga lägenheter hemställs i motion 1994(s) yrkande 5 att de ekonomiska problemen i samband med dessa kartläggs och attförslag om lösning föreläggs . Deti motion 663 (s) framlagda utredningskravet är däremot lokalt förankrat. Medutgångspunkt i förhållandena i kommun hemställs sålunda att en utredningav frågan om statligt stöd för att bygga om outhyrda lägenheter fijr annananvändning än bostadsändamål skall påbörjas. CU1981/82:24 26 Såsom framgår av avsnitt 3.6 harantalet outhyrda lägenheter ökat . Särskilt hårt drabbadeär härvid de mindre kommunerna. Med anledning härav har ifebruari påbörjat en utredning om de särskilda problem som vissa kommunerhar med en stor andel outhyrda lägenheter. I utredningen, som beräknas kunna geunderlag för förslag fill regeringen , medverkarförutom företrädare för bl.a. också företrädare för . En uppgift för utredningen är att analyserasituationen för kommuner och företag med stora uthyrningsproblem och att finnaåtgärder som kan öka utnyttjandet. Bland de åtgärder som i detta sammanhangaktualiserats har nämnts ombyggnad av hus till andra ändamål, utrymning av hussom "läggs i malpåse" och rivning. överväger somett led i arbetet vilka ändringar som bör föreslås i lånebestämmelserna i syfteatt underlätta utnyttjande för annat än bostadsändamål och stödja ombyggnad avhus med lediga lägenheter. Styrelsen avser också att pröva möjligheterna tillmera effektivt utnyttjande av de medel som utgår enligt 33 §bostadslånekungörelsen till att täcka föriuster. Genom det av bpstadsstyrelsen påbörjade utredningsarbetetfår kraven i motionerna 1994 (s) yrkande 5 och 663 (s) anses tillgodosedda utannågon åtgärd. 4.4.3 Reparationer och underhåll I motionerna 1994 (s) yrkande 3 coch 2133 (s) yrkande 3 c begärs förslag till en långsiktig lösning av frågornaom underhåll och reparation av bostäder. Enligt motionärerna bör regeringenomedelbart vidta åtgärder i syfte att presentera ett beslutsunderlag i så godtid att ett upprustningsprogram kan föreläggas . Förutsättningarna för det långsiktiga underhållet avbostadsrätts- och hyresrättsfastigheter utreds av underhållsfondsutredningen.Utredningsarbetet, som är inne i sitt slutskede, får enligt utskottets meningförutsättas ge det i motionerna begärda beslutsunderlaget. Resultatet avutredningens arbete bör därtor avvaktas innan ställning tas - detta även om dei motionerna uppsatta tidsgränserna skulle komma att överskridas. Motionerna1994 (s) yrkande 3 c och 2133 (s) yrkande 3 c avstyrks. I avvaktan pä en långsiktig lösning av underhälls- ochreparationsfrågorna föreslås i motionerna 1994 (s) yrkande 3 b och 2133 (s)yrkande 3 b dessutom att underhållslånen förlängs med tillatt utgå även . Enligt motionsförslaget skall dock lån endastkunna utgå fill hyresfastigheter inom allmännyttan uppförda med staUigt stödunder . Lån föresläs utgå med högst /m-bostadslägenhetsytaoch år. Förslaget föreslås finansierat genom att en del av det friställdaprioriterade kreditutrymmet, som enligt motionärerna kommer att uppstå genomdet sjunkande bostadsbyggandet, tas i anspråk. Ävenmotion 1625 (vpk) yrkande 5 innefattar förslag om ett återinfö- CU1981/82:24 27 rande av underhållslånen, dock utan de begränsningar somanges i (s)-motionerna. Inte heller vad gäller underhållslånen finner utskottetdet motiverat att föregripa pågående utredningsarbete. Ytterligare övervägandenbör därmed anstå till dess att ett färdigt förslag föreligger. Med utgångspunkt i de tUlfälliga stimidansåtgärder i formav bidrag vid ombyggnad av flerfamiljshus och lån för vissa reparationer somlämnats och föreslås i motionerna 1994 (s)yrkande 3 a och 2133 (s) yrkande 3 a att motsvarande stöd skall lämnas ävenunder och . Bidragsbeloppet vid ombyggnad föreslås härvidhöjt från 15000 fill . Enligt vad utskottet erfarit är frågan om förnyadestimulansåtgärder under beredning i . Mofionerna avstyrksmed hänsyn härtill. För att granska av byggforskningsrådet redovisade byggfeloch för att inom begränsad tidsrymd lämna förslag till åtgärder föreslås imotion 1096 (s) tillsättandet av en expertkommitté. De byggfel motionären iförsta hand pekar på avser fuktskador, bristfälligheter i ytterväggar ochfönster samt dåligt konstruerade balkonger. De skador och bristfälligheter i bostadsbeståndet som tasupp i motionen är väl dokumenterade. Någon ytterligare övergripande utredninghärav behövs enligt utskottets mening därför inte. 4.5 Bidrag och lån till förbättring av boendemiljön 1 motion 1625 (vpk) yrkande 12 aföreslås att räntebidragsberättigade bostadslån till miljöförbättringar skallkunna lämnas även i fall där boendemiljöbidrag inte lämnas. Motsvarandeförslag läggs också fram i motionerna 1994 (s) yrkande 4 b och 2133 (s) yrkande4 b. Gällande regler för stöd till boendemiljöförbättringarinnebär att bidrag och därmed också räntebidragsberättigade län endast utgårtill de mest angelägna projekten. De motionsledes framlagda förslagen innebäratt räntebidragsberättigade lån skall kunna utgå till alla boendemiljöförbättringaroavsett angelägenhetsgrad. Det finns enligt utskottets mening inte tillräckligaskäl att inom en begränsad ekonomisk ram stimulera till insatser med lågangelägenhetsgrad. De båda (s)-motionerna 1994 yrkande 4 a och 2133 yrkande 4a innefattar också förslag om upphävande av de beslutade spärreglerna(CU 1979/80:22 s. 50-52), som innebär att stöd inte kan utgå till förebyggandeåtgärder. Även begränsningen i stödet genom de s.k. spärreglerna ärett uttryck för den angelägenhetsgradering som gjorts i det nuvarandestödsystemet -en gradering som utskottet ställt sig bakom. Utskottet har intefunnit skäl CU1981/82:24 28 ändra detta sitt tidigare ställningstagande. Motionernaavstyrks också i . denna del. Ram- ochanslagsfrågorna kommer att behandlas nedan. 4.6 Lån till inventarier i vissa specialbostäder har inventarielånkunnat utgå för inventarier i vissa specialbostäder. Långivningen, som ihuvudsak avsett studentbostäder, har successivt minskat iomfattning. Under budgetåren 1978/79 och 1979/80 beviljades två resp. fyra låntill ett sammanlagt belopp av . Under /81 har intenågot län beviljats. har i sin anslagsframställning-fö,/83 i första hand föreslagit att tillämpningsområdet förlångivningen skall vidgas och om detta förslag inte godtas att långivningenskall avvecklas. Bostadsmiiiistern anför i regeringsprotokollet (s. 78) atthon inte är beredd att förorda att tillämpningsområdet förinventarielängivningen vidgas. Med hänsyn härtill och till den minskadeefterfrågan på medel från anslaget föreslås att låneformen bör avvecklas. Vad i regeringsprotokollet anförts om avveckling av lånentill inventarier i vissa specialbostäder har inte givit utskottet anledningtill erinran eller särskilt uttalande. 4.7 Byggnadsforskning m. m. Under anslaget B 14Byggnadsforskning tar bostadsministern upp vissa frågor om stöd till statligaexperimentbyggnader. Härvid begärs att regeringen skall bemyndigas att medgeatt de olika beslutsramar som bestämmer omfattningen av byggforskningsrådetsbidrag fill olika forskningsprojekt inom ansvarsområdeskall få överskridas med belopp som svarar mot de av experimenten betingadebyggkostnaderna i byggnader med statligt huvudmannaskap. En förutsättning angeshärvid vara att beslutsramarna under de aktuella anslagen (B 15 och B 16) minskasmed motsvarande belopp. Utskottet tillstyrker vad i regeringsprotokollet förordatsom kostnader för experimentbyggande i statliga byggnader. Nödvändigheten av att byggforskningen inom ramen för sittanslag skyndsamt utreder de självnivellerande undergolvsmassornas skadeverkningarframhålls i motion 1555 (s) yrkande 1.1 motionens yrkande 2 begärs dessutom enskyndsam utredning för att klargöra ansvarsfrågan såväl ur hälsosynpunkt som iekonomiskt hänseende. för byggnadsforskning har tillsammans medstatens planverk böljat studera de frågor kring användningen av vissagolvspackel som tas upp i motionen. Avsikten är härvid att ett beslutsunderlagskall föreligga