bet · G501NU2 · 1981-12-31 00:00:00 — Föreningen skall tillhandahållainformation och vara ett centralt organ för insamling och spridning blandmedlemmarna av sådan information i ämnen och på områden, speciellt sådana somhar att göra med den elektriska tillverknings-och entreprenadindustrin ochtillverknings- och entreprenadindustrier förknippade med denna, vilken kanbedömas vara av intresse eller som kan gynna eller vara till fördel förFöreningen eller dess Medlemmar eller en eller flera av dem eller som kanfrämja dess exportintressen (Artides of utgivna och1974 samt med revidering 1977), lEA är indelad i tio s, k, produktsektioner: Sektion B Generatorer som drivs av ångturbiner Sektion E Generatorer som drivs av vattenturbiner Sektion F Synkrona kondensatorer Sektion P Utrustning till valsverk Företag med verksamhet inom någonproduktsektions område kan bli medlem i denna sektion och därmed i lEA genomatt en majoritet av den aktuella sektionens medlemmar röstar för detta. Varje medlem erlägger 5 000 S. Fr. i årsavgift till lEA.Dessutom erläggs en rörlig avgift, som står i relation till medlemmensförsäljning inom den eller de sektioner han är medlem i och samtliga medlemmarstotala försäljning i samtliga sektioner. lEA sägs i rapporten i första hand vara inriktad påutvecklingsländerna. Fyra svenska företag uppges vara medlemmar iorganisationen, nämligen , , och . IEA:s båda grundläggande dokument benämns Tendering andContrac-ting Agreement (TCA) och Export Notification Agreement (Agreement X), vilka innehåller bestämmelser somär gemensamma för samtliga produktsektioner. Till TCA och Agreement X har anslutits speciella s, k. Annexför var och en av IEA:s sektioner. TCA innehåller två delar, av vilkaden första benämns "överenskommelsen" och den andra"schemat". I den första delen av dokumentet sägs att medlem skall (och ordet "skall"används i detta sammanhang och genomgående i detta dokument som en bindandeförpliktelse) NU1981/82:2 H II iakttaga och vara bunden avreglerna i anslutande schema vad gäller alla anbudsförfrågningar, anbud ochkontrakt på vilka sagda äger tillämplighet VI enligt bestämmelserna i förInternational (vilka regler skall anses vara införlivademed denna överenskommelse), avvakta sekreterarens beslut beträffandetolkningen av denna överenskommelse samt regler, tekniska föreskrifter ochvarje annan fråga som kan finnas med i det aktuella Annexet (fjärde utgåvandaterad , dokument I. 1 i kongressrapporten). Enligt schemats Allmänna reglerskall medlemmarna informera sekreteraren om vilka företag de avser attsamarbeta med beträffande ett visst projekt, oavsett om företagen är medlemmari lEA eller inte, så att, om något "arrangemang", dvs.överenskommelse mellan medlemmar innan anbud avgivits, har ingåtts mellanmedlemmar som är intresserade av den aktuella anbudsförfrågan, dessa kaninformeras av sekreteraren om den förväntade konkurrensen. Sekreteraren skallanstränga sig på alla sätt för att informera medlemmarna om förekomsten av"arrangemang" i samband med en förfrågan, men det skall inte destomindre vara varje medlems skyldighet att i samband med de anbudsförfrågningarhan avser att lämna anbud på ta reda på om ett "arrangemang"existerar. Om en köpare går ut med en förnyad anbudsförfrågan efter det att deoffererade priserna har blivit kända, skall medlemmarna på begäran träffas ochdiskutera vilka åtgärder som bör vidtas. I schemats Kommersiella regler anges bestämmelser som påflera sätt begränsar konkurrensen. Det gäller garantitider, underhållsservice,betalningsvillkor, anbudsgarantier, begränsad skadeståndsskyldighet m. m. Agreement X uppgesvara en direkt fortsättning på . Genom dess centralabestämmelse åläggs medlemmen att till IEA:s sekreterare på ett specielltanmälningskort anmäla varje anbudsförfrågan eller avsikt att lämna anbud.Sekreteraren skall därefter informera anmälande medlemmar vilkamedtävlarna är. Medlem skall också rapportera till sekreteraren omhan fått anbud antaget. Sekreteraren skall på basis av på så sätt erhålleninformation ställa samman kvartalsrapporter, som skickas till samtligamedlemmar i sektionen i fråga. De olika produktsektionerna har, som ovan nämnts,specifika regler som bl. a. styr företagens anbudsgivning. nio av tio sektioner har antagit regler för kollektivtfastställande av anbudspriser (sektionerna A, B, E, G, H, K, P, T och W) fem sektioner har regler om kvot- eller fördelningssystem(E, H, K, P och W), sju sektioner har bestämmelser om kompensationsbetalningartill "förlorande" företag. (A, B. E, H, P. T och W). NU1981/82:2 12 sex sektioner har instruktioner försekreteraren hur denne skall förfara för att samla medlemmarna innan dessaavger anbud (E, G, H. K, P och W). tre sektioner har poolarrangemang som syftar till attbestraffa företag som lämnar för låga anbud (E, H och P). Då ett företag som har tagit hem en order ersätter de"förlorande" företagen talar man om kompensationsbetalning. En pool kan användas pä samma sätt, men i allmänhet (s.65)fyller den en bestraffande funktion. Om ett företag har offererat och tagit hemen order till lägre pris än referenspriset (sådant det frannäknas enligt t, ex.Price and i sektionerna A och B) åläggs i allmänhetföretaget att erlägga en avgift som växer med storleken på skillnaden mellanreferenspris och offererat pris, I vissa sektioner finns regler för hur anbudssummor kansänkas då icke-medlemmar kan förväntas delta i en viss anbudstävlan. Enligt kongressrapporten omfattas av reglerna försektion W. vattenturbiner. Sålunda omfattar fjärde utgåvan av TCA ,daterad . och Agreement X. reviderad , bl, a, den svenskamarknaden'. W-sektionen är jämte E-sektionen (generatorer drivna avvattenturbiner) den mest genomorganiserade inom lEA (rapporten s. 80). Undersökning av statens pris- och kartellnämnd Statens pris- och kartellnänind(SPK) har efter hemställan av () genomfört och ijuni 1981 färdigställt en utredning om verksamheten inom (lEA). Utredningen har inriktats på att klarlägga om verksamheteninom lEA kan anses innebära någon form av konkurrensbegränsning med verkan påden svenska marknaden. SPK:s utredning har sålunda inte avsett att belysa omoch i vilken omfattning de svenska företagen inom ramen för lEA deltagit ikonkurrensbegränsande samverkan vid försäljning av elektrisk utrustning tillexportmarknader. 1 SPK:s utredning (s, 2-7) redovisas ett sammandrag av dentidigare nämnda amerikanska kongressrapporten om lEA, Bl, a. uppges där fyrasvenska företag vara medlemmari organisationen. SPK härmed stöd avuppgiftsskyldighetslagen begärt besked från de omnämnda företagen om de är medlemmari lEA eller inte. Om så var fallet skulle företagen besvara vissa frågor somsyftade till att få eventuella verkningar av IEA:s verksamhet på svenskakonkurrensförhållanden klarlagda. Företagen uppgav att de var medlemmar i lEAmen att IEA:s verksamhet inte omfattade och att någrahenimamarknadsskyddsavtal inte heller förekom i någon form. ' Enligt SPK:s utredning (s, 8) har i den Icrnteulgav:in av 1 CA \V. dalerad . undantagits detgeografiska område inom vilket dokumentet äger tillämpning, (Se löljimdeavsnitt,) NU1981/82:2 13 Under ärendets handläggning harföreträdare för besökt de fyra företagen och tagit del av lEA-dokument. DelEA-dokument som SPK har granskat ger vid handen att har undantagitsfrån det område inom vilket gäller, frånsett vissa avtal om s, k,efterorderstatistik, SPK har varit i kontakt med föratt få del av verkets erfarenheter av friimst de utländska lEA-mcdlemmarnasanbudsgivning på den svenska marknaden. a. framhållitatt de flesta anbud inom de aktuella varuområdena är seriösa och tillräckligt specificerademen att det ibland föiekommer "artiglietsanbud" med högt pris ochinnehåll som delvis misstännner med förfrågan. Konkurrensen betecknas för vissaområden såsom god, i vissa fall som "knivskarp", Vattenfallsverkelhar dock konstaterat en viss obenägenhet hos de större europeiska företagen attofferera. SPK:s utredning har överlämnats till NO, som f, n, harärendet under beredning. antog enhälligt ett resolutionsförslag omgodkännande av en kod rörande konkurrensbegränsande åtgärder. Därmed hade ettmer än tioårigt förarbete inom för handel och utveckling ()fullbordats. Den av Generalförsamlingen godkända koden hade utarbetatsslutligt vid en konferens i och med deltagande av87 nationer, däribland , Koden har formen av rekommendationer av vissa principeroch regler för kontroll av konkurrensbegränsande åtgärder med negativ inverkanpå internationell handel, särskilt utvecklingsländernas. 1 koden uppräknasolika typer av konkurrensbegränsningai- som företag bör avstå från atttillämpa, t, ex, prisöverenskommelser vid expoit och import, anbudskarteller,marknadsuppdelning och olika former av missbruk av dominerande ställning.Koden omfattar alla typer av företag inklusive statsägda. Vissa undantag görsdock för relationer mellan företag som är under gemensam kontroll. Koden vänder sig även till stater. Reglerna för dessainnebär bl, a. att stater bör anta och tillämpa lagstiftning motkonkurrensbegränsande åtgärder och att stater vid sin kontroll av sådanaåtgärder bör ge alla företag en lika behandling. Vidare bör staterna tillskapaeller förbättra metoder för att inhämta den information från företagen,inbegripet transnationella företag, som är nödvändig för.en effektiv kontrollav konkurrensbegränsningar, innefattande niirmare uppgiftei- omkonkurrensbegränsande avtal, överenskommelser och andra gemensamma förfaranden.Staterna skall också ordna lämpliga förfaranden på regional och lokal nivå föratt främja NU 1981/82:2 14 utbvte av information om konkurrensbegriinsningar ochtillämpningen av nationell lagstiftning och praxis på detta område samt för attvara varandra till ömsesidig hjälp vad beträffar kontroll avkonkurrensbegränsningar på regional och lokal ni\å, I koden sägs vidare att stater som innehar störresakkunskap om system för kontroll av konkurrensbegränsningar på begäran bördela med sig av sina erfarenheter eller på aimat sätt tillhandahålla teknisktbistånd till andra stater som önskar utveckla eller förbättra sådana system. Staterna bör på begäran eller på eget initiativ, när defår kännedom om behovet, förse andra stater, särskilt utvecklingsländerna, medallmänt tillgänglig information och. i den utsträckning detta överensstämmermed deras lagar och tillämpad allmän praxis, annan information som är nödvändigför att den mottagande berörda staten skall få en effektiv kontroll av konkurrensbegränsningar. Samarbete på internationell nivå bör enligt koden syftatill att eliminera eller effektivt ingripa mot konkurrensbegränsningar,inbegripet sådana som tillämpas av transnationella foretag, genom förstärkt ochförbättrad kontroll av konkurrensbegränsningar som negativt påverkar deninternationella handeln, särskilt utvecklingsländernas, och dessa ländersekonomiska utveckling. Koden saknar sanktioner. Emellertid kommer ett system förinternationell uppföljning rörande tillämpningen av koden att byggas upp inomramen för , Bl. a. skall en mellanstatlig expertgrupp bedriva ett sådantuppföljningsarbete. Vidare skall staterna rapportera till om åtgärder som har vidtagits i enlighet med koden. Generalförsamlingenhar beslutat att sammankalla en under för att göra en total översyn av de antagna principerna och reglerna. Koden har inofficiellt översatts till svenska. Denengelska originaltexten jämte den inofficiella svenska översättningen återges idepartementspromemorian (Ds H 1981:4) principer och reglerför kontroll av konkurrensbegränsningar. Regeringen har uppdragit åtnäringsfrihetsombudsmannen (NO) att följa tillämpningen av koden och tillchefen för inge förslag till årliga rapporter atttillställas generalsekreterare. har regeringen beslutat att koden skallöverlämnas till näringslivet och dess organisationer samt till arbetsmarknadensparter med en rekommendation att företag i sin verksamhet skall iakttaprinciperna och reglerna i koden samt delge NO sina erfarenheter rörande kodenstillämpning. NU1981/82:2 15 Allmänna tull- och handelsavtalet () , som började tillämpas år1947, bygger på vissa fasta huvudlinjer som anger bärande principer för enliberaliserad världshandel. De internationella kartellerna och andra privatakonkurrensbegränsningar regleras inte inom avtalet. Mot slutet av 1950-taletbehandlades dock frågan om mellanstatliga överenskommelser för att förhindraeller motverka skadliga effekter av restriktiva affärsmetoder i internationellhandel. Detta ledde fram till att de avtalsslutande parterna i år 1960antog ett beslut vari konsultationer rekommenderades i sådana fall där ettmedlemsland anser sig skadat av restriktiva affärsmetoder som utövas av företagi annat medletnsland. Denna konsultationsprocedur torde dock ej hautnyttjats. och utveckling() Verksamheten inom , varshuvudorgan är ett råd, avser bl. a. utrednings- och samordningsfrågor som berörekonomisk politik. Också konkurrensbegränsningsfrågor har tagits upp. Sålundapågår inom ett arbete i en expertkommitté som behandlarrestriktiva affärsmetoder. Man har bl. a. låtit sammanställa och utge en Guideto Legislation on Restrictive Business Practices med redogörelse för medlemsländernaslagstiftning och praxis på området. Arbetet har i övrigt bl. a, resulterat irådsrekommendationer angående notifikationer och informationsutbyte samtkonsultations- och samrådsförfarande i frågor om internationellakonkurrensbegränsningar. antog en uppförandekod förmultinationella företag. Koden, som inte är rättsligt bindande, innehållerriktlinjer för dessa företags verksamhet på flera områden, t. ex, information,konkurrens, beskattning, sysselsättning och teknologiöverföring. När det gäller konkurrensfrågor bör enligt kodenföretagen, som de följer gällande konkurrensregler och tillämparpraxis där de arbetar, bl,a, avstå från attdeltaga i eller på annat sättoavsiktligt stärka de konkurrensbegränsande effekterna av internationellaeller inhemska karteller eller konkurrensbegränsande överenskommelser somogynnsamt påverkar eller eliminerar konkurrens och som ej är generellt ellerdirekt accepterade i tillämplig nationell eller internationell lagstiftning. Europeiska gemenskaperna (EG) På konkurrensbegränsningsrättensområde har inom Europeiska ekonomiskagemenskapen (EEC) skapats ett omfattandenormsystem. Systemet är uppbyggt på förbudsprincipen, låt vara i nyanseradform. Grundläggande är artiklarna 85 och 86 i . Dessakompletteras av utfärdade förordningar och en omfattande rättspraxis. Reglernautgör cällande rätt i medlemsstaterna. NU1981/82:2 16 Tillämpningen av normsystemetankommer i första hand på . Kontrollfunktionen fylls avEG-domstolen. som har den rättsskapande rollen. Artikel 85har följande lydelse': , beslut av företagssammanslutningar och samordnade förfaranden, vilka äro ägnade att påverka handeln mellan medlemsstaterna och vilka ha till syfte eller följd att konkurrensen inom den gemensannna marknaden förhindras, inskränkes eller förvan skas, äro oförenliga med den gemensamma marknaden och förbjudna, särskilt de som innebära: a) direkt ellerindirekt fastställande av inköps- eller försäljningspriser eller andraaffärsvillkor. b) begränsningeller kontroll av produktion, avsättning, teknisk utveckling ellerinvesteringar, c) uppdelning avmarknader eller försörjningskällor. d) tilliimpning av olika villkorför likvärdiga prestationer gentemot handelspartner, varigenom dessa tillskyndas nackdel i konkurren sen, e) uppställande såsom villkor föravtal, att avtalspartner godkänner tilläggsprestationer, vilka varken till sin natur eller enligt handelsbruk ha något samband med föremålet för avtalet. Enligt dennaartikel förbjudna överenskommelser eller beslut skola sakna rättsverkan, Bestännnelsernai punkt 1 må dock förklaras icke tillämpliga på: - varje överenskommelse ellerslag av överenskommelse mellan före tag. - varje besluteller slag av beslut av företagssammanslutningar och - varje samordnatförfarande eller slag av samordnade förfaranden vilka bidraga till attförbättra produktionen eller distribution av produktereller till att främjatekniskt eller ekonomiskt framåtskridande, som förbrukarnatillförsäkras en skälig andel av den därigenom uppkommande vinsten, och vilkaicke a) åkigga berördaföretag restriktioner som icke äro oundgängliga för uppnåendet av dessa syften. b) giva dessaföretag möjlighet att för en väsentlig del av ifrågavarande produkter eliminerakonkurrensen. Artikel 86 berör missbruk frånföretags sida av en dominerande ställning på den gemensamma marknaden. Regelsystemets utgångspunkt är sålunda ett vidsträcktförbud mot konkurrensbegränsande avtal, inbegripet samordnade förfaranden. Föratt förbudet skall vara tillämpligt fordras dock att konkurrensbegränsningen ärägnad att påverka handeln mellan medlemsstaterna. En konkurrensbegränsning kan vara ägnad attpåverka handeln mellan medlemsstaterna också då den företas av företag som allaär belägna i samma eller då företag i ett utomstående land. t. ex.Sverige, deltar i samarbetet, EEC:s konkurrensbegränsningsrätt är alltså ' Övcrsättniniien är hämtad från SOU I%.T:I2, NU1981/82:2 17 tillämplig inte bara på svenska dotterbolag i EG-ländernautan också på svenska exportföretag med verksamhet inom EG. Exemplifieringen i artikel 85 p. 1 av förbjudnaförfaranden är inte uttömmande. Förbudsbestännnelsen täcker också vertikalaavtal m. m. Artikel 85 p, 3 ger möjlighet att under angivna förutsättningarfå förbudet förklarat icke tillämpligt på visst förfarande. Tanken ;ir attsådana konkurrensbegränsande avtal och samordnade förfaranden som kan ansesövervägande nyttiga från allmän synpunkt skall vara tillåtna. Bedömningen skerenligt de i fördragstexten angivna rekvisiten. Besluten fattas av kommissionen.Vad som tillåts är främst avtal om rationalisering eller specialisering avtillverkning, forskningssamarbete och liknande samt samverkan mellan små ochmedelstora företag som annars skulle ha svårt att hävda sig i konkurrensen medstorföretagen. Särskilda tillämpningsföreskrifter finns utfärdade i rådetsförordning nr 17/62. Inom Europeiska kol- oehsiålgemenskapeti () gäller särskilda reeler mot konkurrensbegränsningar.Dessa är till stor del tämligen lika EEC-reglerna. slöt avial omfrihandel med EG - ett avtal med den europeiska ekonomiska gemenskapen (EEC)och ett med den europeiska kol- och stålgemenskapen (), de s. k.EG-avtalen. EEC-avtalei har för att frihandel skall kunna fungera utanstörningar och missbruk kompletterats med bl. a. vissa regler som rör kartelleroch marknadsdominerande företag. Artikel 23 i avtalet har följande lydelse: Följande förfaranden äroförenliga med detta avtals störningsfria tillämpning i den mån de är ägnade att påverka handeln mellan och gemenskapen: i. överenskommelser mellan företag, beslut avföretagssammanslutningar och samordnade förfaranden mellan företag, vilka hartill syfte eller följd att konkurrensen i fråga om produktion av och handel medvaror hindras, inskränkes eller förvanskas: missbruk från ett eller flera företags sida av endominerande ställning inom de avtalsslutande parternas hela område eller enväsentlig del därav: Om en avtalsslutande part anser att ett visstförfarande är oförenligt med denna artikel, kan parten vidtaga liimpliga åtgärder på de villkor och enligt det förfarande som anges i artikel 27. Enligt artikel 27 kan en part, somanser att ett förfarande strider mot konkurrensreglerna, ta upp ärendet i detförvaltningsorgan som har upprättats enligt . Avtalet mellan och innehåller till viss dellikartade bestämmelser för konkurrensen som avtalet med . NU 1981/82:2 18 Konkurrensreglerna iEFTA-konvetUionen (artiklarna 13-17)' innefattar bestämmelser om statligastödåtgärder, offentliga företags verksamhet och offentlig upphandling m. m.samt om etableringsrätt inom frihandelsområ-det. Artikel 15 innehåller reglerom konkurrensbegränsningar inom näringslivet eller s. k. restriktivaaffärsmetoder. I artikelns första moment fastslås att vissakonkurrensbegränsande affärsmetoder är oförenliga med konventionen i den månde motverkar de fördelar som förväntas i anledning av undanröjandet ellerfrånvaron av tullar och kvantitativa restriktioner i handeln mellanmedlemsstaterna. De affärsmetoder som avses är dels överenskonnnelser mellanföretag, beslut av företagssammanslutningar och i samförstånd mellan företagtillämpade förfaranden, vilka har till syfte eller resultat att hindra,begränsa eller snedvrida konkurrensen inom frihandels-området (mom. 1 a), delsförfaranden genom vilka ett eller flera företag på ett otillbörligt sättutnyttjar en dominerande ställning inom området eller en väsentlig del av detta(mom. 1 b). Då konkurrensbegränsningar som faller under artikel 15 konstateras,skall medlemsstaterna i princip ingripa med stöd av tillgängliga nationellabestämmelser. I ligger en förpliktelse att tillse attingripanden är lagligen möjliga. Underlåtenhet att ingripa mot enkonven-tionsstridig konkurrensbegränsning utsätter vederbörande stat ellerstater för risk att passiviteten påtalas. Utskottet behandlar i dettabetänkande först två motioner med förslag om åtgärder mot internationellakarteller. Motionärerna utgår frän en amerikansk kongressrapport omInternational (lEA), i rapporten betecknad som eninternationellt verkande kartell inom elområdet, I denna organisation ingårbl, a, fyra svenska företag. I motion 1980/81:392 (vpk) föreslås en parlamentarisktsammansatt utredning om svenska företags medverkan i internationella karteller.Utredningen skulle undersöka konsekvenserna inom och utom landet av sådanmedverkan och föreslå åtgärder för att söka förhindra denna medverkan och föratt i internationell skala söka bryta de internationella kartellernas makt.Bland åtgärder som motionärerna förordar är en skärpning avkonkurrenslagstiftningen så att svenska företag förbjuds att delta iinternationella karteller som gäller anbudsgivning, prissättning ellermarknadsdelning. 1 motion 1980/81:1780 (c) sägs att ett förbud för svenskaföretag att delta i exportkarteller vore väl motiverat från principiellautgångspunkter. Den praktiska effekten av en isolerad svensk åtgärd skulle dockbli ringa. Motionärerna menar därför att i första hand borde arbeta föratt I Lvdclsen finns i SFS 1960:198, NU 1981/82:2 19 förhindra dylika karteller genom överenskommelser mellanberörda stater. De begär att regeringen aktivt skall verka för bindandeinternationella överenskommelser mot anbudskarteller. För att myndigheterna skall få möjlighet att införskaffaerforderliga uppgifter föreslår motionärerna en lagändring så att berördaföretag åläggs att registrera medlemskap i exportkarteller och att lämnaerforderliga uppgifter till statens pris- och kartellnämnd (SPK). Handelsminister har i december1980 besvarat en interpellation (1979/80:49) om svenska företags medverkan iinternationella karteller. Han uttalade därvid att regeringen inte hade föravsikt att föreslå någon särskild lagstiftning mot svenska företags medlemskapi sådana karteller. betonade han vikten av ett kraftfulltinternationellt samarbete för att förhindra skadliga konkurrensbegränsningar. SPK har färdigställt en utredning omInternational . Utredningen har inriktats på attklarlägga om dennas verksamhet kan anses innebära någon form avkonkurrensbegränsning med verkan på den svenska marknaden. Enligt utredningenhar undantagits från det område inom vilket organisationens reglergäller, med undantag för vissa avtal om s. k. efterorderstatistik. Utredningenhar av SPK överlämnats till (), som f. n. harärendet under beredning. Den svenska lagstiftningen om konkurrensbegränsningarutgörs av dels lagen (1953:603) om motverkande i vissa fall avkonkurrensbegränsning inom näringslivet- konkurrensbegränsningslagen, delslagen (1956:245) om uppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhållanden~ uppgiftsskyldighetslagen. Enligt konkurrensbegränsningslagen är den huvudsakligaformen för ingripande mot konkurrensbegränsningar förhandling inför marknadsdomstolen.Dessutom finns straffsanktionerade förbud mot bl. a. anbudskarteller. Lagenssyfte är enligt förarbetena (prop.