bet · G501SoU6 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:6 1 motion 1980/81:429 av Hans Alsénm. (s) hemställs att beslutar att hos regeringen begära fortsattutredning i anledning av undersökningen Oförbrukade läkemedel i hemmen. I motion 1980/81:432 av KarinIsraelsson m. fl. (c) hemställs att hos regeringen begär förslag omprisdeklaration på läkemedelsförpackningar. I motion 1980/81:639 av m. fl. (vpk) hemställs 1. atfriksdagen uttalar sig för a) att samhället övertar all läkemedelsinformation tillläkare och allmänhet, b) att alla läkemedel bör omprövasefter , c) att allkommersiell läkemedelsreklam bör förbjudas, 2. att hos regeringen hemställer om att frågornaom forskning, kontroll, marknadsföring och försäljning av läkemedel blir föremål för en parlamentarisk utredning och att därvid vad som anförts i motionen beaktas. I motion 1980/81:715 av AndersGernandt nr fl. (c; m, fp) hemställs att hos regeringen begär enskyndsam översyn av sätt att tillämpa läkemedelsförordningenpå den fria försäljningen av essentiella näringsämnen som mineraler, spårämnen,vitaminer och aminosyror. I motion 1980/81:928 av () hemställs 1. att hos regeringenanhåller att får i uppdrag att ändra bestämmelserna förregistrering av läkemedel så att det obligatoriska kravet på djurförsökförsvinner, 2. att hos regeringenanhåller att får i uppdrag att undersöka och dokumentera vilkaalternativa metoder som kan användas för testning av läkemedel. 3. att hos regeringenanhåller att får i uppdrag att undersöka möjligheterna attstoppa LD 50-testen och andra LD-fest och ersätta dem med andra metoder. I motion 1980/81:948 av RuneÅngström (fp) och () hemställs 1. attriksdagen hos regeringen hemställer att får uppdraget I 1981/82. SoU 1981/82:6 2 att undersöka möjligheterna till ateranvändning av returläkemedel till apoteken, 2. att propagandan för att återlämna ej förbrukadeläkemedel till apoteken intensifieras hos allmänheten. I motion 1980/81:1235 av GunillaAndré (c) och () hemställs att hos regeringen begäratt ges i uppdrag att vidta åtgärder för att minska"läkemedelssvinnet". I motion 1980/81:1640 av m. fl. (s)hemställs 1. att riksdagenhos regeringen anhåller om en utredning rörande de mellanhavanden avkommersiell natur som finns mellan läkemedelsföretagen och läkarna, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omriktlinjer för läkemedelsinformationen. I motion 1980/81:1889 av KurtHugosson (s) och () hemställs 1. att riksdagenbeslutar att hemställa att regeringen vidtar årgärder och återkommer fillriksdagen med förslag om att lagstiftningen om läkemedlens märkning ändras ienlighet med motionens tankegångar, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omriktlinjer för läkemedelsinformation. Motiveringtill yrkandena finns i motion 1980/81:1888. En del av de frågor som tas upp idetta betänkande har tidigare behandlats av utskottet. Utskottet hänvisar (illföljande be(änkanden, som godkänts av , SoU 1974:35, SoU 1975:10, SoU1975/76:7, SoU 1976/77:10, SoU 1977/78:15, SoU 1978/79:15, SoU 1979/80:11 ochSoU 1980/81:3. Den svenska läkemedelsindustrinsysselsätter ungefär 12 000 personer, varav 8 000 inom landet. Det finns femstörre inhemska tillverkande företag. De svenska läkemedelsföretagen svaratillsammans för ungefär hälften av den totala läkemedelsförsäljningen iSverige. Den andra hälften utgörs av importerade läkemedel som säljs av ettsextiotal företag, varav flertalet är dotterbolag fill utländskaläkemedelsföretag. Utredningar rörande läkemedelsområdet m. m. bedrevsen intensiv utredningsverksamhet på läkemedelsområdet. slutförde ensärskild utredare av priskontroll pä SoU 1981/82:6 3 läkemedel sitt arbete och framlade betänkandet (DsS1978:11) Pillerpriser. 1 betänkandet (Ds S 1978:12) Den statligaläkemedelskontrollen redovisades ett utredningsuppdrag att se överläkemedelskontrollens mål. arbetsuppgifter, finansiering samt organisationenav . I betänkandena (Ds S 1978:13 och 14)Läkemedelsinformationen I Synpunkter och förslag samt 11 Bilagorslutredovisades en utredning om läkemedelsinformationen. Närmare redogörelserför innehållet i betänkandena finns intagna i socialutskottets betänkande1978/79:15. På grundval av läkemedelskontrollutredningens förslagföreslogs i proposition 1978/79:118 vissa åtgärder för att göraläkemedelskontrollen effektivare. I sitt av godkända betänkande SoU1979/80:11 tillstyrkte utskottet förslaget. I läkemedelskontrollutredningensbetänkande behandlades också verksamheten vid socialstyrelsensläkemedelsavdelning. Där föreslogs att en självständig myndighet, statensläkemedelsverk, skulle ha tillsyn över läkemedelsförsörjningens alla led och haansvaret för priskontrollen. I proposition 1979/80:6 (s. 96) omsocialstyrelsens uppgifter och organisation m. m. avvisades detta förslag. Vidsin behandling av propositionen tillstyrkte utskottet (SoU 1979/80:45 s. 35)propositionens förslag. beslöt i enlighet med utskottets tillstyrkan.I samma proposition instämde departementschefen i den avläkemedelskontrollutredningen föreslagna målinriktningen förläkemedelsavdelningens arbete. godkände även detta avsnitt eftertillstyrkan av utskottet. För att ett samarbete för en effektivareläkemedelsinformation skulle åstadkommas mellan de många intressenterna påområdet och för att åtgärder inom försummade informationssektorer lättareskulle initieras föreslog utredningen om läkemedelsinformation att ettläkemedelsinformationsråd inrättades. Mot bakgrund av remisskritikentillsattes en arbetsgrupp för att närmare konkretisera ett samrådsorgansarbetsuppgifter, verksamhetsformer och sammansättning, len promemoria (DsS1979:11) redovisade arbetsgruppen resultaten av sina överväganden och föreslogatt ett samrådsorgan kallat läkemedelsinformationsrådet inrättades. träffades en överenskommelse mellanföreträdare för staten. , ,() och (RUFl) om inrättandet av ett läkemedelsinformationsråd.Närmare uppgifter härom lämnas i ett följande avsnitt. framlade läkemedelsindustridelegationen(), som arbetat , sitt slutbetänkande Svenskläkemedelsindustri (SOU 1980:33). Enligt de direktiv som gällde i utredningensslutskede hade den som utgångspunkt bl. a. dels att goda betingelser skallföreligga för en konkurrenskraftig svensk läkemedelsindustri, dels att bra ochså långt möjligt billiga läkemedel skall stå till förfogande inom landet.Delegationens uppgift hade bl. a. varit att närmare utreda möjligheterna samordning SoU1981/82:6 4 av resurserna inom svensk läkemedelsindustri och ta initiativ i dessa frågor. Delegationen prövade bl. a. i sitt arbete huruvidasamhället i ökad utsträckning borde påverka läkemedelsindustrins forsknings-och utvecklingsverksamhet. bedömde dock att ett direkt samhälleligtinflytande inte var motiverat och anförde bl. a. följande. Även om den svenska industrinsvarar för av läkemedelsförsäljningen i så utgör industrinsFoU-verksamhet endast av den totala läkemedelsindustriella forskningeni världen. Då den svenska sjukvården, i likhet med andra industriländerssjukvårdssystem, utnyttjar och är beroende av i det närmaste samtligaforskningsresultat som produceras inom världens läkemedelsindustrier är detinte troligt att en samhällelig styrning av av dessa FoU-resurser pånågot avgörande sätt skulle förbättra den svenska hälso- och sjukvärden. Dåstaten genom den inrättade industrifonden fått möjlighet att stödjaspeciellt riskfyllda och kapitalkrä-vande utvecklingsprojekt anser detinte heller vara motiverat att inrätta en särskild fond förläkemedelsforskning. anser dock att informations- och kunskapsutbytetmellan framför allt sjukvårdshuvudmännen och industrin bör förbättras ochformaliseras. Det synes särskilt angeläget för dem som är ansvariga försjukvårdens utveckling att få information om läkemedelsindustrins långsiktigaforskningsprojekt med de möjligheter för rationalisering av sjukvården det kaninnebära. Industrin ges därigenom också tillfälle att öppet få redovisa sinaforsknings- och utvecklingsplaner och deras bakomliggande motiv. Dessutomskulle ett sådant informationsutbyte kunna medföra både en bättre förankring avplanerade projekts kliniska delar och en möjlighet till kontinuerligtåterförande av kunskap och erfarenheter från sjukvårdsansvariga tillindustrins forskare. ansåg att läkemedelsbranschensutveckling borde följas och analyseras i ett fortlöpande samråd mellansamhället, företagen och de anställda. Delegationen föreslog därför att ettsärskilt branschråd inrättades. 1 proposition 1980/81:130 (s. 159-162) avvisade regeringendetta förslag. Propositionen behandlades i näringsutskot(e( under våren 1981tillsammans med bl. a. tre motioner som aktualiserade frågan om samhällsinsyn iläkemedelsindustrin. (NU 1980/8l:64,s. 49-50) uttalade då bl.a. följande. Ett uKalande av avinnebörd att läkemedelsindustrin bör förstatligas föreslås i motion 1980/81:640(vpk). I en annan motion, 1980/81:1087 - undertecknad av samma motionärer -föreslås att skall uttala sig för att all läkemedelsindustri ochmedicinsk-teknisk industri ställs under samhällets kontroll, speciellt vadgäller produktutveckling, marknadsföring och forskning. Frågan om samhällsinsyn i läkemedelsindustrins verksamhettas också upp i motion 1980/81:1888. Motionärerna vill att regeringen skalllägga fram förslag för om att ett av samhället övervakatforskningssamarbete mellan de svenska läkemedelsföretagen skall organiseras ochatt det skall SoU1981/82:6 5 byggas upp ett av samhället övervakat internationelltmarknadsföringsorgan. Frågan om förstatligande av läkemedelsindustrin harbehandlats av upprepade gånger . Senast skedde detvåren 1980 då ett motionsyrkande av samma innebörd som det i motion 1980/81:640avslogs efter förslag av näringsutskottet (NU 1979/80:28). Utskottet har sammauppfattning som tidigare och avstyrker alltså motion 1980/81:640 (vpk). När det gäller den i motionerna 1980/81:1087 (vpk) och1980/81:1888 aktualiserade frågan om samhällsinsyn i läkemedelsindustrin villutskottet fästa uppmärksamheten på att regeringen i proposition 1980/81:130 (s.162) har aviserat att avsikten är att regelbundet och vid behov sammankallarepresentanter för i första hand sjukvårdshuvudmännen, läkemedelsföretagen ochde anställda till gemensamma diskussioner och samråd. Vid dessa tillfällenavser industriministern att ta upp branschens problem ochutvecklingsmöjligheter, frågor om industrins planering kring forskning ochutveckling samt olika förslag till industripolitiskt agerande inom läkemedelsindustriområdet. Utskottet vill understryka betydelsen av ett kontinuerligtinformationsutbyte mellan berörda intressenter vad gäller läkemedelsindustrin.Därvid ges möjligheter att ta upp branschens problem och utvecklingsmöjlighetersamt frågor rörande industrins planering av forskning och utveckling, dessinternationella marknadsföring m. m. När det gäller ökat samarbete inomforskning och internationell marknadsföring anser utskottet att det närmast ären uppgift för företagen själva och deras branschorganisationer att i den måndet kan öka branschens effektivitet och konkurrenskraft ta lämpliga initiativ. Vad som här har anförts motiverar emellertid enligtutskottets uppfattning inte något särskilt uttalande frän sida.Därmed avstyrker utskottet motionerna 1980/81:1087 och 198(il/81:I88S. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Läkemedelsinfor/nallonsrådet (LIR) Såsom tidigare nämnts (s. 3)träffades avtal mellan staten. ,, () industrier (RUFl) ominrättandet av ett läkemedelsinformationsräd med följande uppgifter. är ett organ för samråd ochsamverkan mellan företrädare för olika intressen inom läkemedelsområdet. Måletför rådets verksamhet är att öka läkemedelskunskapen i samhället och därigenomskapa förutsättningar för en bättre användning av läkemedel. Rådet skallöverväga och ta ställning i övergripande frågor, såsom formulering av målen förläkemedelsinformationen till allmänheten och olika berörda yrkesgrupper, definiering av ansvarsområden för olika SoU 1981/82:6 6 informationsgivare, utformning av etiska regler förläkemedelsinformationen, utvärdering av effekten av olika informationsmedeloch utformning av rekommendationer för valet av sådana medel. Rådet skall ta initiativ till och i övrigt verka för attangelägna informations-och utbildningsaktiviteter genomförs och attutvecklings-, försöks- och publiceringsverksamhet inom eftersatta områdenkommer till stånd. Rådet skall verka särskilt för vidgad och förbättradläkemedelsinformation till allmänhet och patienter, förbättrad utbildning ilakemedelskunskap inom skolundervisningen,fördjupade kunskaperom läkemedel inomgrundutbildning och fortbildning för olika yrkesgrupper som har befattning medläkemedel, ökning av den problemorienterade och av kommersiella intressenobundna läkemedelsinformationen, ökning och samordning av den lokalaläkemedelsinformationen och ökat kostnadsmedvetande i fråga om läkemedel. startade sin verksamhet den 1juli 1980. Staten utser ordförande och vice ordförande och företräds dessutomav representanter för och . Parterna ingår irådet med en ledamot och en suppleant. har ställt medeltill förfogande för en sekreterare på halvtid och vissa kanslifunktioner sommotsvarar en halvtidstjänst som kontorsbiträde. Informationsverksamhetensfinansiering svarar parterna i överenskommelsen för. Till rådet finns knutet en intressentgrupp som består aven ledamot och en ersättare för 14 myndigheter eller organisationer som harintresse av att följa och påverka vad som händer påläkemedelsinformationsområdet. Dessa är ,, universitets-och högskoleämbetet, . Sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut, Apotekarso-cieteten-Farmacevtiska föreningen.Handikappförbundens centralkommitté. , , farmacevtför-bund. , och slutligen . har möjlighet att om mansä önskar utse ytterligare representanter i intressentgruppeir Utskottet har inhämtat följande uppgifter frånLäkemedelsinformationsrådet. Under det första verksamhetsåret har rådet hållitnio sammanträden. Med intressentgruppen har hållits två sammanträden. Somarbetsform har rådet bl. a. valt att tillsätta arbetsgrupper med skyldighet attfortlöpande rapportera resultaten. Under det år som gått har flera projekt påbörjats. Man hararbetsgrupper som tittar på läkemedelsinformationen till ungdomresp. Enkartläggning har gjorts av vilka typer av material som vänder sig till denbreda allmänheten. Frågan om hur den problemorienterade och av kommersiellaintressen obundna läkemedelsinformationen skall ökas har också väckts. SoU1981/82:6 7 går ut på atthitta lämpliga kanaler för information om läkemedlen och deras användning. 1maj lade den arbetsgrupp som sysslat med projektet fram en delrapport medförslag till innehåll och utformning av ett skolpaket avsett att användas igrundskolans högstadium och då i första hand i årskurs nio. Syftet med paketetår att eleverna skall få en orientering om sin egen roll vid uppkomnasjukdomstillstånd och vilka möjligheter det finns att påverka situationenliksom om läkemedlens roll när det gäller atf förebygga, lindra och bota såvälallvarliga som banala sjukdomar och sjukdomssymtom. Patientens egen roll iläkemedlens handhavande belyses också. Även samhällets kontroll av läkemedlenskvalitet tas upp. anses det viktigt att eleverna inte bibringas uppfattningenatt läkemedel är det enda terapeutiska instrument som sjukvärden har atttillgå. har överenskommelse träffats om produktionoch distribution av skolpaketet med Apoteksbolaget. Överenskommelsen innebäratt paketet skall finnas tillgängligt för skolorna fr. o. nr . Projektet rörande läkemedelsinformation till äldre har somgrund vetskapen om aft de äldre svarar för en stor andel av läkemedelsförbrukningen,som man kan anta att förmågan att hålla reda på läkemedel ochmedicinering blir sämre . tillsattes en arbetsgrupp med uppdrag attkartlägga dagens läkemedelsinformation till äldre och föreslå åtgärder, somsammantaget ökar förutsättningarna för en rationell och korrekt men också klokoch hänsynsfull läkemedelsanvändning. 1 uppdraget ingår således att försökaprecisera vilken hjälp och information äldre patienter behöver för att kunnasvara för sin del i läkemedelsterapin. Problemen är, har det visat sig,sannolikt störst i primärvården och de åtgärder som föreslås skall därför iförsta hand ta sikte på att lösa problemen inom den delen av sjukvården. 1 den kartläggning som arbetsgruppen hunnit medbar det framkommit att faktorer som läkarkontinuitet och tid till förfogandehos doktorn sannolikt inte är oväsentliga faktorer i sammanhanget. Bristandekontinuitet kan leda till ett ökat antal läkemedel, som de äldre skall hållareda på. Vidare är det viktigt att utreda hur informationsgivningen kaneffektiviseras genom precisering av rollfördelningen mellan olika kategoriersjukvårdspersonal som kommer i kontakt med de äldre i olika faser avbehandlingen. En grupp, vars behov av utbildning i läkemedelsfrågoruppmärksammats först . intresserar sig också för denförsöksverksamhet som . Apoteksbolaget ABoch läkemedelsföretagen bedriver beträffande information till allmänheten, t.ex. bipaeksedlar, behandlingsanvisningar och egenvärdshäften. När utvärderingsresultatenföreligger komnimer att ta ställning till omytterligare åtgärder är erforderliga. SoU1981/82:6 8 Härutöver kan tillfogas attLäkemedelsinforniationsrådet mot bakgrund av beslut angåendenaturmedel för injektion (SoU 1980/81:7) utarbetat en broschyr som innehållerbakgrunden till lagstiftningen och aktuella föreskrifter. Broschyren riktar sigtill läkare och övrig sjukvårdspersonal. Apoteksbolaget A B Information till vårdpersonalen Av Apoteksbolagets årsberättelse för framgårföljande. Apoteksbolagets till vårdpersonal riktadeinformationsverksamhet -främst läkarna - har fått betydande omfattning. En tunginsats utgör medverkan i sjukhusens läkemedelskommittéer. Det finns nu mer än100 kommittéer i verksamhet. De allmänna samordningssträvandena mellan slutenoch öppen vård har medfört att arbetet i kommittéerna i stor utsträckningkommit att inriktas även på den öppna vården. 1 mer än hälften av landstingenarbetar nu länsläkemedelskommittéer med representation från både öppen ochsluten vård. För att föra ut läkemedelskommittéernas rekommendationer deltarbolaget i samverkan med och i anordnandetav terapikonferenser för öppenvårdsläkarna. Apoteksbolaget har också undersenare år tillsammans med regelbundetanordnat mer omfattande, temabundna läkemedelssymposier för medicinsk expertisinom olika områden. Apoteksbolaget har också sammanställt en terapihandbokkallad . Den är främst avsedd för primärvårdsläkarna och harhittills utkommit i tre upplagor. Boken behandlar läkemedlen efterindikationsområden. Den går kostnadsfritt ut till läkare, sjukhus ochinstitutioner i en mycket stor upplaga. Av årsberättelsen framgår vidare följande. Vid apotekens drygt 60 miljoner kundkontakter gesnågon form av information till kunden i en tredjedel av fallen. Informationenhar till syfte att åstadkomma en ökad förståelse för och kunskap omläkemedelsanvändningen och därigenom bidra till ett gott behandlingsresultat.Apoteksbolaget har därför utarbetat riktlinjer för apotekensläkemedelsinformation. I dessa tar man upp sådana saker som att man videxpedieringen förvissar sig om aft kunden kan använda läkemedlet på avsettsätt. Man har i detta sammanhang gjort försök med skriftlig information dels i formav s. k. bipaeksedlar, dels i form av behandlingsanvisningar. SoU 1981/82:6 9 har många apotek isamarbete med sjukvårdens företrädare på platsen utarbetat råd om behandling avlindriga sjukdomstillstånd samt riktlinjer för när kunden skall hänvisas tilllämplig vårdnivå inom sjukvården. Denna verksamhet har också resulterat i s. k.egenvårdshäffen utformade för allmänheten. Erfarenheterna av skriftliginformation av angivet slag kommer atf systematiskt utvärderas . Som komplement till övrig skriftlig information utgesunder en försöksperiod en kundtidning. Den utkommer varje kvartal i250 000 exemplar och ger rad inom "egenvårdsområdet" samt informerarom apotekens varor och service. Till stöd för apotekens upplysningsverksamhet på det s. "egenvårdsområdet" har i samarbete med medicinsk expertis framtagitsskriftligt material i form av problemorienterade broschyrer. Dessa ger bakgrundoch förklaring till akuta men oftast kortvariga sjukdomstillstånd och finnstillgängliga på samtliga apotek. För att underlätta för invandrare att förstå läkarensordination och annan skriftlig information på läkemedelsförpackningarna hartvåspråkiga skriftliga anvisningar utarbetats för de vanligasteinvandrarspråken. Apoteken har också medverkat med allmänläkemedelsinformation till särskilda målgrupper bland allmänheten. Ett programför två timmars läkemedelsundervisning i årskurs nio harframställts liksom ett utbildningsmaterial för studiecirkelverksamhet. Ettsärskilt utbildningspakef för hemvårdspersonal har också utarbetats. läkemedelsavdelni/igsinfor/natio/isverksamhet Läkemedelsavdelningen förser främstläkarkåren och övrig vårdpersonal samt farmacevter med producentobundenbasinformation om läkemedel. Vissa informationsinsatser riktas även tillallmänheten. Informationsverksamheten består dels i utgivande av skriftligtmaterial, dels i anordnandet av symposier och workshops. En hel del avverksamheten sker i samarbete med . De skrifter som ges ut ärläkemedelsavdelningens skriftserie, kommittés förläkemedelsinformation skriftserie, läkemedelsbiverkningskommitténs meddelanden,meddelanden om svensk läkemedelsstandard och informationsbroschyrer förallmänheten om grupper av läkemedel. Läkemedelsavdelningens skriftserie utkommer f. n. med åttanummer . 1 skriftserien presenteras produktmonografier övernyregistrerade farmacevtiska specialiteter och information om viktigare nyheternr nr inom läkemedelsområdet såsom terapeutiska rön, indikationsförändringaroch biverkningar. kommittés för läkemedelsinformationskriftserie behandlar översikter av viktiga terapiområden samtprobleminriktade. tvärdisciplinära och aktuella artiklar i temanummer. 2 1981/82. SoU 1981/82:6 10 utkommer f. n. med två nummer men kommeratt utökas till fyra nummer . Den organisationskommitté för som arbetadeinför genomförandet av omorganisationen har framhållit attsocialstyrelsens direkta informationsansvar bör knyta an till styrelsensuppgifter som kontrollorgan inom läkemedelsområdet. förslag bör läkemedelsavdelningen även i fortsättningensvara för informationen om registrerade farmacevtiska specialiteter och om biverkningarnaav läkemedel. När det gäller rollfördelningen för den offentliga läkemedelsinformationenföreslås att svarar för de sakliga avgörandena medanApoteksbolaget svarar för de finansiella och tekniska frågorna. En arbetsgruppunder ledning av generaldirektör har bildats för att planerasamordningen. Överensko/nmelser rörande information harLandstingsförbundet och LlF/RUFl träffat en överenskommelse omproduktinformation, utbildning och vetenskapliga sammankomster. I avtaletstadgas bl. a. att företag skall lämna huvudmannen information om planeradeaktiviteter i så god tid att huvudmannen har möjlighet atf ta ställning tilloch samordna dessa med sina egna insatser. I anslutning härtill har en överenskommelse om formernaför sådan information och utbildning träffats mellan . finns dessutom en överenskommelsemellan och LlF/RUFl i vilken föreskrivs de former för ekonomisktbidrag som kan komma i fråga vid kontakter mellan läkemedelsindustrin ochförbundets medlemmar. Överenskommelsen har senast reviderats . Uppsalaundersökningen om uförbrukadc läkemedel m. m. Den s. k. Uppsalaundersökningenbestår av två förstudier där den ena utgör en enkätundersökning och den andraär en undersökning av läkemedel som återlämnats till vissaapotek. Som slutsats anförs följande beträffande enkätundersökningen.