bet · G501NU44 · 1981-12-31 00:00:00 — 1981/82: 44 överproposition 1981/82: 121 om statens provningsanstalts organisation, m. m.,Jämte motioner dels proposition 1981/82:121 om statensprovningsanstalts organisation, m. m. (industridepartementet) med undantag avavsnitt 2.3, förslag, vilken del behandlas avsocialutskottet (SoU 1981/82: 46), delstvå motioner som har väckts med anledning av propositionen, dels tre motioner från allmänna motionstiden 1982om bibehåUan4e av statens provningsanstalts avdelning i . Generaldirektör , statensprovningsanstalt, vice ordföranden i provningsanstaltens styrelsegeneraldirektör , statens planverk och riksrevisionsdirektör , , har inför utskottet lämnat upplysningar iärendet. Synpunkter i ärendet har vidare inför utskottet framförts av försteavdelningsingenjör , ordförande i vid statens provningsanstalt, och ombudsman ,. Skrivelser har inkommit ftån chefen fprprpvpingsanstaUens enhet i , , och från Stockholmshandelskammare: Ipropositionen föreslås (avsnitt 3, s. 1|) att godkänner de riktlinjerför en avveckling av statens prpvningsanstalts regionala och lokalaorganisation som föredragande statsrådet har förordat. Vidareframläggs förslag till vissc» anklag för /83 under fjortondehuvudtiteln. Under angivna punkter föreslås följande: ; Uppdragsyerksamhet (s. 12 L) attriksdagen till ; Uppdragsverksamhet för budgetåret1982/83 anvisar ett förslagsanslag ay 1QOQ )cr. Bidrag till statens provningsanstalt (s, 13f.)att till Bidrag till statens 1982/83anvisar ett reservationsanslag av . NU 1981/82:44 2 : Utrustning (s. 14-16) att till Statens provningsanstalt:Utrustning för /83 anvisar ett reservationsanslag av 17000000kr. har genomgått en betydandeomorganisation . Huvuddelen av verksamheten har omlokaliseratsfrån till . I detta sammanhang har provningsanstalten, genomflera nya lagar, tillförts nya och ändrade arbetsuppgifter. Ipropositionen lämnas förslag till rekonstmktion av provningsanstaltens ekonomi.Särskilda åtgärder till ett belopp av ca 50 milj. kr. I detta beloppingår bl. a. medel för avskrivning av tidigare förluster samt kostnader för enavveckling av stora delar av provningsanstaltens regionala och lokalaorganisation. Denna avveckling föreslås vara genomförd . Vidareframläggs förslag till anslag till stateris /83. I propositionen anges i huvudsak följande bakgrundtill hemställan om avveckling av provningsanstaltens regionala och lokalaorganisation. I en genomgång av provningsanstaltens verksamhethar () pekat på behovet av en finansiellrekonstruktion. Det ackumulerade underskottetli verksamheten var den 1 juli1981 nära 20 milj. kr., som belastar provningsanstaltens rörligakredit i . I propositionen föreslås en engångsanvisning av19832000 kr. till provningsanstaltens bidragsanslag för att täcka dettaunderskott, som rörelsekrediten i begränsas till 5milj. RRVhar vidare förordat att provningsanstalten tillförs ett eget rörelsekapital. 1enlighet härmed föreslås att en särskild ram av 10 milj. kr. förs upp underprovningsanstaltens utrustningsanslag. Avvecklingav den regionala och lokala organisationen Tillföljd av underskotten i uppdragsverksamheten vid Stockholmsavdelningen och debetongtekniska filialerna i landet, beslöt regeringen bl. a. att lägganed tvä filialer och inskränka provningsanstaltens verksamhet i . /80 redovisade provningsanstalten en förlust inom den regionalaorganisationen av ca 4,7 milj. kr. budgetproposition anfördeföredragande statsrådet bl. a. att underskott av den storlek som haderedovisats för /80 inte var möjliga att godta utanallvarliga effekter på provningsanstaltens verksamhet i NU1981/82:44 3 Om den väntade resultatförbättringen för den regionalaorganisationen inte kunde uppnäs under /81, så att verksamhetenfinansierades med intäkter från uppdragsverksamheten, var det, menadeföredraganden, inte möjligt att undvika en nedläggning. budgetproposition (prop. 1981/82:100 bil. 17 s.176) framhålls att provningsanstalten för /81 redovisar enföriust för den regionala och lokala organisationen av ca 3,5 milj. kr. Dettainnebär att provningsanstaltens tidigare prognos för verksamheten /81 inte har slagit in. Det är därför, sägs det ibudgetpropositionen, inte längre möjligt att undvika ett slutligt beslut omnedläggning av provningsanstaltens regionala och lokala organisation. 1 den nu föreliggande propositionen konstateras att denregionala och lokala verksamheten under de år som den nuvarande organisationenhar fungerat inte har täckt sina särkostnader utan belastat provningsanstaltensgemensamma kostnader med sammanlagt ca 13 milj. kr. under budgetåren1975/76-1980/81. Utöver detta ackumulerade underskott kommer ändradeförutsättningar för den betongtekniska provningen att medföra ökade ekonomiskaproblem för den regionala och lokala organisationen. En bibehållen konkurrenskrafthos denna fömtsätter en omfattande upprustning av bl. a. Stockholmsavdelningensresurser. Med hänsyn bl. a. till den regionala och lokalaorganisationens ekonomiska resultat och till statsmakternas tidigare beslutatt förlägga huvuddelar av provningsanstaltens verksamhet till , bördärför stora delar av provningsanstaltens regionala och lokala organisationavvecklas. har i sin rapport om statensprovningsanstalt vidare anfört att man för att förbättra provningsanstaltensekonomi i första hand bör pröva om en överflyttning till av delar av denregionala och lokala verksamheten är möjlig. I propositionen föreslås mot denna bakgrund attverksamheten vid enheterna i och samt vid filialerna iNorrköping, , , , och läggs ned ienlighet med B-alternativet i provningsanstaltens strukturplan, vilket innebären koncentration av provningsanstalten till /. Avvecklingen beräknaspå kort sikt ge provningsanstalten en ärlig resultatförbättring på ca 6 milj.kr. En gemensam avvecklingstidpunkt, , förordas för aUverksamhet. Avvecklingen innebär att ca 100 tjänster dras in. Till täckande av avvecklingskostnaderna förprovningsanstaltens regionala och lokala organisation begärs i propositionensärskilda medel uppgående till 21,2 milj. kr., som föreslås anvisade överanslaget Bidrag till statens provningsanstalt. ti /82. NU1981/82:44 4 Yrkanden De motioner frän allmännamotionstiden som behandlas här är följande: 1981/82:1046 av m.fl. (fp), vari hemställs att mot bakgrund av vad som anförts imotionen avslår planer som framförts av chefen för industridepartementetangående en nedskärning resp. avveckling av provningsanstaltens filial iStockholm, 1981/82:1465 av m.fl.(m), vari hemställs att uttalar sig för att frågan om eventuellnedläggning av statens provningsanstalts avdelning i skall avgörasförst sedan ett tillfredsställande beslutsunderlag presenterats, 1981/82:1477 av . (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna att statens provningsanstalts Stockholmsfilial ej skall avvecklas utanbibehållas i ungefärligen nuvarande omfattning. De motioner som har väckts medanledning av propositionen är följande: 1981/82:2214 av m.fl. (vpk), vari hemställs 1. att riksdagenavslår proposition 1981/82: 121, 2. att riksdagenuttalar att verksamheten vid statens provningsanstalt bör organiseras medledning av de förslag vilka framlagts av personalen och dess fackligaorganisationer, 1981/82:2226 av m.fl. (m), vari hemställs 1. att riksdagenmed avslag pä propositionen såvitt avser riktlinjer för en avveckling avstatens provningsanstalts regionala och lokala organisation hos regeringenanhåller om nytt förslag i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att riksdagentill Bidrag till statens provningsanstalt för /83 anvisar ettreservationsanslag av , 3. att riksdagentill : Utrustning för /83 anvisar ettreservationsanslag av . I motion 1981/82: 1046 (fp)framhålls att bakgrunden till att provningsanstaltens Stockholmsavdelningbibehölls vid utlokaliseringen till var att avprovningsanstaltens kunder fanns i . har olikaarbetsuppgifter överflyttats från de regionala avdelningarna tillhuvudförvaltningen, vilket i sin tur har lett till att dessas ekonomiskaställning har undergrävts. fortsätter huvudförvaltningen att haekonomiska problem och gå med förlust. NU 1981/82:44 5 huvudförvaltningensadministrativa kostnader har, säger motionärerna, överlastats på de regionalaavdelningarna, vilket undergrävt deras ekonomi ytterligare. Enligtmotionen uppgår kostnaderna för reducering av provningsanstaltensStockholmsavdelning till minst 20 milj. kr. Stockholmsenhetens intäkter ärenligt redovisningen ca 11 milj. kr. Denna intäkt, sägs det vidare, utgör enicke oväsentlig del av provningsanstaltens sammanlagda intäkter från frivilligprovning, vilka uppgår till 30 milj. kr. Motionäremahävdar att en nedläggning av verksamheten i aldrig kan vara enlösning på problemen för provningsanstaltens verksamhet i . I motionenframhålls att det finns konkurterande företag på området som kan ta överkunderna i från provningsanstalten om servicen försämras ytterligare. I motion 1981/82:1465 (m) anförs att vad somredovisats i budgetpropositionen inte är ett tillräckligt underlag för beslutom en nedläggning av den regionala och lokala organisationen. För motionärernaframstår en nedläggning, alternativt en mycket kraftig reducering i ,som en ytterst tvivelaktig rationaliseringsätgärd vid en bedömning av deframtida möjligheterna för provningsanstalten att uppvisa ett samlat, mertillfredsställande ekonomiskt resultat. I motionen åberopas också en skrivelsefrån , vari det betecknas som olyckligt att provningsverksamhetenreduceras i det område som har det i särklass största kundunderlaget. Vidarepåpekas att en sådan åtgärd leder till högre kostnader för företagen. Motion 1981/82:2226 (m) kan sägas vara enkomplettering av motion 1981/82:1465. Dennu framlagda propositionen uppfyller inte kravet på ett tillfredsställande beslutsunderlag,sägs det i den nya motionen. Deunderskott som redovisas för provningsanstaltens verksamhet bör, menarmotionärerna, tiU den del de ej hänför sig till den renodlade myndighetsutövningeni första hand elimineras genom en rationalisering av provningsanstaltensverksamhet i . Den överkapacitet, sägs det vidare, som uppenbarligenföreligger vid huvudanläggningen i torde knappast kunna tas i anspråk vidnedläggning av Stockholmsanläggningen, eftersom endast en mindre del av denhittillsvarande verksamheten vid denna kan antas övergå till . En meranäraliggande åtgärd för att minska överkapaciteten i vore därför attöverföra verksamheten i , med f.n. ett 30-tal befattningshavare, tillBorås. Enligt motion 1981/82:1477 (s) kostadeprovningsanstalten staten ca 67 milj. kr. under /81. Däravskulle det på Stockholmsfilialen bokförda underskottet utgöra 2,6 milj. kr.,medan nära 64 milj. kr. är kostnaden för Boråsanläggningen under nämndabudgetår. NU 1981/82:44 6 Stockholmsfilialen har, menar motionärerna, starkturholkats och eftersatts under uppbyggnadsåren i . Åndå har den bidragitmed en intäkt på 11 milj. kr., vilken nästan uteslutande härrör från frivilligprovning i konkurrens med andra institutioner. Provningsanstaltenhar så långe den funnits brottats med kostnadstäckningsproblem, men om detfinns någon region i landet där provningsanstalten kan hoppas uppnåkostnadstäckning för sin uppdragsverksamhet, fortsätter motionärerna, så ärdet den region där den övervägande delen av uppdragsmarknaden finns, dvs.Stockholmsregionen. De drar därför slutsatsen att det är till men förprovningsanstalten oeh för den statliga provnings- och kontrollverksamheten omriksdagen accepterar någon av de nedskärnings- resp. avvecklingsplaner som harlagts fram. En följd skulle bli försämrad service och höjda kostnader, vilket isin tur skulle försvåra för landets industri att bidra tillvälståndsutvecklingen. Omställningskostnadernahar beräknats till ca 23 milj. kr. Det görs i propositionen gällande att dennakostnad efter hand kommer att uppvägas av resultatförbättringar genom attuppdrag kan föras över från till . Men detta påstående är,hävdar motionärerna, inte underbyggt. I finns många konkurtenter tillprovningsanstalten. Eftersom praktiskt taget all obligatorisk provning redanfinns i är det endast frivUlig provning som återstår och kan komma ifråga för överföring dit. Det är uppenbart, säger motionärerna, att uppdraginom detta område vid en drastisk minskning eller nedläggning avStockholmsfilialen till största delen kommer att övergå tillprovningsanstaltens konkurrenter och endast i ringa omfattning kan beräknaskomma till . Vidarehänvisas även i denna motion till den nämnda skrivelsen från Stockholmshandelskammare. Dåen nedläggning, menar motionärerna, inte skuUe ha en regionalpolitisk bakgmndblir en rimlig tolkning av regeringsförslaget att det är ett uttryck för endogmatisk syn, innebärande att den offentliga sektorn bör avlövas, oberoende avom dess delar ger ett gott ekonomiskt resultat eller ej. Enligt motion 1981/82:2214 (vpk) har rad verksamheter, ägnade att stärka skyddet för medborgarna i deras egenskapav konsumenter eller löntagare, urholkats och alltmer förvandlats tillserviceverksamheter, som mot avgifter kunnat utnyttjas av tunga kommersiellaintressen. Utvecklingen beträffande statens provningsanstalt anges vara ett avexemplen på detta. Motionärernavill betona att verksamheten vid provningsanstalten är av väsentlig betydelseur en rad synvinklar: när det gäller säkerhet, arbetsmiljöförhållanden ochmöjlighet att få en opartisk prövning av skilda tekniska faciliteter. Att detfinns en sådan möjlighet är, säger de, ett viktigt allmänt och medborgerligtintresse, vilket undergrävs om man gör resurserna snävare eller övergår tillavgiftsfinansierad serviceverksamhet. NU 1981/82:44 7 utarbetade statens provningsanstalt enstrukturplan för myndighetens verksamhet' organisation och lokalisering. Istrukturplanen redovisades tre alternativ. De s. k. B|- och B-alternativeninnebar en total avveckling av provningsanstaltens verksamhet utanförBorås/(justeringsverksamheten och ädeimetallkontrollen undantagna) mende skilde sig åt beträffande avvecklingstakten. Bi-alternativet innebar en avvecklingunder medan B2-alternativet innebar avveckling före den 1 juli 1983.Det tredje alternativet det s. k. R-alternativet - innebar att vissverksamhet vid de regionala avdelningarna alltjämt skulle finnas kvar. Då dettaalternativ är en utgångspunkt för utskottets ställningstagande vad gälleromorganisationen av provningsanstalten ges nedan en utförlig redovisning avdetta alternativ. Två ledamöter reserverade sig mot styrelsens beslutoch förordade Bi-alternativet. I propositionen föreslås ett genomförande avB2-alternativet. R-alternativetinnebär enligt stmkturplanen att provningsanstalten -fömtom ädelmetallkontrolloch justerings verksamhet - utanför /kommer att bedriva endast byggnadsteknisk,brandteknisk och byggnadsfysikalisk verksamhet i och samtpolymertek-nisk verksamhet i . Verksamheteni kommer att bedrivas inom ramen för ett laboratorium med åtta tjänsterdirekt knutna till det s. k. Al-laboratoriet i . IStockholm kommer den byggnads- och brandtekniska och den byggnadsfysikaliskaverksamheten att bilda ett laboratorium direkt knutet till Al i Borås.Polymertekniken kommer organisatoriskt att vara direkt knuten tilllaboratoriet B2 i . Av cheferna för respektiveprogram/pro-gramdelsverksamhet utses en att utöva en samordnande funktion. Tilldenna funktion knyts även den administrativa servicegmppen. IStockholm blir totalt 52 personer övertaliga. Av dessa måste 20 omplaceras,medan vid en successiv avveckling 25 personer kan avgå med pension och sju medfull ärlig ersättning. En snabb avveckling innebär att fler personer måsteomplaceras eller avgå med en årlig ersättning som ej uppnår full nivå. I är det en personsom blir övertalig och måste omplaceras. Dessutomuppstår inom filialverksamheten en övertalighet på totalt 19 personer. Av dessaär nio personer anställda med timarvode, varför de kan sägas upp under år 1982.Övriga tio personer måste däremot omplaceras. Totaltinnebär R-alternativet att 72 personer blir övertaliga. finns ettnyanställningsbehov pä 14 personer i /. Avnuvarande intäkter på 14,6 milj. kr. beräknas 4,9 milj. kr. bli kvar iregionen, medan 4,7 milj. kr. flyttas till och 0,6 milj. kr. till Göteborg.Intäkter på 4,4 milj. kr. NU 1981/82:44 8 Resultatförbättringen i den regionala verksamhetenförväntas bli 1,9 milj. kr. och motsvarande siffra för /3,2 milj.kr. Totalt beräknas därmed R-alternativet på kort sikt ge enresultatförbättring på 5,1 milj. kr. Pålängre sikt bör det, enligt strukturplanen, finnas goda möjligheter att uppnåen ännu störte resultatförbättring. Motiven för denna bedömning finns inedanstående diskussion om marknadsbevakning, den lokala marknaden ocheffekter pä Boräsanläggningen. Genomatt de regionala enheterna kan fungera som marknadsbevakare och kontaktorgan iberörd region kan provningsanstaltens Boråsanläggning tillföras enprovningsvolym som annars skulle tillfalla annan provningsinstans. Härigenomerhålls en högre beläggning på Boräsanläggningen, vilket sannolikt inverkarpositivt pä resultatet. EnligtR-alternativet behålls en lokal marknad i och . I fråga ombyggområdet är det enligt strukturplanen möjligt att en ökning kan ske under1980-talet. Byggkonjunkturen befinner sig L n. på en bottennivå. Någonytterligare nedgång är inte trolig, sägs det i strukturplanen, utan snarare bören uppgång ske . Om prövningsanstalten kan behålla delarav nuvarande lokala marknad för rutinmässig provning och , kanske ocksåöka den erhålls ett värdefullt bidrag till gemensamma kostnader och till kostnaderför forskning och utveckling. bör detta innebära enresultatförbättring. Avslutningsvissägs i SP-81 att B-alternativet på kort sikt i förhällande till R-alternativetinnebär en ökad beläggning i Boråsanläggningen, vilket beräknas medföra en positivresultateffekt. Detta kan emellertid innebära ett hinder för uppbyggnaden av enkvalificerad provningsverksamhet som skall ge Boråsanläggningenförbättrade resultateffekter. R-alternativet har i detta avseende en störreflexibilitet, vilket på kan medföra en ytterligareresultatförbättring. enligt R-alternativet är å andra sidan med de förhållandevis småenheterna i och sårbar genom sitt personberoende. Risken finnsatt enheterna inte kan arbeta som marknadsbevakare och ta hand om den lokalamarknaden så som har beskrivits i det föregående. Eventuella positivaresultateffekter kan härigenom försvinna. På grund av att fömtsättningarna från våren 1981har ändrats måste R-alternativet modifieras. I anslutning tiU sin redogörelseinför utskottet har provningsanstaltens generaldirektör givit en översiktligskriftlig redogörelse för de förändrade förutsättningarna och effekterna avdessa. I detta avsnitt sammanfattas vissa delar av denna redogörelse. Inledningsviskonstateras att förutsättningarna för ett R-alternativ är annorlunda nu än förett halvår sedan. Detta beror dels på att oplanerade NU 1981/82:44 9 händelserhar inträffat, såsom alt viss personal är i tjänst, dels på attförhandlingsöverenskommelser och planerade åtgärder som flyttningsförberedelserredan påbörjats. I det följande görs enöversiktlig analys över förändringarnas art. FörStockholm innebär R-alternativet att det skulle vara kvar en byggnadstekniskgrupp om till en böljan tio personer men med en fömtsedd utveckUng tilltolv personer (två nyrekryteringar), ~ en polymerteknisk gruppom fyra personer, -- en gmpp för administrativ service om trepersoner gemensam för de nämnda två grupperna och den justerings- ochädelmetallkontroll verksamhet som under alla omständigheter skall finnas kvari . Inallesskulle Stockholmsavdelningen omfatta 31 personer av vilka två frånbörjan var avsedda att nyrekryteras efter hand medan minst en person måstenyrekryteras . Övriga för placering i R-alternativet aktuellapersoner som har slutat kan ersättas av personer som frän början avsägs bliomplacerade. Denbyggnadstekniska verksamhetens förutsättningar har påverkats förhållandevislitet på kort sikt. Men det förberedelsearbete som måste göras om från ettsämre utgångsläge medför kostnader som kan uppskattas tiU 0,5-1 milj. kr. Marknadsbehovetför betongprovningar bedöms bli något mindre än enligt den beräkning somgjordes . Detta innebär en minskning med en tjänst. Trots dennapersonalminskning får man en resultatförsämring med 1,1 milj. kr. Denbrandtekniska tillverkningskontrollen, som enligt R-alternativet .skulle ingå iden byggnadstekniska verksamheten och omfatta tvä tjänster i (och tvåtjänster i ), har visat sig svårare att hålla samman än vad som bedömdes inovember. Den går visserligen ihop ekonomiskt i , men skulle ge ettbättre resultat, totalt för provningsanstalten och bedrivas mer effektivt omden fördes över till . Denpolymertekniska verksamheten påverkas relativt sett mer. Två nyckelpersoner harslutat vid provningsanstalten och en är tjänstledig. Dessa specialister måsteersättas genom nyanställningar som följs av utbildnings- ochinkörningsperioder på 0,5 till en kostnad av ca 1 milj. kr. Dettamedför att intäktssidan drabbas. Samtidigtmåste ifrågasättas om den marknad som redan har gått förlorad inom dettaområde kan återvinnas. I varje fall torde den inte kunna återvinnas helt.Möjligheter att få en lönsam verksamhet inom det polymertekniska området vidStockholmsenheten föreligger därför enligt redogörelsen knappast längre. Dennaverksamhet i borde därför också avvecklas. Situationenför den polymertekniska verksamheten påverkar dessutom direkt möjligheterna attbegränsa nettokostnaderna för den övriga kemi- NU 1981/82:44 10 verksamheten,vilken skall avvecklas under ytteriigare efter B2-al-ternativetssluttid. Detta berör ytterligare åtta personer som skulle stödjas avpolymergmppen. Förgmppen administrativ service har egentligen inga förändringar iförutsättningarna skett. Om polymergruppen och den brandtekniska tillverkningskontrollenförs bort måste dock denna grupp minskas med en tjänst. Övrigaverksamheter i skall enligt R-alternativet avvecklas successivt.Nettokostnaderna - för denna avvecklingsorganisation har sannolikt intepåverkats nämnvärt av utvecklingen med undantag för kemiverksamheten som redanhar kommenterats. Gemensamtför Stockholmsavdelningen är också att investeringar i utmstning och byggnaderför ca 2 milj. kr. Detta belopp finns inte med i propositionen. IR-alternativet förutsattes investeringen i ombyggnad bli direktavskriven. Förutsättningarnaför laboratoriet i har inte förändrats i avgörande grad. Det beräknadeboftfallet av betongprovningar kan kompenseras inom byggnadsfysikområdet, därlaboratoriet i har breddat sin kompetens. EnligtR-alternativet skulle filialen i inte läggas ned lika snabbt som övrigafilialer utan bibehållas t.o.m. /85. De ändrade bedömningarnarörande betongprovningar inverkar endast marginellt. Förutsättningarna äralltså i stort sett oförändrade. R-alternativetbygger dock för Luleås del på förutsättningen att lokalfrågan kan lösas genomsamlokalisering med högskolan. Kan så ej bli fallet måste filialen läggas nedtidigare. Gemensamtför provningsanstalten har utvecklingen medfört att en del arbete som har lagtspå lednings-, planerings- och budgeteringssidan liksom inte minst påförhandlingssidan (där arbetsinsatserna är särskilt svårbedömbara) måste görasom vid beslut om ett R-alternativ. Detta innebär en viss alternativkostnad förprovningsanstalten, som emellertid är svär att uppskatta. Endirekt merkostnad uppstår dock. R-alternativet förutsatte att en hel delpersonal skulle ha omplacerats års slut. Detta är nu inte längremöjligt med undantag för personalen vid filialerna. I redogörelsen räknar manmed att nämnda tidpunkt förskjuts . Kostnaderna härför motsvarar etthalvt års löner m. m. för ca tio tjänster, eller ca 0,7 milj. kr. Redogörelsenavslutas med en jämförelse mellan B- och R-alternativen. Sammanfattningsvissägs att uvecklingen har medfört att motiven för ettR-alternativ har försvagats och motiven för ett B-alternativ stärkts. Det endasom egentligen talar emot ett snabbt B-alternativ är de personalpolitiskaaspekterna, sägs det i redogörelsen. Dessa skulle emellertid kunna beaktas omstaten går personalorganisatio- NU 1981/82:44 11