bet · G501SkU8 · 1981-12-31 00:00:00 — Den i mofionenaktualiserade frågan har nära samband med de frågor SkU 1981/82:8 45 somprövas av anhörigvårdskommittén. Utskottet anser sig i avvaktan på resultatetav kommitténs arbete inte böra medverka fill skattelättnader av den artmotionären avser och avstyrker således bifall till motionen. Avsamma skäl och med hänvisning till att frågor om det ekonomiska stödet tillbarnfamiljer f. n. utreds av familjepolitiska kommittén avstyrker utskottet detyrkande om avdrag för kostnader för privat barntillsyn som framställs i motion1980/81:671 av (). Idetta sammanhang behandlar utskottet slutligen vissa utredningsyrkanden,avseende bl. a. individuell beskattning, som framställts i olika tillskatteutskottet hänvisade mofioner vid förra . RolfRämgård (c) begär i motion 1980/81:878 en utredning av möjligheterna att ökaden individuella beskattningen av makar utan att öka riskerna förskatteflykt. och (båda c) anser att frågan omindividuell beskattning av B-inkomst och förmögenhet bör utredas i särskildordning och hemställer i motion 1980/81:1158 att hos regeringen begärförslag om övergång till helt individuell beskattning. och (båda fp) begär i motion 1981/82:1527 likaledes utredning angåendemöjligheterna att införa fullständig särbeskattning av förmögenhet och inkomstav förmögenhet, medan förste vice talmannen i mofion1980/81:1557 hemställer om en allsidig utvärdering av den individuellabeskattningen och om förslag i syfte att bättre anpassa skatten till bärkraftoch minska marginaleffekterna. Samma motionär och ytterligare två moderaterbegär i motion 1980/81:1173 en skyndsam översyn av de skatteregler som missgynnaräktenskapet som samlevnadsform respekfive tillkomsten av barn. Utskottethar vid upprepade tillfällen haft anledning att ta ställningtill frågan om en utvidgning av den individuella beskattningen. Därvid harutskottet genomgående intagit den ståndpunkten att även om principiella skältalar för en sådan beskattning också av B-inkomster, en ändring bör anstå iavvaktan på resultatet av familjelagssakkunnigas arbete. Denna utredningkommer enligt vad utskottet erfarit att avge sitt huvudbetänkande. Somtidigare nämnts har en expertgrupp inom budgetdepartementet med representanterför s, c och fp utarbetat ett konkret förslag fill skattereform. Enligt dennaskall marginalskatterna fr. o. m. och under en treårsperiodsänkas kraftigt för huvuddelen av heltidsarbetande skattskyldiga. Förslagetinnebär också att sambeskattningen av makars B-inkomster begränsas till högreinkomster och genom att . i stället för . skall räknas somA-inkomst och utgöra fribelopp. Medhänsyn till att de frågor som tas upp i motionerna har samband också medmarginaleffekterna vid beskattningen kan några av de problem som motionärernaaktualiserat väntas minska i betydelse genom den nya skattereformen. SkU1981/82:8 46 Utskottet anser med det anförda attdet f. n. inte finns anledning att biträda något av de nu aktuellamotionsyrkandena utan avstyrker bifall till desamma. Förslaget att höja grundavdragetfrån 6000 till . har föranlett att departementschefen på motsvarandesätt räknat upp att det skattefria beloppet för pension till den som inte ärbosatt här i riket. Utskottet har inte något att erinra mot propositionen idenna del men kommer att ta upp den författningsmässiga regleringen av dennafråga i samband med den lagändring i 53 § KL som aktualiseras i proposition 10. Att den särskilda skattereduktionen slopas medför enföljdändring i fråga om lagen (1970: 172) om begränsning av skatt i vissa fall.Även denna ändring kommer att tas upp i samband med proposition 10. a. attriksdagen med anledning av proposition 1981/82:30, bi laga 4 budgetdepartementet, och med avslag på motionerna 1981/82:8 yrkande 2 i vad avser sänkning av mervärdeskatten, 1981/82:47 yrkande 3 och 1981/82:58 yrkande 1 beslutar att skattesatsen för mervärdeskatten skall fastställas till 17,fr. o. m. , b. attriksdagen avslår motion 1981/82:56, 2. beträffandegrundavdrag och särskild skattereduktion attriksdagen bifaller propositionen i denna del och avslår motion 1981/82:58yrkande 2 i denna del, 3. beträffandebasenhet och indexregleringen av skatteskalan attriksdagen avslår mofion 1981/82:47 yrkande 7 och motion 1981/82:58 yrkande 3, 4. beträffandeutformningen i övrigt av skatteskalan attriksdagen bifaller propositionen i denna del och avslår motionerna 1981/82:8yrkande 2 i denna del och 1981/82:58 yrkande 2 i denna del, attriksdagen avslår motion 1981/82:58 yrkande 4, 6. beträffande individuellbeskattning m. m. att avslår motionerna a) 1980/81:878, b) 1980/81:1158, c) 1980/81:1173, d) 1980/81:1527, e) 1980/81:1557 yrkande 1, SkU1981/82:8 47 7. beträffande anhörigvård m. m. att avslår motionerna a) 1980/81:505, b) 1980/81:671, attriksdagen bifaller propositionen i denna del och avslår mofionerna1980/81:1559 yrkande 28, 1981/82:47 yrkande 1 och 1981/82:58 yrkande 5, a) att riksdagenmed bifall till motion 1981/82:8 yrkande 4 och motion 1981/82:47 yrkande 2avslår propositionen och motion 1981/82:58 yrkande 6, b) att riksdagenmed anledning av mofion 1981/82:33 ger regeringen fill känna vad utskottetanfört, 10. beträffaitde ändradeprocentsatser för insättning på skogs konto attriksdagen bifaller proposifionen i denna del och avslår motionerna 1981/82:47yrkande 9 och 1981/82:58 yrkande 10, 11. beträffande extraavdrag för vissa skogsuttag att avslår motion 1981/82:9 12. beträffandeskogskontots löptid attriksdagen med anledning av motion 1981/82:34 ger regeringen till känna vadutskottet anfört, attriksdagen avslår motion 1981/82; 47 yrkande 8, 14. beträffande vinstskattm. m. att avslår a) mofion1981/82:47 yrkande 6, b) mofion1981/82:58 yrkande 7, c) motion1981/82:58 yrkande 11, 15. beträffandestatskommunal enhetsskatt attriksdagen avslår motionerna 1980/81:507 och 1980/81:1559 yrkande 4, 16. beträffandeskattepolitikens inriktning attriksdagen avslår motion 1981/82:8 yrkande 3, attriksdagen beträffande de i propositionen framlagda här ovan delsavslår förslaget till lag om ändring i lagen (1980:456) om a) lag omändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt med de ändringaratt 13 och 59 §§ och ikraftträdandebestämmelserna erhållerföljande såsom utskottets förs/ag betecknade lydelse: SkU 1981/82:8 48 Regeringens förslag Utskottets förslag 13 § Skatten utgår med sexton och två Skatten utgår med sjutton och sju tredjedelsprocent av beskattnings- tiondels procent av beskattnings värdet, värdet. 59 § Mervärdeskatt utgår med sexton Mervärdeskatt utgår med sjutton och tvåtredjedels procent av be- och sju tiondels procent av beskatt-skattningsvärdet.För monterings- ningsvärdet. För monteringsfärdigt färdigt hus utgår dockskatten med hus utgår dock skatten av beskattningsvärdet. sextiotvå hundradels procent av Denna lag träder i kraft den /no- Denna lag träder i kraft den 16 vember 1981. . b)lag om ändringi skogskontolagen (1954:142), c) lag om ändringi kommunalskattelagen (1928; 370), d) lagom ändring i lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt, e) lagom ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhets skatt, f) lagom ändring i uppbördslagen (1953:272), g) lagom ändring i taxeringslagen (1956:623), h) lag omändring i lagen (1958: 295) om sjömansskatt, i) lag omändring i lagen (1980: 1047) om skattereduktion för Närvarande: (), ()*.Stig Josefson (c), ()*, (), RuneCaristein (s), förste vice talmannen (), (). (), (), (),(), (), () och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. SkU 1981/82:8 49 1.Mervärdeskatten (mom. 1) i utskottets hemställan avErik , , , , ,och (alla s). delsatt det avsnitt av utskottets yttrande som med början på s. 34 behandlas underrubriken bort ha följande lydelse: Dei propositionen angivna syftena med den föreslagna sänkningen avmervärdeskatten är dels att undvika en utlösning av de gällande löneavtalensprisklausul , dels att motverka en alltför stark nedgång iinhemsk efterfrågan som annars antas bli följden av devalveringen. Denförsvagning av budgeten som momssänkningen medför skall balanseras avsparåtgärder och andra skattehöjningar. För /82 uppgår dessaemellertid endast till , medan de ökade utgifterna ochminskade inkomsterna beräknas till , varför nettoeffekten avpaketet är en försvagning av budgeten med . För budgetåret1982/83 beräknas budgetförsvagningen uppgå till . Denrealinkomstminskning som devalveringen syftar till vältras över dels på degrupper som drabbas av de statliga utgiftsnedskärningarna, i första handpensionärerna, dels på den statliga budgeten som ytterligare försvagas.Effekten blir endast att realinkomstminskningen tillfälligt fördröjs. Ipropositionen görs inte någon beräkning av hur storkonkurrenskrafts-försämringen skulle bli om mervärdeskatten inte sänks. Imotion 46 har denna konkurrenskraftsförsämring beräknats till mindre än en halvprocent, vilket är mindre än hälften av den konkurrenskraftsförbättring somtill följd av den västtyska D-markens appreciering skett efter det att detekonomiska åtgärdspaketet presenterades. Ipropositionen anges en väntad ökning av den inhemska efterfrågan bli en följdav att prisklausulen utlöses. Momssänkningen syftar främst till att förhindraen sådan utveckling. I detta avseende bygger propositionen på ett felaktigtantagande, eftersom prisklausulens konstruktion är sådan att löntagarna endastkompenseras till 2/3 för inflationen. En inflationstakt som är högre än den iprisklausulen stipulerade leder med andra ord till att de reala disponiblainkomsterna minskas, inte ökas. Motbakgrund av detta - felaktiga - resonemang framstår momssänkningen med dessökning av de reala disponibla inkomsterna och stimulans av inhemsk efterfrågansom svårförståelig. Detandra argumentet för momssänkningen är att man vill undvika en alltför kraftigsänkning av efterfrågan och produktionen. Som påvisas i mofion 46 skulleemellertid momssänkningen till stor del leda till en ökning 4 1981/82. SkU 1981/82:8 50 avimporten och därför endast i begränsad omfattning bidra till en ökad inhemskproduktion. Den av regeringen förordadeskattepolitiken, i vilken manipulationen av löneavtalens prisklausul genom bl.a. en momssänkning ingår som en väsentlig del skapar i förening med de övrigaogynnsamma effekterna av regeringens ekonomiska politik utomordentligt dåligaförutsättningar års avtalsrörelse. Mot bakgrund av det anfördafinner utskottet övervägande skäl tala mot en sänkning av mervärdeskatten.Utskottet förordar därför att med bifall till motionerna 1981/82:8,47 och 58 i vad de avser mervärdeskatten avslår den i propositionen föreslagnamervärdeskattesänkningen, att utskottet under I mom. a. bort hemställa att med bifall fill motionerna 1981/82:8yrkande 2 i vad avser sänkning av mervärdeskatten, 1981/82:47 yrkande 3 och1981/82:58 yrkande 1 samt med avslag på proposition 1981/82:301 denna delbeslutar att mervärdeskatten skall behållas på nuvarande nivå. 2.Basenhet och indexregleringen av skatteskalan (mom. 3 i utskottets hemställan) avErik , , , , ,och (alla s). delsatt det avsnitt av utskottets yttrande på s. 38 som börjar med"har" och slutar med "behandlade motionsyrkanden"bort ha följande lydelse: propositionen föreslagna höjningen av det kommunala grundavdraget är enuppföljning av de riksdagsbeslut som fattades och innebär endast enlagteknisk reglering av dessa beslut. Utskottet anser sig därför saknaanledning att nu avstyrka förslaget i denna del. Mot slopandet av den särskildaskattereduktionen har utskottet ingen erinran, eftersom det -nnebär envälbehövlig budgetförstärkning. Utskottet tillstyrker likaså att skattesatsen idet första skiktet sänks från till 0. Mot bakgrund av denöverenskommelse som träffats mellan tre partier, som representeraren betydande majoritet i , är utskottet inte berett medverka tillmarginalskattelättnader redan för . Av samma skäl kan utskottetinte heller biträda förslaget om marginalskatteskärpningar av den art somaktualiserats i partimotionen 1981/ 82:58. Utskottetvill däremot gärna instämma i den kritik som i s-motionen 1981/82:46 riktas motden automatiska indexreglering av statsskatteskalan. 1 likhet med motionärernai denna motion anser utskottet att det kan finnas SkU 1981/82:8 51 skälatt bryta upp den automatiska indexregleringen och i stället genomföra enmåttligare anpassning av skalan. Den metod motionärerna anvisar för attavskaffa den automatiska indexregleringen finner utskottet vara förenad meduppenbara fördelar. mofionen förordade nedsättningen av basenheten motsvarar en uppräkning avskatteskalorna som torde innebära en god anpassning till de relativt blygsammalöneökningarna enligt avtalen för . Meddet anförda tillstyrker utskottet bifall till motion 1981/82:47 yrkande 7. Iövrigt avstyrker utskottet samtliga i detta avsnitt behandlade motionsyrkanden. delsatt utskottet under mom. 3 bort hemställa att bifaller motion 1981/82:47 yrkande 7och avslår motion 1981/82:58 yrkande 3. 3.Utformningen i övrigt av skatteskalan (mom. 4 i utskottets hemställan) avKnut , förste vice talmannen och (alla m). delsatt det avsnitt av utskottets yttrande som i andra stycket på s. 38 börjar med"Mot bakgrund" och slutar med "behandlade motionsyrkanden"bort ha följande lydelse: Utskottetgodtar de i propositionen framförda skälen för en höjning av det kommunalagrundavdraget med . och för slopande av den särskildaskattereduktionen. Utskottet biträder också förslaget att det första skiktet iskatteskalan görs skattefritt. Yrkanden om att marginalskattespärren skallavskaffas och indexregleringen av skatteskalorna slopas har tidigarevid upprepade tillfällen avvisat. Något skäl att nu inta en annan ståndpunkt idessa frågor föreligger inte enligt utskottets mening. Skatteutskottethar tidigare i olika sammanhang starkt understrukit angelägenheten av attmarginalskattesänkningar kommer till stånd. 1motion 1981/82:8 föresläs en sänkning av inkomstskatten , somväsentligen sammanfaller med första steget i det förslag till ny statsskatteskalasom den borgerliga trepartiregeringen utarbetade . Även om denföreslagna sänkningen av momsen tar i anspråk en stor del av det förskattesänkningar tillgängliga utrymmet, anser utskottet att ett första steg motarbetsvänligare skatter bör tas . Utskottet förordar därför att denstatliga inkomstskatteskalan får följande utformning. SkU 1981/82:8 Det inkomstbortfall - ca 350 milj. kr. /82 - som på kort sikt uppkommer för staten kompenseras inuvarande budgetläge genom extra besparingar på statsbudgetens utgiftssida ienlighet med vad som anförs i motionen. Utskottetavstyrker bifall till övriga i detta avsnitt behandlade motionsyrkanden. delsatt utskottet under mom. 4 bort hemställa att med anledning av propositionen ochmotion 1981/82:8 yrkande 2 i denna del samt med avslag på motion 1981/82:58yrkande 2 i denna del beslutar att statsskatteskalan utformas i enlighet medvad reservanterna anfört ovan. 4.Individuell beskattning m. m. (mom. 6 i utskottets hemställan). avKnut , förste vice talmannen och (alla m) delsatt det avsnitt av utskottets yttrande som börjar på s. 45 med "Utskottethar" och slutar på s. 46 med "till desamma" bort ha följandelydelse: 1motion 1980/81:1173 redogörs för ett antal exempel på sambeskattningsreglersom missgynnar äktenskapet och i fråga om samboende, ej gifta par, fillkomstenav gemensamt barn. a. nämns sambeskattningen av förmögenheter. Till makars(motsvarande) sammanlagda förmögenheter läggs också eventuella barns,styvbarns och fosterbarns förmögenheter. Gränsen för skattefrihet har därvidinte satts högre för de sammanlagda förmögenheterna än för ensamstående. Ejheller sker beskattningen efter lägre skattesats. Den s. k.80/85-procentsregeln kan få nära nog kon- SkU 1981/82:8 53 fiskatoriskaeffekter om en person som faller under denna begränsningsregel gifter sig. Vidreavinstbeskattning av äldre aktier medges schablonavdrag med . Makarfår dock endast tillgodogöra sig högst . tillsammans mot det dubblabeloppet om de taxeras var för sig. S. k. B-inkomster hos makar och jämställdasambeskattas vidare genom att de - så snart de överstiger . - frånförsta kronan skatteberäknas på toppen av inkomsten hos den make som har högstinkomst. Denna frigräns har varit oförändrad , då den individuellabeskattningen infördes. Infla-fionen och ränteutvecklingen har lett till attdet realkapital vars avkastning undantas från sambeskattning, kan sägasuppgå till endast en femtedel av det som gällde 1971. IReformerad inkomstbeskattning (Ds B 1981:16) föreslås bl. a. att frigränsenskall ersättas med ett fribelopp och att beloppet skall höjas till 5000 kr.Detta förslag överensstämmer med vad i tidigare väckta motionerföreslagit som ett provisorium. Även om förslaget skulle bifallas av riksdagenkvarstår dock behovet av en mer långsiktig lösning. Utskottetdelar mofionärernas uppfattning att det är angeläget med en skyndsam översyn avde skatteregler som missgynnar äktenskapet som samlevnadsform eller, församboende par, tillkomsten av barn och tillstyrker således bifall tillutredningsyrkandet i motion 1980/81:1173. Imotion 1980/81:1557 framhålls att det nu är sedansambeskattningen av makars förvärvsinkomster upphörde och den individuellabeskattningen infördes. Tyvärr har den individuella beskattningen, som denutformats, i många fall lett till betydande orättvisor i fördelningen avskattebördan samt till andra svårbemästrade problem. Det framstår således klartatt skattesystemet inte tar hänsyn till bärkraft, tvärtom blirskattebelastningen per konsumtionsenhet normalt allt större ju fler barn somfinns i familjen. Skatten på en och samma familjeinkomst blir ofta bortåt 50%eller mer om den endast intjänas av en av makarna mot om den fördelas lika dememellan. Skattereglerna har också medfört ett stort behov av inkomstprövadebostadsbidrag för att i någon mån kompensera den bristande hänsynen tillskatteförmågan. Detta medför inte bara en betydande rundgång utan ocksåallvarliga marginaleffekter, hårdare och långvarigare ju större behovet av eninkomstökning är. Beskattningens utformning har vidare uppammat konstladeinkomstuppdelningar samt t. o. m. "skilsmässor" för att nedbringaskattebelastningen. Detär enligt utskottets mening angeläget att en allsidig utvärdering avinkomstbeskattningen kommer till stånd och att förslag framläggs i syfte attkomma till rätta med dess nackdelar. En lämplig utgångspunkt är de olikatänkbara åtgärder som diskuteras i motionen. Utskottettillstyrker således motionens yrkande om en allsidig utvärdering av denindividuella beskattningen, som den kommit att utformas och SkU 1981/82:8 54 omförslag i syfte att bättre anpassa skatten till bärkraft och minska marginaleffekterna. Genomvad utskottet anfört får övriga i detta avsnitt behandlade motioner ansesbesvarade. delsatt utskottet under mom. 6 bort hemställa a. att med bifall till motion1980/81:1173 hos regeringen begär en skyndsam översyn av de skatteregler som missgynnar äktenskapet som samlevnadsform eller, för samboende par, till komsten av barn, b. att med bifall till motion1980/81:1557 yrkande 1 hos regeringen begär en allsidig utvärdering av den individuella be skattningen, som den kommit att utformas och om förslag i syfte att bättre anpassa skatten till bärkraft och minska marginaleffek terna, c. att motionerna 1980/81:878, 1980/81:1158och 1980/81:1527 måtte anses besvarade med vad utskottet anfört. 5.Folkpensionärer (mom. 8 i utskottets hemställan) avErik , , , , ,och (alla s). delsatt det avsnitt av utskottets yttrande på s. 40 som börjar med "Vadhärefter" och slutar med "denna del", bort ha följande lydelse: Förslagetom beräkning av extra avdrag för makar med gemensam förmögenhet innebär attvardera maken skall anses inneha hälften av förmögenheten. Kopplar man densålunda föreslagna bestämmelsen till de förmånliga värderingsregler som gällerenligt punkt 2 av anvisningarna till 50 § kommunalskattelagen och tillförmögenhetsgränsen om . innebär regeln att makarna kan ha en faktiskförmögenhet som överstiger . utan att det extra avdraget reduceras.Som exempel kan tas två makar som äger en obelånad villafastighet med etttaxeringsvärde på . Marknadsvärdet kan beräknas till ca . Avdetta belopp skall enligt den nämnda anvisningspunkten endast . beaktasvid beräkning av det extra avdraget. Makarna kan alltså därutöver ha drygt100000 kr. i banktillgodohavanden eller aktier utan att avdraget reduceras. tas alltså hänsyn till endast knappt180000 kr. och extra avdrag utgår med samma belopp som för de makar som heltsaknar förmögenhet. Dettaär enligt utskottets mening orimligt och strider mot såväl principen omsambeskattning av förmögenhet som mot att skatt skall utgå efter förmåga.Förslaget innebär också att de svårtillgängliga reglerna om extraavdrag ytterligare kompliceras. SkU1981/82:8 55 Utskottet avstyrker med det anfördapropositionen i denna del. Ställningstagandet innebär bifall till yrkande 1 imotion 1981/82:47. dels att utskottet under mom. 8 bort hemställa att med avslag påpropositionen såvitt avser förmögenhetsgränserna för makar vid beräkning avextra avdrag m.m. bifaller motion 1981/82:47 yrkande 1 och avslår motionerna1980/ 81:1559 yrkande 28 och 1981 /82:58 yrkande 5. Ändrade procentsatser för insättning på skogskonto(mom. 10 i utskottets hemställan) av , , , , , och (alla s). 1 delsatt det avsnitt av utskottets yttrande pa s. 41 som börjar med "Inom i utskottet"och slutar med "via avgiften" bort ha följande lydelse: Inom utskottet råder inga delade meningar omangelägenheten av att få till stånd en ökning av virkesutbudet. Utskottet kanemellertid för sin del av flera skäl inte acceptera den i propositionenföreslagna uppskovsrätten. Utskottet finner det fördelningspolitiskt och frånallmän rättvisesynpunkt utmanande att bevilja skogsägarna ytterligareekonomiska förmåner. De nuvarande reglerna måste anses väl ägnade atttillgodose den inkomstutjämnande effekt som är skogskontots syfte. Dennuvarande uppskovsrätten är också fullt tillräcklig för att motverka deteventuella marginalskatte-tänkande och uppskjutande av avverkningar sombudgetministern åberopar som skäl för förslaget. Till detta kommer att om mantillåter en avsättning på av köpeskillingen för leveransvirke innebärdet en avsättning som är större än bruttovinsten, rånettot, vid en avverkning.Genom en sådan uppskovsrätt skulle en skogsägare få möjlighet att undgåbeskattning av andra inkomster inom samma förvärvskälla, och detta i sin turskulle direkt motverka syftet med skogskontot. På grund av det anförda anser utskottet sig böra avstyrkabifall till propositionen och fillstyrka bifall till motionerna 1980/81:47 och1980/81:58 i denna del. Av vad utskottet anfört framgår att utskottet inte hellerkan biträda ett av i m. fl. (m) i motion 1981/82:9framställt yrkande om en utvidgning av det extra avdraget för insättning påskogskonto till generellt för såväl rotposter som leveransvirke och egnauttag. Utskottet avstyrker följaktligen även detta yrkande. dels att utskottet under mom. 10 bort hemställa att med avslag påpropositionen i denna del bifaller motionerna 1981/82:47 yrkande 9 och1981/82:58 yrkande 10. Kartong: S. 56, rad 14 Står: för insättning fårRättat till: för vissa skogsuttag SkU1981/82:8 56 Extra avdrag för vissa skogsuttag (mom 11 i utskottetshemställan) av , förste vice talmannen och (alla m) dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s. 41 sombörjar med "Av vad" och slutar med "via avgiften" bort haföljande lydelse: I likhet med motionärerna anser utskottet att de åtgärdersom föreslås i propositionen för att öka virkesutbudet ger resultat först pånågra års sikt. Åtgärderna bör därför kompletteras med en höjning av det extra avdragetvid taxering av skogsintäkter till för såväl rotposter, leveransvirke somegna uttag. dels att utskottet under mom. 11 bort hemställa att med bifall tillmotion 1981/82:9 beslutar att extra avdrag för vissa skogsuttag får ske med 10%för såväl rotposter och leveransvirke som egna uttag. 8, Skogsvårdsavgiften (mom. 13 i utskottets hemställan) av , , , , , och (alla s).