bet · G501NU55 · 1981-12-31 00:00:00 — överpropositioner - 1981/82:100 (delvis), 1981/82:165 och 1981/ 82; 195 ochmotioner om konkurrenslagstiftning. I proposition 1981/82; 165 ()har regeringen efter hörande av lagrådet föreslagit att antagaförslag till kohkurtcns-lag. 1proposition 1981/82: 195 () har regeringen dels efterhörande av lagrådet föreslagit att antaga förslag till 1. lag om ändring ilagen (1970; 417) om marknadsdomstol m.m., 2. lag om ändring i lagen(1956:245) om uppgiftsskyldighet rörande pris-och konkurtensförhållanden, 3. lag om ändring iaktiebolagslagen (1975: 1385), 4. lag om ändring i lagen (1951;308) om ekonomiska föreningar, 5. lag om ändring i CECA-lagen(1972:762),. delsföreslagit att till för budgetåret1982/83 under elfte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . I proposition 1981/82; 100 bilaga 14() har regeringen föreslagit delsunder punkt D 1 (s. 52) att till för /83anvisa ett förslagsanslag av , delsunder punkt D 3 (s. 56) att till Statens pris- och /83 anvisa ett förslagsanslag av . Med anledning av propositionerna 1981/82; 165 och1981/82:195 har väckts fem motioner. Vidare behandlar utskottet en motion frånallmänna motionstiden , två motioner från allmänna motionstiden år J 982och ett yrkande i en motion som har väckts med anledning av propostion 1981/82:118 (småföretagspropositionen). Motionerna redovisas i det följande (s. 2). Skrivelserhar i ärendet inkommit från , industriförbundsamt från ST-SPK och /vid statens pris- och kartellnämnd. Propositionerna1981/82:165 och 1981/82:195 Dethuvudsakliga innehållet i proposition 1981/82:165 är följande: Begränsningar av konkurrensen mellan företagen kanha skadliga ekonomiska verkningar i form av prishöjningar och rfiinskadeffektivitet m.m. 1 1981/82. NU 1981/82:55 2 Föratt undanröja sådana verkningar finns f.n. ett särskilt regelsystem, lagen(1953:603) om motverkande i vissa fall av konkuuetisbegränsning inomnäringslivet. Lagen är inriktad på vissa förfaranden som företag vidtar samt påandra konkurrenshinder inom näringslivet. Enligt lagen gäller straffbelagdaförbud mot s. k. bruttoprissättning och mot anbudskarteller. Beträffandeövriga slag av konkurrensbegränsningar gäUer att () genomförhandling med enskilda företag skall söka undanröja skadlig verkan avkonkurrensbegränsning. Endast i ett speciellt fall har domstolen tillgång tilltvångsmedel mot sådana begränsningar, om förhandlingen inte skulle leda tillavsett resultat, Ipropositionen föreslås en ny konkurtenslag. Huvudpunkterna är följande. Destraffbelagda förbuden effektiviseras och straffen skärps. MD får möjlighet attvid vite förbjuda olika former av skadliga kotikurrensbegrän-sande förfaranden,ptt system för kontroll av företagsförvärv (fusionskontroll) införs. Förslagetinnebär att sådana förvärv skall kunna förbjudas när de ger förvärvaren endomiperande ställning på markriaden eller förstärker förvärvarens redandominerande ställning. Förutsättritigen är då bl. a. att tnarknadsdominansenger skadlig verkan. Förhandlitig i MD mot ett sådant förvärv kan leda till attMD förbjuder det. Om regeringen fastställer beslutet blir det gällande motförvärvaren. Dennya konkurrenslagen innebär vidare att det nuvarande systemet görs effektivare,bl. a. genom en möjlighet för MD att meddela interimistiska beslut om förbud.TiU skillnad mpt vad som gäller f, n, kommer lagen att omfatta också fastegendom. De nya reglerna är avseddaatt träda i kraft . Proposition1981182:195 innehåller i huvudsak följande; I propositionen läggs bl. a. fram förslag tillföljdändringar med anledning av förslaget i proposition 1981/82:165 tiU nykot\kurrenslag, a. lagen (1970:417) om marknadsdomstol mm. och lagen (1956:245) omuppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhållanden. Fömtom antiatföreslås möjlighet för att meddela s.k, mellandom ikonkurrensärenden. Vidare vidgas möjligheten att med stöd avuppgiftsskyldighetslagen skaffa in uppgifter rörande on-kurtensbegränsningarmed verkningar på utländska marknader. Deföreslagna lagändringarna avses träda i kraft , dvs.samtidigt som den nya konkurrenslagen, Vidareanmäls vissa resursft-ågor, bl. a. om anslag till näringsfrihetsom-t)udsmannenför /83. Lagförslagen återfinns i propositioti 1981/82:165på s, 3-9 och i proposition 1981/82:195 på s. 2-9. NU1981/82:55 3 De motioner som väckts medanledning av propositionerna 1981/82:165 och 1981/82; 195 är 1981/82:2440 av m.fl.(m), vari hemstäUs att , med godkännande av propositionen i övrigt,avslår förslaget till ny konkurrenslag i den de| lagförslaget innefattarinförandet av särskilda bestämmelser om kontroll av förvärv av företag, 1981/82:2444 av m. fl. (m), vari hemstäUs 1. att riksdagenavslår proposUion 1981/82: 195 i de delar lagförslagen i propositionen utgör enföljd av förslaget i proposition 1981/82; 165 om införandet ay bestämmelser oms. 2. att riksdagentiU för / 83 under elfte huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag av , 1981/82:2461 av m.fl.(vpk), vari hemställs aU antar följande förslag till ändring iproposition 1981/82; 165: Om en konkurrensbegränsning har skadlig verkan inomlandet, kan för att förhindra sådan verkan besluta om åtgärderenligt denna |ag. En sådan åtgärd får riktas mot en näringsidkare somföranleder den skadliga verkan. Med skadlig ygrkan förstås att konkurrgnsbegränsningen påett sätt som är otillbörligt från allmän synpunkt 1. påverkarprisbildningen, 2. hämmareffektiviteten inom näringsUvet gUer 3. försvårar eUerhindrar annans näringsiitöyning. Om en konkurtcnsbegränsning har skadlig verkan inomlandet, kan för att förhindra sådan verkan besluta om åtgärderenligt denna lag. En sådan åtgärd får riktas mot en näringsidkare somföranleder den skadliga verkan. Med skadlig verkan förstås att konkurrensbegränsningen påett sätt som är otillbörligt från allmän synpunkt 2. hämmareffektiviteten inom näringslivet eller 3. försvårar ellerhindrar annans näringsutövning, 4. är tillskada för sysselsättningen eller åsidosätter berörda arbetstagare ellerkommuners intres- tl 1981/82. 13 a § Näringsidkare får inte 1. ingå eller tillämpa avtal eller eljest samverka ellersamråda med Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse annan näringsidkare i samma säljled om bestämmandet avpris eller rabatt, som skall tillämpas vid försäljning av vara inom landet, 2. eljest söka förmå annan näringsidkare i samma säljledatt på visst sätt bestämma pris eller rabatt, som näringsidkaren skalltill-lämpa vid sådan försäljning. Vid tillämpning av första stycket skall med försäljning avvara jämställas tillhandahållande av tjänst eller annan nyttighet. Första stycket gäller ej, om det förfarande som är ifråga 1. avsersamarbete om pris eller rabatt som endast är vägledande, under förutsättning att samarbetet redovisas genom uppgift till myn dighet som avses i lagen (1956:245) om uppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhållanden eller anges öppet på annat sätt, eller 2. harsin grund i att flera nä ringsidkare tillhandahåller vara, tjänst eller annan nyttighet, genom särskild juridisk person eller eljest gemensamt. Marknadsdelningsförbud 13 b § Näringsidkare får inte 1. ingåeller tillämpa avtal eller eljest samverka eller samråda tned annannäringsidkare i samma säljled om delning av tdlverkning eller försäljning avvara Inom landet i kvoter eller på geografisk grund eller ifråga om kunder, 2. eljestsöka förmå annan näringsidkare i samma säljled till sådan delning. Vid tdlämpning av första stycket skall med försäljning avvara jämställas tillhandahållande av tjänst eller annan nyttighet. 1981/82:2468 av m. fl. (s), vari föreslås 1. attriksdagen beslutar att anslaget till för budgetåret1982/83 höjs med . i förhållande till budgetpropositionens förslag, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom den prisreglerande verksamheten, NU 1981/82:55 5 1981/82:2479av m. fl. (s), vari hemstäUs 1. atthandläggningstiden i ärenden om företagsförvärv förkortas i enlig het med vad som anförts i motionen, 2. attriksdagen ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om beredning av ärenden rörande företagsför värv. Denmed anledning av proposition 1981/82:118 väckta motionen är 1981/82:2312 av m.fl. (vpk), vari,såvitt här är i fråga, hemställs (5) att hos regeringen begärutredning och förslag till förändringar i karteUagstiftningen med syfte att vidbojkotter och repressalier ålägga dem som tillämpar sådana åtgärder denhuvudsakliga bevisbördan. Denunder allmänna motionstiden är 1981 väckta motionen är 1980/81:1045 av m.fl. (vpk), varihemställs att hos regeringen hemställer att lagförslag snarastframläggs som möjliggör ingripanden mot företags förvärv med förbud eUeråläggande. Deunder allmänna motionstiden väckta motionerna är 1981/82:828av m. fl. (s), vari hemställs 1. attriksdagen hos regeringen begär ett program för skärpt priskontroll i branscher där konkurrensen är starkt begränsad, 2. attriksdagen beslutar att anslaget till statens pris- och kartellnämnd i förhållande till regeringens förslag bör höjas med . för /83, 1981/82:1058 av m.fl. (vpk), varihemställs att med ändring av proposition 1981/82; 100 bilaga 14 punktD 3 anvisar ett med . i förhållande till regeringens förslag förhöjtbelopp. I den under aUmänna motionstiden väcktamotion 1980/81:1045 (vpk) redovisas kortfattat konkurtensutredningens förslagtUl regler för prövning av företagsförvärv. Motionärerna konstaterar attantalet fusioner ökat kraftigt . Under åren 1946-1971redovisades sammanlagt ca 3500 sammanslagningar av företag, medan under åren1969-1978 ca 5200 fusioner registrerades. Dessa berörde 525000 anstäUda. Utvecklingensedan utredningens betänkande lades fram har enligt motionärerna ytterUgareunderstmkit behovet av en lagstiftning som ger regeringen möjlighet att ingripamed förbud eller åläggande. Motionärerna anser att en lagstiftning av dennainnebörd bör genomföras. Yrkandet i motion 1981/82:2440 (m) om att förslagettill konkurrenslag skall avslås såvitt avser bestämmelserna om fusionskontroUmotiveras i NU 1981/82:55 6 huvudsakpå följande vis. Regler om fusionskontroll är en nyhet i svensk rätt.Konkurrensutredningens förslag om införande av sådan kontroll möttes av starkkritik under remissbehandlingen både från näringslivshåll och från de statligaremissorgan som närmast har att följa näringslivets utveckling, nämligenkommerskollegium och statens industriverk. En väl fungerande marknadsekonomifömtsätter att fri konkurrens råder. Näringsfrihet, etableringsfrihet och friinternationell handel inom vam- och tjänsteområdena innebär att tendensen tillkonkurtensbegränsningar motverkas. Olika regleringar inom enkonkurtcnslagstiftning kan i sig själva komma att motverka konkurrens genom attföretagandet ytterligare försvåras. Byråkratiska regler om förbud motföretagsförvärv kan höra till denna kategori. Det är över huvud taget tveksamtom det finns behov av regler om fusionskontroll. Den nuvarande lagstiftningenmot konkurtcnsbegränsning har i stort sett fungerat väl. Även om fusioner intekunnat förbjudas med stöd av konkurrensbegränsningslagen har det funnits möjligheterför regeringen att ingripa och i praktiken möjliggöra sådana, då med stöd avandra bestämmelser. - Förslaget om fusionskontroll bygger pä tanken att enförhandsbedömning av fusionens skadlighet skall kunna göras. Det är emellertidmycket svårt att dra några slutsatser härom i förväg. - Förekomsten av en fusionskontroUskulle kunna inverka menligt på de fortgående rationaliseringsåtgärderna inäringslivet. Sådana åtgärder är nödvändiga för att vi skall kunna bibehållavår internationella konkurrenskraft. För att kunna hävda sig på deninternationella marknaden måste svenska företag ofta vara av en storlek som gördem dominerande på den lilla svenska marknaden. Härtill kommer denrättsosäkerhet som följer av fusionskontroll, bl. a. genom att de anställdadrabbas av osäkerhet rörande ägandeförhållandena på deras arbetsplats. a. hänvisat till dessa problem i sitt yttrande. Lagrådet har särskilttryckt på de problem som kan uppkomma för bl. a. tredje man som köpare av ettföretag när han inte vet om han fullt kan disponera över den egendom som ingåri köpet. Det måste vara en angelägen strävan att det inte införs en nylagstiftning som inte är påkallad av starka allmänna eller enskilda intressen.Sådana intressen har inte visats föreligga, anser motionärerna. del av motion 1981/82:2461 (vpk) som avser fusionskontroll erinrarmotionärerna om att konkurrensutredningen föreslog att man med stöd avkonkurtenslagen skulle kunna ingripa mot företagsförvärv då sysselsättningeneller berörda arbetstagares och kommuners intressen var satta åt sidan. Motionärernaanser att en bestämmelse av denna innebörd bör införas i konkurrenslagen. Vissaförslag rörande handläggningen av ärenden om fusionskontroll läggs fram imotion 1981182:2479 (s). Motionärerna anser att de tidsfrister förhandläggningen av sådana ärenden som anges i lagförslaget är oacceptabeltlånga, vare sig man ser det från de inblandade företagens eller de anställdassynpunkt. I motionen föreslås att maximitiden för förvärvsåren- NU1981/82:55 7 denas handläggning förkortas, för deltill och för regeringens del till en månad. Vidare ansermotionärerna att, vid sidan av konkurrensbegränsningsaspekterna, andraövergripande synpunkter på frågan om skadligheten av ett visst företagsförvärvbör komma in så tidigt som möjUgt i beslutsunderlaget. föreslåsdärför ge regeringen till känna att i förekommandefall bör inhämta yttrande från myndigheter som kan lämna upplysningar avnäringspolitiskt intresse, exempelvis statens industriverk. I motion 1981182:2461 (vpk)föreslås bl. a. att konkurtensutredningens förslag om priskartellförbud ochmarknadsdelningsförbud inarbetas i lagtexten. Ett priskartellförbud anges varanödvändigt såsom medel att komma åt otillbörlig prissättning.Marknadsdelningsförbud bör införas som ett instrument att motverkakonkurrensbegränsningar vid sidan av rena mono-poliseringssträvanden. Bevisbördan i ärenden om konkurrensbegränsning De i motion 1981/82:2312 (vpk)föreslagna ändringarna i "karteUagstiftningen" motiverarmotionärerna med att åtgärder för ett förstärkt skydd mot repressalier frånstorföretag måste vara en viktig del av småföretags-politiken. Stora företaganges genom hot, trakasserier, leveransvägran, processer m.m. kunna befästa sinövermakt gentemot de småföretag som de upplever som irriterande.KarteUagstiftningen bör utvidgas så, att dylika stridsåtgärder kankontrolleras och beivras, anser motionärerna. Utvidgningen föresläs ske på detviset, att den som vidtar den konkurrensbegränsande åtgärden åläggs denhuvudsakliga bevisbördan. NO:s resurser för fusionskontroll I motion 1981/82:2444 (m) påpekasatt proposition 1981/82:195 innehåller vissa förslag som bygger påförutsättningen att fusionskontroll införs. Dit hör bl. a. förslagen om enökning av antalet ledamöter i och om en förstärkning avnäringsfrihetsombudsmannens kansliresurser. Som en följd av moderatasamlingspartiets ställningstagande till fusionskontroll anser motionärerna attnämnda förslag inte bör genomföras. För näringsfrihetsombudsmannensvidkommande föreslås ett i princip oförändrat anslag. I motion 1981/82:828 (s) anförs altprisövervakning och priskontroll är av stort värde som medel ikampen mot inflationen. Statens pris- och kartellnämnd (SPK) har avstatsmakterna ålagts en prisövervakning inom vam- och tjänsteområden, somomfattar av den totala privata konsumtionen. Vidare har SPK under desenaste åren verkställt en NU 1981/82:55 8 delutredningar om konkurtensbegränsande åtgärder inom näringslivet och handeln.Det är enligt motionärerna viktigt att dessa utredningar nu sammanställs ochatt ett program skisseras för verksamheten med prisövervakning ochpriskontroll i sådana branscher där konkurrensen är mycket begränsad. Underflera år har SPK planerat och förberett en ökad priskontroll på boendeområdet.Det gäUer prisövervakning av byggmaterialindustrin och distribution avbyggnadsmateriel samt av byggnadsverksamhet och en sådan entreprenörverksamhetsom hör till byggandet. Med hänsyn till att boendekostnaderna fortfarandestiger snabbare än övriga levnadsomkostnader bör SPK enligt motionärerna nu fåresurser att genomföra den planerade prisövervakningen. Kostnaden härför kanberäknas till 1,4 milj. kr. Mot bakgmnd av de neddragningar av anslagen som SPKfått vidkännas bör någon tvåprocentig minskning av anslaget /83 inte göras, om SPK skall kunna fullgöra sina åligganden,hävdar motionärerna. SPK:ssituation behandlas även i motion 1981/82:2476 (s). Motionärerna påpekar attregeringen i proposition 1981/82:195 redovisat vissa beräkningar angåendenäringsfrihetsombudsmannens medelsbehov m. m. Regeringen önskar finansiera de10 nya tjänsterna hos med en motsvarandeneddragning av SPK;s resurser för extra personal för prisreglerande åtgärder.Härutöver vill regeringen använda 0,5 milj. kr. av verkets medel för enuppdatering av verkets marknadsregister. Enligt regeringens förslag skulle,räknat på helår, ca 2,2 milj. kr. därigenom undandras SPK;s prisreglerande ochprisövervakande verksamhet. Detta motsvarar enligt motionärerna kostnaden för1015 tjänster. Motionärerna kan inte godta att regeringen på detta sätt slårsönder möjligheterna till direkta insatser på prisområdet. De kräver attverkets medelstillgång för den prisreglerande verksamheten inte skallinskränkas ytterligare. I konsekvens härmed föreslår de att anslaget tillnäringsfrihetsombudsmannen skall höjas med . jämfört med förslageti budgetpropositionen, och de menar att detta inte bör gå ut över SPK:sanslag. De anser vidare att bör uttala att inte heller dearbetsuppgifter som SPK åläggs beträffande marknadsregistret skall föranledanågon minskning av resurstilldelningen för prisregleringsverksamheten. Ävenvänsterpartiet kommunisterna anser, enligt vad som anförs i motion1981/82:1058, att någon tvåprocentig neddragning av SPK;s anslag inte bör kommatill stånd. De hänvisar till att SPK anfört att en sådan minskning skullemotsvara en vakanshållning av ytterligare fem tjänster. Detta skulle gå ut överprisövervakningen. Motionärerna anser alt det är viktigt att SPK har möjlighetatt fullgöra sina uppgifter när det gäller prispolitiken. De menar att detslopade prisstoppet i stället borde resultera i en ökad anmälningsplikt och enökad prisövervakning i syfte att skydda konsumenternas ekonomi. NU 1981/82:55 9 Under framför allt harnäringslivet både i och utomlands utvecklats mot större företagsenheter.Drivkraften har i regel varit krav på högre effektivitet och i många fall ocksåen hårdare konkurrens från utlandet. Utvecklingen mot större koncentration harmöjliggjort en betydande produktionsökning, som utrymmet förkonkurtens har minskat. Konkurrenspolitikens uppgift är främst att motverkaatt från allmän synpunkt negativa följder uppkommer som en följd avkonkurrensbegränsande åtgärder inom näringslivet. Sådana konkurrensbegränsningarkan innebära att företagen på en marknad samarbetar i stället för attkonkurtera eller att ett eller flera företag hindrar andra från att konkurterapå lika villkor. Konkurtcnsbegränsningen kan ta sig former som prissamverkan,marknadsdelning och prisdiskriminering. Närbegränsningar har negativa ekonomiska följder för konsumenterna har samhälletett intresse av att gripa in för att få bort konkurrenshindren och därmedfrämja den önskvärda konkurtensen. Ett regelsystem som reglerar sådanaingripanden finns i lagen (1953:603) om motverkande i vissa fall avkonkurrensbegränsning inom näringslivet. Imotioner till bl. riksdag fördes fram önskemål om en översyn avkonkurrenslagstiftningen i moderniserande och skärpande riktning. Fömtom annatgällde önskemålen möjligheter till offentlig insyn och kontroU beträffandesammanslagningar av företag. anförde (NU 1974; 10) bl. a. attdet, sedan senast hade behandlat frågan, hade kommit fram materialsom kunde anses tala för att konkurrenslagstiftningen gjordes effektivare.Riksdagen ansåg att konkurtenslag-stiftningen borde utredas. Denmed anledning härav tillsatta konkurtcnsutredningen överlämnade i januari 1978betänkandet (SOU 1978:9) Ny konkurrensbegränsningslag. Betänkandetremissbehandlades och har, tiUsammans med bl. a. de synpunkter som framförtsvid remissbehandlingen, legat till gmnd för förevarande propositioner. Lagen (1953:603) om motverkande i vissa fall avkonkurtcnsbegränsning inom näringslivet, konkurrensbegränsningslagen (KBL),bygger på grundtanken att fri konkurrens och fri näringsutövning harövervägande positiva verkningar genom att bidra till effektivitet ochutveckUngsförmåga inom näringslivet. Vad lagen kan användas mot är företagensegna åtgärder om dessa begränsar konkurrensen och är av skadligverkan. För att skadlig verkan skall föreUgga krävs (1) att enkonkurtcnsbegränsning föreligger, (2) att denna påverkar prisbildningen ihöjande riktning, hämmar verkningsförmågan inom näringslivet eller försvårareller hindrar annans NU 1981/82:55 10 näringsutövning,och (3) att denna verkan är otillbörlig från allmän synpunkt. KBLbygger på två principer för samhällsingripanden mot konkurrensbegränsningar,förbudsprincipen och missbruksprincipen. Förbudsprincipeninnebär att sådana förfaranden, som anses i allmänhet ha skadlig verkan,preciseras och förbjuds generellt i en författning, oftast vid straffansvar(kriminalisering). Detta innebär alltså att förfarandet alltid är otillåtet förenvar i den kategori som förbudet riktar sig till. KBLhar två straffsanktionerade förbud, bruttoprisförbudet och anbudskartellförbudet.Bmttoprisförbudet tar sikte på den situationen att en leverantör söker bestämmavilket pris hans återförsäljare skall ta ut vid . Syftet medförbudet är att undanröja detta hinder för en från allmän synpunkteftersträvansvärd priskonkurrens. Anbudskartellförbudet har tillkommit för atthindra organiserad samverkan mellan anbudsgivare vid anbudstävlingar. Sådansamverkan har ansetts särskilt skadlig mot bakgrund av anbudsförfarandets syfteatt driva fram en hård, prispres-sad konkurrens. Missbruksprincipeninnebär att en kriminalisering inte har skett men att lagstiftaren har gettsamhällsorgan en befogenhet att gripa in mot ett enskilt företag när detkonstateras att detta framkallar skadUg verkan av en konkurrensbegränsning.Syftet med ingripandet, som riktas enbart mot det berörda företaget, är att förframtiden undanröja sådan verkan. 1sak innebär lagen på denna punkt att på talan avnäringsfrihetsombudsmannen vid en rättegång prövar om en konkurrens-.begränsning föreligger och om denna medför skadlig verkan. Konstaterardomstolen att sä är fallet skall den genom förhandling med företagen försökaundanröja denna verkan. Detta är alltså ett försök att få företaget att vidtafrivillig rättelse. Omdomstolen misslyckas och skadlig verkan kvarstår efter förhandling har denendast i en situation tillgång till tvångsmedel. 1 fall av prisdiskrimineringeller säljvägran får domstolen sålunda vid vite förelägga en företagare attsälja varor till annat företag på villkor som motsvarar vad han erbjuder andra.I andra fall har domstolen ingen annan möjlighet att få en ändring till ståndän att göra anmälan till regeringen. Förslaget i proposition 1981/82:165 bygger iviktiga delar på grundläggande element i nuvarande konkurrenslagstiftningen.Det centrala begreppet skadlig verkan bibehålls sålunda som förutsättning föringripande mot konkurtensbegränsningar. Möjligheterna till ingripande vidgasdock påtagligt. Vidare införs som en principiell nyhet regler omfusionskontroll. Regeringsförslaget syftar därutöver allmänt till eneffektivisering av det nuvarande systemet. Huvudpunkterna är följande. I linje medkonkurrensutredningens förslag utvidgas de nuvarande NU 1981/82:55 11 straffbelagdaförbuden mot bmttoprissättning och anbudskarteller. Vidare skärps straffen.Konkurtcnsutredningen hade föreslagit nya straffbelagda förbud, nämligen motpriskarteller och marknadsdelningskarteller. Sådana förbud införs inte. a. att utredningsförslaget inte tillfredsställande avgränsar dekriminaliserade områdena.