bet · G501NU13 · 1981-12-31 00:00:00 — Resultatet efter avskrivningar ochfinansiella poster blev för en förlust av 584 milj. kr. Den svagastålmarknaden har bestått även . Motsvarande resultat beräknas förår 1981 bli en förlust av 925 milj. kr. För att skall klara sinabetalningar anser företaget att ett kapitaltillskott frånägarna är nödvändigt. Överläggningar inleddes mellan ägarna-Statsföretag, och - om en finansiellförstärkning av . konstaterade att det erforderligabeloppet var av sådan storlek att Statsföretag inte ensamt kunde svara för sin50-procentiga andel av tillskottet. Därför gick staten insom part i överläggningarna. anmälde att bolaget inte hadeekonomiska resurser att svara för sin del av det nödvändiga kapitaltillskottettill . Överläggningar fortsatte mellan staten. Efter förhandlingar träffades avtal delsmellan staten och , dels mellan staten. Kapitaltillskott till , m. m. I propositionen föreslås attriksdagen skall godkänna de i föregående avsnitt nämnda avtalen i vad avserekonomiska förpliktelser för staten. Innebörden av avtalen är i korthetföljande. Enligt avtalet mellan staten och skallstaten förvärva aktier i för . Efter dennatransaktion ägs till av Statsföretag och till vardera av Grängesoch staten. Avtalet stipulerar att staten i och med avtalets undertecknandeövertar samtliga de rättigheter och skyldigheter som har i sinegenskap av aktieägare i och som grundar sig på det dagtecknadekonsortialavtalet. Enligt avtalet mellan staten. Statsföretag och Grängesskall aktiekapitalet i genom nyemission utvidgas med 500 milj. kr. till 2500 milj. kr. Aktierna tecknas till en sådan överkurs att reservfonden kan ökamed 1 000 milj. kr. Den totala ökningen av det egna kapitalet är alltså 1 500milj. NU1981/82:13 12 betalar sin del, som uppgår till 375 milj. kr.,kontant. Statsföretag betalar 575 milj. kr. kontant och 175 milj. kr. genomkvittning av en fordran på som staten har i form av strukturlån och somstaten kommer att överlåta till Statsföretag. Staten betalar sina nytecknadeaktier genom kvittning av en del av sin fordran på i form av strukturlån. Vidare förbinder sig staten och att lämna lån påmarknadsmässiga villkor till med vardera 150 milj. kr. De tre aktieägarna staten. Statsföretag och Grängesförbinder sig också att kvarstå som aktieägare t. o. m. den 2 januari 1991.Denna dag äger rätt att få sina aktier inlösta av staten för ett beloppav 875 milj. kr. Utnyttjar denna rätt är staten också skyldig att, helteller delvis, överta lånefordran på . Denna skyldighet för statenatt lösa in aktier resp. överta fordran på föreliggerendast under förutsättning att inte har försatts i konkurseller beslutat om sin upplösning. I konsortialavtalet görs den ändringen att antaletordinarie ledamöter i minskas till åtta. nominerar tillsammans fem ledamöter och två suppleanter, medanGränges nominerar tre ledamöter och en suppleant. Staten och Statsföretag skallutse en av styrelsens ledamöter till ordförande, medan på samma sättutser vice ordförande. Avtalet förutsätter för sin giltighet bl. a. attvattenfallsverkets köp av kraftrörelse enligt avtal mellan statensvattenfallsverk och fullföljs. Detta sistnämnda avtalbehandlar utskottet i det följande (s. 13 f.). I den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:103kritiseras regeringens sätt att sköta frågorna rörande . a. ärmotionärerna kritiska mot den möjlighet som genom det ena avtalet hartillerkänts att under vissa förutsättningar få sina aktier inlösta avstaten. De betecknar denna överenskommelse som ett oacceptabeltförhandlingsresultat där regeringen inte kan sägas ha väl förvaltatskattebetalarnas pengar. Den förändrade styrelsesammansättningen i medförvidare att blir överrepresenterat i styrelsen, anför motionärerna. Demenar att det, eftersom affären inte på sakliga grunder kan försvaras införskattebetalarna, vore naturligt för att avslå regeringsförslaget. Medhänsyn till att utan dröjsmål måste rekonstrueras finansiellt och att ettstort kapitaltillskott måste tillföras för att akuta svårigheterskall undvikas har motionärerna emellertid inget sådant yrkande. Motionenmynnar i denna del i stället ut i ett förslag om att av regeringenskall begära en redovisning av finansiella situation ochen bedömning av den ekonomiska utvecklingen . Vidare börenligt motionen företagets beslutade och planerade strukturella förändringaroch dessas sysselsättningsmässiga konsekvenser redovisas för . NU1981/82:13 13 Också kommunisternaär i sin partimotion 1981/82:99 kritiskt mot innebörden av de här aktuellaavtalen. Avtalet mellan staten och måste omförhandlas, sägermotionärerna. kan inte tillåtas att dra sig ur utan attgöra rätt för sig. Enligt motionärerna kan inte heller avtalet mellan staten,Statsföretag och godkännas, insats ses som alltför låg.Eftersom är i behov av att snabbt erhålla pengar föreslås anvisa1 800 milj. kr. till i lån som regleras när de förordade omförhandlingarnaär slutförda. Det är enligt utskottets mening uppenbart att nu är ibehov av ett kapitaltillskott för att kunna klara sina åtaganden och för att påsikt kunna uppnå lönsamhet enligt uppställda mål. Detta konstateras också isamtliga de motioner som behandlar denna fråga. Efter omfattande förhandlingarmellan de nuvarande ägarna och staten har en uppgörelse nåtts om hur företagetskall kunna erhålla det erforderiiga kapitaltillskottet. Utskottet tillstyrkerförslaget i propositionen om att skall godkänna de här aktuellaavtalen i vad avser ekonomiska förpliktelser för staten. Av detta framgår attutskottet avstyrker motion 1981/82:99 (vpk) i ifrågavarande delar. I konsekvens med utskottets ställningstagande i dennafråga tillstyrker utskottet också förslagen i propositionen om att påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 skall anvisa dels575 milj. kr. till för aktieteckning i , dels 150 milj. kr.för lån till och förslaget om att skall bemyndiga regeringen attförfoga över fordran på 550 milj. kr. av lån till ett nytt handelsstålbolag förinvesteringsändamål som staten har lämnat . Kraven i den socialdemokratiska partimotionen på attregeringen för skall redovisa finansiella situation, planeradestrukturella förändringar m. m. ställer sig utskottet inte bakom. Ipropositionen (s. 27 f.) ges en redovisning av Handlingsprogram 1982 somanger inriktningen av bolagets verksamhet under nästkommande år.Handlingsprogrammet i sin helhet har vidare av ledning överlämnats tillnäringsutskottet. Dessutom har företrädare för inför utskottet lämnatupplysningar och besvarat av utskottets ledamöter ställda frågor. Mot dennabakgrund avstyrker utskottet denna del av motion 1981/82:103 (s). Statens vattenfallsverks förvärv av AB:skraftrörelse Utskottet tar så upp regeringensförslag i proposition 1981/82:25 angående statens vattenfallsverks förvärv avGränges AB:s kraftrörelse och två motioner som har väckts med anledning avdetta förslag. Som redovisats har frågan om kapitaltillskotttill kopplats ihop med vattenfallsverkets köp av AB:skraftrörelse. Det behandlade avtalet om kapitaltillskott är sålunda försin giltighet beroende av NU1981/82:13 14 att kraftaffären fullföljs av vattenfallsverket enligt avtalden . I proposition 1981/82:25 föreslås att skallbemyndiga regeringen att godkänna den träffade överenskommelsen i vad statendärigenom ikläder sig ekonomiska förpliktelser. Med anledning av denna del avpropositionen har väckts två motioner, som refereras i det följande. Av propositionen (s. 92 f.) framgår bl. a. att densammanlagda överlåtelsesumman uppgår till drygt 1 024 milj. kr. Överlåtelsenförutsätter att vattenfallsverket övertar samtliga de rättigheter och, med friskrivandeav , samtliga de skyldigheter per överlåtelsedagen som tillkommerresp. åvilar inom kraftverksrörelsen. har i ett yttrande tillstyrkt detplanerade förvärvet. När det gäller förvärvets ekonomiska aspekter framhållerverket svårigheterna att göra någon närmare analys. betecknardock köpeskillingen som "rimlig eller möjligen något i överkant". har i en skrivelse i juni 1981framfört vissa synpunkter på köpeskillingen för anser att priset är för högt vid en jämförelse med kostnaderför vissa pågående och planerade vattenkraftsutbyggnader och med hänsyn tillatt de i förvärvet ingående vattenkraftsanläggningarna till stor del är avskrivna. hävdar i ett yttrande överKommunförbundets skrivelse bl. a. att en riktigare uppfattning om värdet av nyvattenkraft erhålls om man i stället utgår från kostnader för de dyrastevattenkraftstationer som f. n. är under uppförande eller avses bli uppförda.Förvärvet sker, påpekar vattenfallsverket, till en kostnad som är lägre än förtillgängliga alternativa produktionsutbyggnader. För vattenfallsverket medfördet därför lägre produktionskostnader och därmed för kunderna en lägreeltariff än om förvärvet inte genomförs. Genom att vattenfallsverket ärprisledande bör detta komma även landets övriga elkonsumenter till godo.Föredragande statsrådet framhåller i propositionen (s. 97) att man kan räknamed att det framtida värdet av vattenkraftstillgångar ökar väsentligt. Värdetkommer ytterst att bestämmas av kostnaden för att framställa elkraft itillkommande fastbränslebaserade anläggningar. Från denna utgångspunkt finnerföredraganden att den avtalade köpeskillingen inte är för hög. För finansieringen av det aktuella förvärvet föreslås attmedel utnyttjas som är disponibla genom särskilda avsättningar för framtidautgifter för hantering av utbränt kärnbränsle och för avveckling avkärnkraften. Enligt lagen (1981:669) om finansiering av framtidautgifter för använt kärnbränsle m. m. skall reaktorinnehavare erläggaen avgift till staten för att säkerställa att medel finns tillgängliga förframtida utgifter för kärnbränslecykelns slutsteg och kärnkraftsanläggningarnasavveckling. Avgiften skall inbetalas till använtkärnbränsle (kärnbränslenämnden), som fonderar dessa medel och prövar frågormed NU1981/82:13 15 anledning av den nämnda lagen. Av avgifter som en reaktorinnehavarehar betalat in kan lån meddelas reaktorinnehavaren. Lånet skall (8 §) bl. a.förenas med de villkor som behövs för att säkerställa att medel finnstillgängliga för de syften som har nämnts. I motion 1981/82:115 (s) sägs att regeringen genom den nuaktuella kraftaffären stöder en socialdemokratisk tanke, nämligen att deprivata krafttillgångarna alltmer bör läggas i samhällets händer. Den träffadeöverenskommelsen kan emellertid ifrågasättas på rent ekonomiska grunder, menarmotionärerna. De hänvisar till skrivelse i ärendet och uttalaratt vattenfallsverket betalar ett kraftigt överpris. De vill dock inte riktasin kritik mot vattenfallsverket utan anför att det är regeringens passivapolitik på vattenkraftsområdet som har medverkat till att priserna påvattenkraft har ökat väsentligt, vilket vattenfallsverket har haft att beakta isina beräkningar. Motionärerna uttalar också att den ingångna överenskommelseninnebär att samhället betalar ut övervinster till som detfinns en bred enighet i om att dessa övervinster bör dras in tillsamhället genom beskattning. De säger sig dock vara tvungna att acceptera deningångna uppgörelsen eftersom den ingår som ett led i arbetet med att ge SSABett nödvändigt kapitaltillskott. Den får dock, anför motionärerna, under ingaomständigheter bli vägledande för samhällets framtida uppgörelser med privatakraftbolag. I motion 1981/82:114 (c) behandlas finansieringen avkraftaffären mellan vattenfallsverket och . Motionen går ut på attvattenfallsverkets återlån ur den tidigare nämnda fonden skall förknippas meden skyldighet till återbetalning inom högst , så att fondens kapacitetför dess egentliga ändamål inte skall urholkas. bör enligt motionengöra ett uttalande till regeringen med denna innebörd. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att den skall fåbemyndigande att godkänna den ingångna överenskommelsen mellan statensvattenfallsverk och i vad staten därigenom ikläder sig ekonomiskaförpliktelser. vill utskottet understryka att den ingångnaöverenskommelsen mellan och har kommit att ingåsom ett led i ansträngningarna för att ge ett nödvändigt kapitaltillskottfrån dess ägare. Uppgörelsen har med beaktande av samtliga förhandenvarandeomständigheter träffats efter förhandlingar mellan de inblandade parterna.Enligt utskottets mening kan mot här angiven bakgrund uppgörelsen inte ansesvara prejudicerande. Den kan sålunda inte vara vägledande för kommande statligaövertaganden av privat ägda kraftrörelser. Beträffande önskemålet i motion 1981/82:114 (c) instämmerutskottet i att ett återlån till vattenfallsverket från den nämnda fonden börförenas med sådana villkor att fondens möjligheter att täcka framtida utgifterför omhändertagande av använt kärnbränsle och avvecklingen av kärnkraftsanläggningarinte äventyras. Denna princip finns emellertid som sagts NU1981/82:13 16 redan angiven i de lagregler som gäller förianspråktagandet av fonden. Utskottet förutsätter att detta kommer att beaktasvid fastställande av återbetalningsvillkoren för det nu aktuella återlånet frånfonden. Något särskilt tillkännagivande av erfordras enligtutskottets mening inte. Med hänvisning till vad här sagts konstaterar utskottetatt varken motion 1981/82:115 eller motion 1981/82:114 ger anledning till någonsärskild åtgärd från sida. Handlingsprogram 1982 m. m. Utskottet återgår så till attbehandla motioner som har väckts med anledning av proposition 1981/82:56. har antagit en plan, Handlingsprogram 1982, somanger inriktningen av bolagets verksamhet under nästkommande år. Planen redovisas som tidigare nämnts i propositionen (s. 27 f.). I två motioner framförs önskemål med anledning av Handlingsprogram 1982. ;s handlingsprogram är ett beställningsarbete frånstorfinansen och den borgerliga regeringen, anförs i kommunisternaspartimotion 1981/82:99, Handlingsprogrammet är enligt motionärernaoacceptabelt med de personalminskningar som föreslås. De begär ettriksdagsuttalande om att Handlingsprogram 1982 inte skall ligga till grund förkapitaltillskott till . I motion 1981/82:92 (s) erinras om att Handlingsprogram1982 bl. a. innebär att skall läggas ned om inte positivtkassaflöde uppnås senast . Motionärerna påpekar attkravet för fortsatt drift i gruvor är att positivt kassaflödeuppnås Debegär att skall ges samma chans att visa lönsamhet som andra företag inom . Utgångspunkten för beräkningarna av det nödvändigakapitaltillskottet till har varit att tillämpliga delar av den tidigareutarbetade Plan 81 och Handlingsprogram 1982 fullföljs. Industriministern anföri propositionen (s. 32) som sin mening att varje avvikelse frånHandlingsprogram 1982 som inte motsvaras av ändrade marknadsförutsättningarkommer att leda till att bolagets egna kapital urholkas och syftet med ägarnaskapitaltillskott äventyras. Utskottet delar inte den uppfattning i den nu aktuellafrågan som kommer till uttryck i kommunisternas partimotion.Något riksdagsuttalande med den innebörd som motionärerna föreslår kanutskottet inte ställa sig bakom. Motion 1981/82:99 (vpk) avstyrks således iifrågavarande del. Beträffande verksamheten vid harindustriminister i svar på interpellationer avbl. a. (1981/82:2 och 1981/82:3) lämnat bl. a. följande uppgifter: NU1981/82:13 17 Verksamheten i har varitförlustbringande då gruvan inlemmades i . vidtagnaåtgärder har inte lett till att lönsamhet har kunnat uppnås. Därför görsytterligare insatser för att uppnå mer rationell produktion och därigenom ökadproduktivitet. Det grundläggande villkoret för långsiktigaöverlevnad är att malmen kan säljas till priser som täcker kostnaderna. På kortsikt är kravet från företagsledningen att verksamheten skall leda tillåtminstone ett positivt kassaflöde senast . Annars läggsgruvdriften ned. I den fortsatta debatten anfördeindustriministern att den genomförda devalveringen och dennuvarande prisnivån liksom dollarkursens utveckling har förbättrat Dannemorasresultat och att det finns utsikter för ett positivt kassaflöde. Utskottet noterar med tillfredsställelse att enligt deuppgifter som industriministern har lämnat förutsättningarna synes ha ökat föratt verksamheten vid skall kunna resultera i ett positivtkassaflöde. vill utskottet betona att har att göra deföretagsekonomiska bedömningarna utifrån den utveckling som kan noteras. Vad gäller den jämförelse som motionärerna gör mellanDannemora och gruvor vill utskottet erinra om att en härdhall förgranultill-verkning kommer att tas i bruk i Grängesberg.Detta har för ledning varit ett motiv för att göra en utvärdering avGrängesbergsgruvans verksamhet än vad gällerDannemoragruvan. Mot bakgrund av vad som här har anförts avstyrker utskottetmotion /82:92 (s). I moderata samlingspartietspartimotion 1981/82:98 beklagas att statens ägarandel genom den finansiellarekonstruktionen ökas från till genom att staten går in som direktdelägare jämte Statsföretag. Ett statligt direkt ägande får endast vara entemporär lösning av ägarstrukturen inom , anför motionärerna. Vidare sägs imotionen att det är angeläget att regeringen ges i uppdrag att aktivt sökaefter en eller flera nya delägare i för i första hand de av aktiekapitaletsom enligt propositionen föreslås ägas direkt av staten. Kan inte dettagenomföras bör förutsättningarna för en börsintroduktion av undersökasnär företaget har nått ett positivt kassaflöde. I motionen föreslås attriksdagen skall göra ett uttalande av denna innebörd. Utskottet vill erinra om att det inte föreligger någraformella hinder för en vidgning av ;s ägarkrets. Något riksdagsuttalandemed den innebörd som motionärerna föreslår anser utskottet inte vara befogat.Motion 1981/82:89 (m) avstyrks således i denna del. NU1981/82:13 18 I moderata samlingspartietspartimotion 1981/82:98 sägs att den sysselsättningsgaranti som vid beslutet omstrukturplanen för tillkom för då anställd personal och som gäller framtill har kommit att belasta företaget på ett utomordentligtallvarligt sätt. Ett krisdrabbat företag kan inte, anför motionärerna, hapersonella resurser för att driva en särskild organisation för övertaligpersonal. Den personal som blir övertalig bör därför överföras till ettföretag eller en organisation utanför ram. Regeringen bör enligtmotionärerna ges i uppdrag att inleda förhandlingar med om övertagande avansvaret för den övertaliga personalen. Erfarenheterna från det s. k. i bör tillvaratas, anför de. Målet är enligt motionärernaatt löses från den nämnda sysselsättningsgarantin. I kommunisternas partimotion 1981/82:99anförs att det krävs en övergripande planering av stålindustrin från samhälletssida. Målsättningen skall, sägs det, utgå från en offensiv industripolitiskstrategi för en behovsinriktad produktion med nationell utveckling, regionalbalans och långsiktig resurshushållning. Samhällsekonomiska bedömningar skallvara vägledande. Motionärerna föreslår att skall uttala sig för attregeringen med de angivna utgångspunkterna inhämtar förslag från tillåtgärder för att sysselsätta nuvarande personalstyrka. Regeringen skalldärefter förelägga förslag till nödvändiga åtgärder. Av 1982 framgår att en särskildprojektorganisation, eventuellt i form av dotterbolag, kommer att skapas avSSAB med uppgift bl. a. att finna nya sysselsättningstillfällen för denpersonal som blir friställd inom olika delar av . Utskottet delar intemotionärernas uppfattning att denna organisation bör läggas utanför SS AB:sram. Det torde finnas ett värde i att ansvaret för den övertaliga personalenligger kvar i SSAB-gruppen. Den här aktuella frågan har behandlats i dentidigare (s. 10) nämnda interpellationsdebatten om bl. Härvid uppgav industriministern att vid utformningen avsin projektorganisation har beaktat erfarenheterna från varvsindustrin, det s.k. P 80-projektet i . Utskottet ställer sig inte heller bakommotionärernas önskemål om att skall lösas från sysselsättningsgarantin.Motion 1981/82:98 (m) avstyrks sålunda i här aktuell del. har efter ett omfattande analysarbete fastställtHandlingsprogram 1982 med målet att uppnå positivt kassaflöde senast år 1983.Planen inrymmer strukturförändringar och rationaliseringar som medför att personalbehovetblir mindre än . Utskottet anser inte att har anledning att nugenom ett uttalande till regeringen initiera krav på ledning om andraförslag till åtgärder för att sysselsätta nuvarande personalstyrka än desom redan har lämnats. Motion 1981/82:99 (vpk) avstyrks således i denna del. NU1981/82:13 19 SS A B:s fortstitta verksamhet I moderata samlingspartietspartimotion 1981/82:98 framläggs vissa förslag beträffande fortsattaverksamhet. Ett av dessa förslag går ut på att företagsledningen seriöst bordestudera förutsättningarna för en mer decentraliserad organisation. Vidare måsteenligt motionärerna företagsledningen åläggas att seriöst undersökaförutsättningarna för att skrotimporten till kan minska. Detta sägskunna åstadkommas främst genom ämnesleveranser till marknadspris från tillövriga fristående verk. I motionen anförs också att det är av central betydelseatt statsstödet till inte i någon väsentlig utsträckning snedvrider konkurrensförhållandenamellan de fristående verken och den huvudsakligen statligt ägda stålkoncernen. Vidare förutsätts i motionen att företagsledningarna iLKAB och studerar möjligheterna av en samordning av de statsägdajärnmalmsgruvorna. Flera av de frågor som tas upp i motionen behandlades iden tidigare nämnda interpellationsdebatten om verksamhet.Beträffande en decentraliserad organisation för anförde sålundaindustriministern att det är bolagets styrelse som själv beslutar om hur SSABreformerar sin organisation. Vad gäller skrotförsörjningen erinrade han om attöverläggningar pågår under bruksdisponent ledning och isamförstånd med branschen. De avtal som löpergår ut , Utskottet vill för sin del instämma i vadindustriministern har anfört beträffande . Det finns inteanledning för att uttala sig i denna fråga. Stålindustrins skrotförsörjning har tidigareuppmärksammats av , senast under våren 1981.Näringsutskottet förutsatte då (NU 1980/81:44 s. 15) att regeringen fortlöpandeföljde utvecklingen på skrotområdet och tog de initiativ som erfordrades.Eftersom förhandlingar pågick mellan de berörda företagen ansåg sig utskottet dockinte ha anledning att föreslå begära att regeringen då skulle vidtaåtgärder i frågan. Resultatet av de pågående förhandlingarna borde avvaktas. Omdessa förhandlingar inte skulle leda till resultat borde regeringen ta deinitiativ som krävdes för att få till stånd en överenskommelse för att lösaskrotfrågan. erinrade utskottet (NU 1979/80:51 s. 31) 1978 av innebörd att stålindustrin så långt möjligt bör varabaserad på inhemsk malm, inhemskt skrot eller ämnen som tillverkas inom landet(NU 1977/78:45 s. 22). Utskottet har samma uppfattning i detta ämne . Vad gäller samordning av de statsägda järnmalmsgruvornaförutsätter utskottet att företagsledningarna kontinuerligt studerar de bådaföretagens möjligheter att på olika sätt uppnå en förbättrad lönsamhet ochanpassa sig till förändrade förutsättningar i omvärlden. Detta bör dock inteföranleda NU1981/82:13 20 något riksdagsuttalande i den här aktuella frågan. Av vadutskottet här anfört framgår att utskottet avstyrker motion 1981/82:98 (m) iifrågavarande del. Fullmäktige i hargenom skilda beslut av -(prop. 1979/80:165, NU1979/80:69, rskr 1979/80:405) -bemyndigats att ikläda staten garantier tillSvenska Varv avseende förlust-täckning för kundfordringar och fartygsproduktionom sammanlagt 3 350 milj. kr. till utgången av . Nämnda garantierinfördes för att täcka viss del av de förluster som uppstod på varvensfartygsproduktion. Garantierna utvidgades senare till att även omfattaförluster på kundfordringar. Infriandet av garantierna sker när slutligförlust på fartygsproduktion och kundfordringar har kunnat konstateras. I propositionen (s. 35) anges att Svenska Varvs resultatår 1981 beräknas bli sämre än vad man har kalkylerat med. En förlustpå ca 1 500 milj. kr. Resultatet medför att såväl SvenskaVarvs soliditet som dess likviditet försämras. Ett förbättrat resultat beräknasenligt preliminära beräkningar kunna uppnås för . Ändrade riktlinjer för s. k. värdegarantier