bet · G501JoU13 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:13 I motion 1980/81; 588 av BengtSilfverstrand m. fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts angående behovet av åtgärder för att skyddahavsmiljön. Utvecklingen av vattenkvaliteten iÖstersjön har följts uppmärksamt av berörda myndigheter ochforskare. En aktiv kamp mot föroreningar har förts. Bristen på syre i vissadjupvatten har kommenterats regelbundet. I jämförelse med problemen i Östersjönhar situationen i västerhavet tett sig mindre allvarlig, delvis beroende på destarka säsongvariationerna i och . Under de senaste årensynes dock vattenkvaliteten i västerhavet ha utvecklats i negativ riktning.Under sensommaren och hösten 1980 konstaterades en massförekomst av döda algeroch mycket låga syrgashalter i vatten. Bottnarna befannsfläckvis helt döda. Fisken i området led stort men. Under motsvarande period1981 har liknande fenomen uppträtt, på betydligt större vattenarealer. Vid Bohuskustenoch i har en tidigare icke uppmärksammad mikroskopisk alg (engiftig dinoflagellatart) uppträtt i stora mängder. Hydrografiska laboratoriet, , framlade ijanuari 1981 en rapport med redovisning av syrgasförhållandena i södraKattegatt utanför den svenska kusten. Däri framhålls bl. a. att utgören del av övergångsområdet mellan med dess bräckta vatten och det nästanoceaniska . De hydrografiska förhållandena i södra enligt rapporten av att det normalt finns ett ytvatten med lågsalthalt och låg densitet härstammande från och under detta ettnästan oceaniskt vatten med hög salthalt och hög densitet. Vattenutbytet mellande två skikten är mycket ofullständigt. Syrehalten är låg i djupskiktet,särskilt när döda organismer (plankton, alger) från ytskiktet sjunkerned mot botten och förbrukar syrgas för sin bakteriella nedbrytning. Dessaförhållanden är enligt rapporten normala för havsområdet. Alla år är dock intehelt lika. Orsakerna till syrgassituationen i södra är enligt rapporten svåra att förklara utan mera ingåendeundersökningar. Förhållandena i med stora kommunala och industriellautsläpp kan 1 1981/82. JoU1981/82:13 2 Även i är djupvatlnet f. n.mycket syrefat-tigt och näringsrikt, vilket tyder på dålig vattenomsättninggenom de danska sunden. Det finns eiv tydligt samband mellan stagnationsperiodernai centrala och utpräglade syreminima i södra , framhållerhydrografiska laboratoriet. Pågående undersökningar m.m. Olika myndigheter ochinstitutioner bedriver undersökningar kring vattenförhållandena på västkusten.Fiskeristyrelsen övervakar fortlöpande vattenkvaliteten i havet genomhavsfiskelaboratoriet i och det hydrografiska laboratoriet.Undersökningarna utförs i första hand för att tillgodose styrelsens egna behovav data för yrkesfisket men undersökningar utförs även på uppdrag av Programmetför övervakning av miljökvalitet (PMK) vilket som huvudman har statensnaturvårdsverk. Mätningar och provtagningar av kustvattnen inom ramen för PMKutförs även av () som förändamålet förfogar över fartyg. Länsstyrelsernasnaturvårdsenheter, marinbotaniska institutionen i , oceanografiskainstitutionen i , marinbiologiska institution m.fl. utförockså undersökningar resp. bedriver forskning i området. Naturvårdsverketfinansierar även ett forskningsprojekt i den kustzonen. har nyUgen initierat ett projekt kallatEutrofiering av västerhavet (eutrofiering innebär ökad tillgång på näring). Iprojektet deltar två arbetsgrupper. Den ena, kallad undersökningsgruppen,består av företrädare för , länsstyrelserna ochfiskeristyrelsen. Den har till uppgift att utveckla och samordna recipientkontrolleni havet från kommunala reningsverk och industriella utsläpp samt att verka församordning av de olika institutionernas forskningsprogram och av kustvattenkontrollen.I den andra arbetsgruppen, åtgärdsgruppen, deltar ochlänsstyrelserna. Den har till uppgift att kartlägga den totala belastningen påhavet, såväl direkta utsläpp i havet som belastning via åiirna. Därvid beaktasutsläpp från kommunala reningsverk, industriella utsläpp, diffus belastningfrån kustzonen, belastning från luften, bidrag från och skogsmark,gödselvårdsanläggningar och glesbygd. Med ledning av de uppgifter som erhållsavser gruppen föreslå konkreta åtgärder. En första resultatsammanställning avde båda gruppernas arbete med bl. a. en åtgärdskatalog beräknas föreligga ijanuari 1982. De här berörda problemen övervägs även i den nordiskaämbetsmannakommittén för miljöfrågor och i internationella fora, bl. a.internationella havsforskningsrådet (ICES). Delegationen för samordning av havsresursverksamhetenskall enligt sin instruktion bl. a. verka för samordning av havsanknutenforskning och utveckling. I detta syfte förbereder delegationen enligt uppgiftett program för havsövervakning. JoU 1981/82:13 3 I motion 1980/81:588 anförs att flera forskare påsenare tid varnat för allt vanligare hot mot bottenfaunan i havet.Laholmsbukten är ett av de havsområden som kommit särskilt i blickpunkten. Deforskningsrapporter som redan föreligger bör enligt motionen sammanställas ochutvärderas. Konsekvenserna för havsmiljön av jord- och skogsbrukets gödslingbör utvärderas. Ett kontrollsystem med täta provtagningar bör upprättas längsvästkusten. Ökade forskningsinsatser bör sättas in. De kostnader som uppkommerför enskilda och samhället som följd av en alltmer förorenad livsmiljö, bl.a.minskade fiskefångster, bör enligt motionen ställas i relation fillforskningsinsatserna. Utskottetser med allvar på rapporterna om allt tätare återkommande skador på detbiologiska livet i kustvattnen utanför och till följd avsyrebrist och anhopning av algblomning. Som framgår av den inledningsvislämnade redogörelsen anses det inte onormalt att syreunderskott uppkommer iKattegatts bottenvatten . Fenomenen förklaras av despeciella hydrografiska förhållanden som råder i övergångsområdet mellanÖstersjön och . De rapporter om bl. a. skador på fisket som inkommitunder tyder emellertid enligt utskottets mening på att utsläppfrån land av näringsrika ämnen verkat bidragande till de skador somkonstaterats. Enligt vad utskottet erfarit finns även misstankar attförsurningen bidragit till att giftiga ämnen frigjorts och lakats ut ihavsmiljön. Det är mot denna bakgrund tillfredsställande att statensnaturvårdsverk tagit initiativet till ett särskilt undersökningsprojekt omvästerhavets eutrofiering. Utskottet fäster särskild vikt vid att en samordninginom projektet kommer till stånd mellan den forskning och de undersökningar sombedrivs av , och berörda länsstyrelser samtandra forskningsinstitutioner. Utskottet har även erfarit att frågan omalgblomningens orsaker och verkan tagits upp till behandling av miljövårdsberedningen.Utskottet vill för sin del framhålla vikten av att den verksamhet som pågårintensifieras och resulterar i samordnade och kraftfulla insatser mot denna typav havsföroreningar. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet att som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet med anledning av motion 1980/81:588 anfört om behovet av åtgärderför att skydda havsmiljön. JoU1981/82:13 4 Närvarande: (), i (),(), (), (), ÅkeWictorsson (s), (), (), (), (), (), (), IngvarEriksson (m) och (). , ,, , och (alla s)anser att den del av utskottets belänkandesom på s. 3 börjar med "Utskottet ser" och slutar med "avhavsföroreningar" bort ha följande lydelse: Utskottetser------- (lika med utskottet)---- och . utskottetsuppfattning talar dock övervägande skäl för att även utsläpp frän land avnärsalter, icke minst kväveföreningar, bidragit fill att algblomningen ökat iomfattningen. Som inledningsvis framhållits har även en giftigdinoflagellatart förekommit i stora mängder, och på stora vattenarealer.Enligt vad utskottet erfarit finns även misstanken att försurningen bidragittill att giftiga ämnen frigjorts och lakats ut i havsmiljön. Det är mot dennabakgrund tillfredsställande att tagit initiativet tillett särskilt undersökningsprojekt om västerhavets eutrofiering. Utskottetfäster särskild vikt vid att en samordning inom projektet kommer till ståndmellan den forskning och de undersökningar som bedrivs av ,och berörda länsstyrelser samt andra forskningsinstitutioner.Utskottet har även erfarit att frågan om algblomningens orsaker och verkantagils upp till behandling av miljövårdsberedningen. Den verksamhet som nupågår bör enligt utskottets mening intensifieras och resultera i samordnadeoch kraftfulla insatser mot denna typ av havsföroreningar. Utskottet finner att sambanden mellan de olika faktorersom påverkar vattenkvaliteten i västerhavet är så komplexa samt att den skadasom kan uppstå är så allvarlig att regeringen även bör låtautarbeta ett åtgärdsprogram för långsiktig hushållning med havets resurser. Ettsådant program bör innefatta fortsatt forskning i de förhållanden som påverkarhavsvattnets kvalitet, en forskning som lämpligen bör samordnas såväl inom dennordiska kretsen som internationellt. Programmet bör syfta till att motverka enökad föroreningsbelastning och att successivt minska pågående utsläpp, i förstahand i de mest belastade delarna. Vad utskottet sålunda anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.