bet · G501NU20 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:20 över proposition 1981/82:38 om kapitaltillskott tillNorrlands , m. m., jämte motioner I detta betänkande behandlas dels proposition 1981/82:38 omkapitaltillskott till [Ncb], m. (industridepartementet), avseende ersättning för vissa merkostnader till följdav drift av företagets fabriker i , dels sex motioner som har väcktsmed anledning av propositionen och som innehåller yrkanden dels rörandeHörnefors fabriker, dels rörande Ncb:s massafabrik i . Propositionen och motionerna redovisas i det följande. Upplysningar i ärendet har införutskottet lämnats av styrelsens ordförande direktör ochverkställande direktör , Ncb, av statssekreterare , industridepartementet och av företrädare för dels Hörneforsgruppen,dels Köpmanholmsgruppen, båda bildade av intressenter i fortsatt sysselsättningpå de berörda orterna. Skrivelser har inkommit från Hörneforsgruppen och frånKöpmanholmsgruppen och vidare från samtfrån Folkkampanjen för kärnkraft och . I propositionen redovisasresultatet av en av begärd utvärdering av ett utvecklingsalternativför Skogsägares Cellulosa AB:s fabriker i . Vidare föreslåsatt 50 milj. kr. anvisas för kapitaltillskott till företaget för att täcka demerkostnader som uppkommit till följd av att detta åtagit sig att fortsättadriften vid fabrikerna i avvaktan på utvärderingen. Grunderna för denna ersättninganges i ett avtal mellan Ncb och staten, vilket föreslås godkänna ivad det innefattar ekonomiska förpliktelser för staten. 1 1981/82. NU1981/82:20 2 1. godkännaavtalet mellan Ncb och staten om fortsatt drift vid Hörneforsfabrikerna m. m. ivad avtalet innefattar ekonomiska förpliktelser för staten, 2. tillKapitaltillskott till på tilläggsbudget Itill statsbudgeten för /82 under fjortonde huvudtiteln anvisaett reservationsanslag av . De motioner som har väckts medanledning av propositionen är följande: 1981/82:106 av m. (vpk), vari hemställs att med anledning av proposition 1981/82:38 hosregeringen hemställer om åtgärder för att Ncb i avvaktan på enersättningsindustri skall driva massafabrik vidare i nuvarandeomfattning, 1981/82:109 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt 1. hos regeringenhemställer om nödvändiga åtgärder för att Ncb skall avyttra Hörneforsfabrikentill de anställda, i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. hos regeringenhemställer om åtgärder för att tillgodose Hörneforsfa-brikens behov avbjörkmassaved, i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. hos regeringenhemställer om åtgärder för att tillhandahålla statlig finansiering förgenomförandet av nödvändiga investeringar i , i enlighet med vad somanförs i motionen, 4. hos regeringenhemställer om att de villkor för genomförandet av som anförsi motionen beaktas, 1981/82:126 av m. fl. (s), vari hemställs 1. attriksdagen i första hand beslutar a) att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om överförande av /AC-invest för genomförande av det förslag till framtidadriftsinriktning som Hörneforsgruppen presenterat, b) att som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts öm kapitaltillskott, 2. attriksdagen i andra hand beslutar a) därestdriften vid Hörneforsfabriken läggs ned, som sin mening ge NU1981/82:20 3 regeringen till känna vad som i motionen anförts om kravpå alternativ sysselsättning innan nuvarande drift läggs ned, b) att, om beslut fattas om nedläggning, ställa 50 milj.kr. till förfogande för den i motionen föreslagna verksamheten för alternativsysselsättning i , 1981/82:127 av m.fl. (m), vari hemställs att till Kapitaltillskott till på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1981/82 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 1981/82:128 av (),vari hemställs att vid behandling av proposition 1981/82:38 beaktarvad som i motionen anförts (se s. 10), 1981/82:129 av m, fl. (s), vari hemställsatt 1. avslår förslaget till avtal omfortsatt drift vid Hörneforsfabrikerna i vad avser beräkningen av kostnader förvedråvara, 2. begär att, innan några åtgärdervidtas för att verkställa en eventuell nedläggning, regeringen omsorgsfulltundersöker de möjligheter till samarbete som kan finnas med andra företag förfortsatt drift av , 3. a) beslutar att vid en eventuellavveckling regeringen bemyndigas att tillse att denna genomförs i etapper påsätt som sägs i motionen, b) till Särskildasysselsättningsprojekt i (industridepartementet) på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1981/82 anvisar ett reservationsanslag av , c) som sin meningger regeringen till känna vad i motionen sägs om regionalpolitiskt stöd iHörnefors och , d) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs om tillsättandet av samordningsgrupp med uppgift att initiera och lämna förslag till alternativa sysselsättningsmöjligheter, 4. till Särskilda sysselsättningsprojekt i (industrideparte mentet) på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /82 anvisar ett reservationsanslag av . tog ställningtill ett förslag av regeringen om medelstillskott till (Ncb) (prop. 1980/81:98, NU 1980/81:49, rskr 1980/81:282). Dettaföretag, vari staten äger av aktiekapitalet, hade trotstvå tidigare finansiella biståndsaktioner från statens sida kommit i en brydsamekonomisk situation med likvidationsplikl som ett närliggande hot. Desssvårigheter låg bl. a. i otillräcklig råvarutillförsel och underutnyttjadproduktionskapacitet. NU1981/82:20 4 regeringen föreslog var en finansiell rekonstruktion,genom vilken Ncb skulle tillföras 300 milj. kr. i nytt aktiekapital. Syftet varatt skapa erforderlig grund för en omstrukturering av företaget i ordnadeformer. En uttrycklig förutsättning för det avseddakapitaltillskottet var att Ncb utan dröjsmål skulle avyttra eller lägga nedsådana enheter där det inte gick att få tillfredsställande lönsamhet. Enheterpå fyra orter var i farozonen. a. gällde detta företagets massafabrik ochpappersfabrik i (kommun) och dess massafabrik inom ramen förForss fabriker i (). Riksdagsbehandlingen komatt i hög grad gälla dessa enheters framtid. Ett uttalande av industriministerNils Åsling i propositionen rönte därvid uppmärksamhet. Han ville på tal omfabrikerna i och inte utesluta att genomförbarautvecklingsalternativ kunde finnas för dessa enheter men då i nya organisationsformer. Flera av de motioner som väcktes med anledning av vårensNeb-proposition gick ut på att skulle verka för fortsatt drift iHörnefors. Ett motsvarande krav förekom också beträffande . Deyrkanden som gällde anknöt på olika sätt till ett projekt förfortsatt drift vid fabrikerna där som hade framlagts av den s. k. Hörneforsgruppen,bestående av bl. a. representanter för kommun och för de fackligaorganisationerna i . Projektet innebar sammanfattningsvis följande.Hörnefors fabriker skulle ombildas till ett självständigt . Ncbskulle tillskjuta anläggnings- och omsättningstillgångar om 50 milj. kr. ochsedan sälja aktierna i det nybildade bolaget till de anställda och den kommandeföretagsledningen för . Ytterligare aktier skulle tecknas dels av anställdaoch andra intressenter, dels av staten, i vartdera fallet till ett belopp av 10milj. Medel i övrigt för investeringar, drift och omsättningstillgångarskulle lånas upp. därav 90 rnilj. i form av olika slags lån från staten och30 milj. kr. i form av banklån. Verksamheten skulle inriktas på tillverkning avvissa speciella papperssorter, till stor del för export. avstyrkte enhälligt de motionsyrkandensom syftade till ett långsiktigt beslut om fortsatt drift i . Majoriteten(m, c, fp) ansåg sig inte heller kunna stödja ett yrkande - framställt rörandealla de fyra nedläggningshotade enheterna - som gick ut på fortsatt drift iNcb:s regi, utvärdering av olika utvecklingsalternativ och nyprövning av frågan i innan nedläggning fick ske. Dess motivering vari huvudsak följande. Den ofrånkomliga omstruktureringen niåste genomföraskraftfullt och målmedvetet. Ncb hade inte sådana resurser som étt företag'behövde för att behålla olönsamma enheter i drift. Företagets ledning borde,till gagn för verksamheten i stort, slippa den oproportionerliga belastning somfortsatt ansvar för en förlustbringande enhet skulle innebära. följde inte utskottsmajoriteten. Med en överviktav tre röster biföll den beträffande - men icke övriga orter - enreservation (s) NU1981/82:20 5 som siktade till fortsatt drift av defyra nedläggningshotade enheterna. De utvecklingsalternativ för dessa som haderedovisats kunde inte dömas ut på basis av det material som fanns tillgängligt,hette det i reservationen. "De måste alltså få genomarbetas till fullo ochdärefter utvärderas under medverkan av berörda myndigheter, företaget, deanställda vid varje enhet och de fackliga organisationerna." Regeringenskulle enligt reservationen anmodas föranstalta om att inga nedläggningarskedde förrän utvärderingarna hade slutförts och deras resultat redovisats förriksdagen. Det sistnämnda borde ske att kundefatta beslut i saken . Det skulle få ankomma på attpå regeringens begäran anvisa medel för sådana merkostnader som det föreslagnauppskovet med nedläggningsbeslut kunde förorsaka Ncb. Med anledning av beslut uppdrog regeringen den4 åt statens industriverk att - under medverkan av de intressentersom nämns i citatet ovan - "utvärdera det för massafabrik ochpappersbruk nämnda utvecklingsalternativet". Utskottet noterar attriksdagens uttalande om att ifrågavarande utvecklingsalternativ föreutvärderingen måste "få genomarbetas till fullo" inte återges iuppdraget till industriverket. utvärdering av Hörneforsgruppens förslaghar publicerats i rapporten (SIND PM 1981:15) "Bruksort i kris. Hörnefors- en utvärdering ". Rapportens förord och dess sammanfattning ochslutsatser återges i propositionen som bilaga 2 (s. 10-16). I sammanfattningen refereras inledningsvis (s. 11)regeringens uppdrag till industriverket. I anslutning härtill anförs: har således tilluppgift att ge underlag för beslut om huruvida staten skall medverkatill att upprätta ett fristående . Utöver detta har SIND också söktsondera möjligheterna till fortsatt drift av fabrikerna eller delar därav iandra organisationsformer än vad som föreslås av Hörneforsgruppen. Mot industriverkets utredning harHörneforsgruppen framfört kritik i skrivelser till industridepartementet den 8oktober och till näringsutskottet . Den förra redovisas ipropositionen (s. 4f.). De fackliga organisationerna i har uttrycktliknande synpunkter i skriftliga kommentarer till den nuföreliggande propositionen. Kritiken har föranlett genmälen frånindustriverkets utredare. Utskottet har tagit del av det material som härnämnts och har också låtit Ncb:s ledning inför utskottet redogöra för sin synpå Hörneforsfabrikernas framtidsutsikter. Det skulle uppenbarligen föra förlångt om utskottet skulle försöka att här redogöra för och ta ställning till deolika uppfattningarna i de många delfrågor som det gäller. Utskottet fårinskränka sig till att i ett senare avsnitt tillkännage sin egen slutsats ihuvudfrågan om förutsättningarna för fortsatt drift i . I enlighet med önskemål har regeringen träffatavtal med Ncb:s ledning att den inte skulle besluta om nedläggning avHörneforsfabrikerna I* 1981/82. NU 1981/82:20 6 förrän behandlat den angivna utvärderingen.Såsom också uttalat ankommer det på att anvisa medel föratt täcka Ncb:s merkostnader för detta uppskov med en planerad nedläggning.Avtalet och dess kostnadskonsekvenser presenteras i propositionen och behandlasav utskottet i det närmast följande avsnittet av detta betänkande. Därefter tarutskottet på grundval av flera motioner upp frågan om eventuell ytterligarefortsatt drift i och om samhälleliga åtgärder vid en nedläggning avfabrikerna där. Ett sista avsnitt ägnar utskottet åt motionsyrkanden om delsfortsatt drift i , dels åtgärder för alternativ sysselsättning där.Ett önskemål rörande regionalpolitiskt stöd i behandlas docktillsammans med motsvarande önskemål för del. Täckning av merkostnader för Ncb Det förut nämnda avtalet mellan Ncboch staten om fortsatt drift vid Hörneforsfabrikerna m. m. underställs genompropositionen prövning i vad det innefattar ekonomiska förpliktelserför staten. Enligt avtalet åtar sig Ncb, som nämnts, att intill dessutvärderingen av Hörneforsgruppens förslag behandlats av intebesluta om nedläggning av Hörneforsfabrikerna. I avtalet sägs ytterligare bl.a. att Ncb under den sålunda förlängda driftperioden skall bedriva verksamheteni så att ett genomförande av Hörneforsgruppens förslag inte äventyraseller försvåras. Ncb har uppenbarligen numera till väsentlig del uppfyllt sittåtagande; endast återstår innan det avsedda riksdagsbeslutet börföreligga. Staten å sin sida åtar sig enligt avtalet att ersätta Ncb dels fördriftunderskott vid Hörneforsfabrikerna under den förlängda driftperioden, delsför sådan ökning av kostnaderna för avveckling av fabrikerna som uppskovet kanföranleda. I fråga om avvecklingskostnader utan uppskov råder enligt avtaletenighet mellan parterna om att de kan beräknas till 41,6 milj. kr. Utskottethar tagit del av det tämligen summariska underlag för denna beräkning som finnsi industridepartementets akt rörande propositionen. Parterna är enligt avtaletockså överens om vissa principer i fråga om beräkningen av ersättning fördriftunderskott. Av dessa principer är det en som bör särskilt redovisas här.Vid beräkningen av kostnader för skogsråvara vid Hörneforsfabrikerna under denförlängda driftperioden skall Ncb äga att i första hand till dessa fabrikerhänföra företagets marginalköp av sådan råvara till företagetspappers- och massaproducerande enheter inom prisområde 1. Enligt propositionenhar driftunderskottet beräknats uppgå till ca 38 milj. kr. under andra halvåret1981. Ncb har givit utskottet del av en senare, något revideradresultatprognos. Denna slutar i ett underskott av 36,9 milj. kr. Det kan nämnasatt enligt denna kalkyl extrakostnaderna för exportved beräknas till 12,7 milj.kr. förden angivna perioden. Det bör också noteras att beloppet 36,9 milj. kr.innefattar en inflationsjustering av de NU1981/82:20 7 beräknade avvecklingskostnaderna med 2,2 milj. kr. ochsålunda inte helt är hänförliga till driftunderskott enligt avtaletsdefinition. En väsentlig reservation i avtalet är att de däri angivnaersättningsprinciperna inte skall gälla vid vissa ändringar iförutsättningarna för avtalet. Sådana ändringar är om Ncb beslutar att efterden förlängda driftperioden i egen regi driva Hörneforsfabrikerna vidare inågon form eller om företaget eljest fattar något annat beslut i fråga om dessafabriker än nedläggning eller överlåtelse till intressent som Hörneforsgruppenföreslagit. I sådant fall skall parterna uppta nya förhandlingar om eventuellersättning till Ncb. Utskottet vill fästa uppmärksamheten på att vissa av demotionsyrkanden som utskottet behandlar i nästa avsnitt går ut på en fortsattdrift som på angivet sätt rubbar förutsättningarna för avtalet. Avtalet är så utformat att det i princip skall fullt utklarlägga vilka kostnader som är ersättningsgilla. Tvist med anledning avavtalet skall enligt en skiljedomsklausul avgöras av skiljemän enligt lag. Motnu angiven bakgrund skulle medel för det kapitaltillskott till Ncb som iförekommande fall skall kompensera merkostnaderna kunna anvisas i form av ettförslagsanslag, vars belopp regeringen vid behov skulle kunna överskrida enligtförpliktelser som har uppkommit enligt avtalet. Ett förslagsanslag fåremellertid inte utnyttjas senare än under det budgetår för vilket det haranvisats. Eftersom en reglering mellan parterna enligt avtalet knappast skullekunna avslutas underdet nu löpande budgetåret skulle regeringen, omkapitaltillskottet anvisades i form av förslagsanslag, behöva återkomma tillriksdagen för att få anslag även för kommande budgetår. Det är, enligt vad utskottethar erfarit, av den anledningen som regeringen i stället har föreslagit ettreservationsanslag för ändamålet. Ett sådant får utnyttjas även under ett parefterföljande budgetår. Reservationsanslaget föreslås bli 50 milj, kr. Detta ärdå att betrakta som ett takbelqpp, som är avsett att med relativt stor säkerhetförslå till den ersättning som blir aktuell om avtalet skall tillämpas, Ivilken mån det i sådant fall kommer att belastas blir, som förut sagts,beroende av resultatet av den avräkning som skall ske enligt avtalet. I motion 1981/82:129 (s) riktas på en punkt invändning motde grunder för ersättning för driftunderskott som anges i avtalet. Det gällerberäkningen av kostnader för skogsråvara. Motionärerna menar att avtalet äralltför förmånligt för Ncb när det gäller sådana kostnader. De bedömer det - iavsaknad av detaljerat underlag för beräkningarna - som sannolikt att helaeller större delen av råvaruförbrukningen i har åsattskostnaden för marginalköp. Detta är, hävdar de, helt orimligt eftersom en stordel av den råvara som förbrukas i är inhemsk råvara, inköpt tillnormalpris. Denna råvarumängd kommer endast delvis att kunna omdisponeras tillandra anläggningar inom Ncb, säger motionärerna. hemställeratt skall avslå "förslaget till avtal i vad avser kostnaderför vedråvara". NU1981/82:20 8 Ncb:s ledning har inför utskottetredovisat på vilka grunder företaget har påyrkat den angivna principen i fråga omersättning för råvarukostnader. Innan utskottet går in på denna sakfråga vill utskottetgöra en anmärkning av formell natur. Om inte i allo godkänner ettavtal till den del detta har slutits under förutsättning av riksdagensgodkännande innebär detta normalt att det villkorligt träffade avtalet faller,eventuellt med nya förhandlingar som följd. Som förut sagts har emellertid idetta fall statens motpart redan i det väsentliga fullgjort sitt åtagande utanatt ha möjlighet till motåtgärd om staten vill minska räckvidden av sittåtagande. Det kan anses stå fritt att vid sin prövning av det nuföreliggande avtalet stanna för ersättningsgrunder som är mindre fördelaktigaför Ncb än de avtalade. Givetvis måste dock härvid anses moralisktbunden av sin tidigare återgivna utfästelse att anvisa medel för sådanamerkostnader som uppskovet med beslutet om nedläggning i kanförorsaka Ncb. Utskottet har vid sin prövning av grunderna för avtaletkommit till slutsatsen att den överenskomna bestämmelsen om ersättning förskogsråvara är skälig. Den reduktion av råvaruåtgången som en minskning av dettotala kapacitetsutnyttjandet inom Ncb medför, bör rimligen i första handresultera i att företaget begränsar sin import av ved som betingar högre prisän det svenska. De kvantiteter av svensk råvara som förbrukas iHörneforsfabrikerna skulle företaget vid en nedläggning av dessa kunna tillhuvudsaklig del utnyttja vid sina övriga anläggningar. Utskottet avstyrker alltså det nu berörda yrkandet imotion 1981/82:129 (s). Då avtalet inte heller i övrigt synes ge anledning tillnågon erinran tillstyrker utskottet regeringens förslag att skallgodkänna avtalet i vad det innefattar ekonomiska förpliktelser för staten. Utskottet övergår så till frågan om storleken av detanslag från vilket, under förutsättning att avtalet blir tillämpligt,kapitaltillskott skall ges till Ncb som ersättning för dess merkostnader.Regeringen föreslår, som har sagts, ett reservationsanslag av 50 milj.kr. I motion 1981/82:127 (m) begärs att anslaget skall begränsastill 36,9 milj. kr., dvs. det belopp som Ncb enligt vad förut sagts harberäknat att underskottet på driften av Hörneforsfabrikerna - inkl. viss inflationsjustering av avvecklingskostnaderna -skall uppgå till. Motionärerna anför att det inte av propositionen framgår hurregeringen har kommit fram till att merkostnaderna skall uppgå just till 50milj. Om andra merkostnader skulle uppkomma än de som har redovisats av Ncbbör, menar motionärerna, regeringen återkomma till med en förnyadframställning om anslag. I motion 1981/82:129 (s) förutsätts utan särskiltyrkande att utskottet justerar anslagsbeloppet med hänsyn till de ändradegrunder för beräkning av råvarukostnaderna som motionärerna har föreslagit. Mot bakgrund av den prognos för beräknade merkostnader somNcb:s ledning har presenterat för utskottet - oeh som i huvudsak överensstämmermed den som regeringen har haft att utgå från - ter sig det föreslagna NU1981/82:20 9 anslagsbeloppet, 50 milj. kr., uppseendeväckande högt. Detär visserligen i princip avtalsbestämmelserna som skall bli avgörande för hurstor ersättning som skall utgå. Ett alltför generöst tilltaget anslagsbeloppkan emellertid i praktiken komma att begränsa en önskvärd återhållsamhet frånstatens sida vid prövning av motpartens ersättningsanspråk. Utskottet anserföljaktligen att anslaget bör bestämmas till ett lägre belopp, baserat på Ncb:snyssnämnda prognos. Med hänvisning till vad nu sagts föreslår utskottet attriksdagen med avvikelse från propositionen bestämmer anslaget till det beloppsom föreslås i motion 1981/82:127 (m), dvs. 36,9 milj. kr. Fortsatt drift i ? Hörneforsgruppen föreslog, somutskottet i korthet har redovisat i sin inledning, fortsatt drift avHörneforsfabrikerna med ändrad produktionsinriktning och i regi av ettnybildat . utvärdering av detta utvecklingsalternativhar sammanfattningsvis lett till slutsatsen att staten inte bör medverka tillatt upprätta ett självständigt enligt de riktlinjer somHörneforsgruppen har föreslagit. Regeringen har anslutit sig till dennauppfattning. Det ankommer , sägs det i propositionen, på Ncb:sföretagsledning att fatta beslut rörande Hörneforsfabrikerna. Något uttryckligtställningstagande av i fråga om dessa fabrikers framtid påkallas intei propositionen men väl i flera av de motioner som har föranletts av denna.Utskottet tar nu upp dessa motioner till granskning. Inledningsvis bör utskottet då nämna att Ncb:s ledning förutskottet har tillkännagivit sin avsikt att i driften vidmassafabriken tämligen omgående efter det väntade riksdagsbeslutet beträffandeproposition 1981/82:38 och driften vid pappersbruket högst några månadersenare, allt i syfte att i möjligaste mån begränsa företagets totala förluster.Personalens i lag garanterade återstående tjänstetid avses bli utnyttjad föravvecklingsarbeten. Utskottet konstaterar att det formellt sett står bolagetfritt att förfara på detta sätt. Om statsmakterna skulle önska att driften vidHörneforsfabrikerna fortsätts ytterligare står huvudsakligen två vägar tillbuds när det gäller att uppnå detta resultat. Den ena är att upptaförhandlingar med Ncb och därvid söka förmå företaget att mot överenskommenmotprestation självt fortsätta driften eller medverka till att denna kan gåvidare i annan regi. Den andra vägen är att via bolagsstämman, som staten iegenskap av majoritetsägare behärskar, framtvinga önskade förändringar i Ncb:spolitik. kan alltså inte fatta något beslut som i sig självt utgörgaranti för att driften i fortsätter. Av de motioner som här är aktuella går en, motion1981/82:109 (vpk), ut på att Hörneforsgruppens tidigare nämnda förslag skallgenomföras, sådant det har redovisats i rapporten -. Enligt motionen skall sålunda Hörneforsfabrikerna avyttras tillde anställda och NU1981/82:20 10 staten svara för erforderlig finansiering av projektet.Staten skall också åstadkomma att domänverket åtar sig leverans av vissavirkeskvantiteter till Hörneforsfabrikerna. Utskottet delar regeringens uppfattning att staten intebör engagera sig för ett genomförande av Hörneforsgruppens förslag. Såsomframgår av motion 1981/82:129 (s) har det socialdemokratiska partiet ochberörda fackförbund kommit till samma slutsats. Utskottet avstyrker alltsåmotion 1981/82:109 (vpk). Andra motioner syftar till att regeringen nu skall försökaförhindra att Hörneforsfabrikerna läggs ned och pröva möjligheterna attåstadkomfna fortsatt drift genom samarbete med andra företag. Sörri tidigareberörts har industriverket sonderat möjligheter av detta slag. Ytterligareförsök i samfna riktning begärs i motion 1981/82:129 (s). Vi är, sägermotionärerna, inte övertygade om att man verkligen har undersökt allamöjligheter till samarbete med andra företag för fortsatt verksamhet vidHörneforsfabrikerna.