bet · G501UbU13 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:13 om vissa förskolväsendet gemensamma frågor (prop. 1981/82:100) Regeringen har i proposifion 1981/82: 100 bilaga 12() under avsnittet D. Skolväsendet Vissa gemensammafrågor (s. 199-232) föreslagit att 1. godkännavad som i propositionen har förordats om läsårets planering och omfattning, 2. godkännavad som i propositionen har förordats om ett nytt system för att bestämma omfattningen av skolledares undervisning. 1981/82:310 av m.fl. (vpk) vari yrkasatt hos regeringen hemställer om inifiativ till att bestämmelserna oms. k. anpassad studiegång med hela eller delar av undervisningen föriagdautanför skolan möjligt avskaffas. 1981/82:763 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att de lokala skolstyrelserna ges möjlighet attbesluta i betygsfrågan i enlighet med vad som anförts i motionen. 1981/82:776av m. fl. (fp) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 3. attriksdagen uttalar att jämställdhetsansvarig utses vid varje länsskol nämnd. 1981/82:983 av i (c) och MargotHåkansson (fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om pedagogisk skollunch. 1981/82:985 m. fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer om att klarare regler utarbetas, somföreskriver samråd mellan skolförvaltningarna innan elever från andra kommunertas emot och som tillåter elevens hemkommun att vägra betala interkommunaleleversättning om samråd ej ägt rum. 1981/82:986 av () och EvaWinther (fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående integrerad verksamhet för skola ochbarnomsorg. 1 1981/82. UbU 1981/82:13 2 1981/82:999 av Hans Nyhage m. fl. (m) vari yrkasatt beslutar att hos regeringen hemställa att en utvärdering av dehitfillsvarande erfarenheterna av enskilda samtal görs. 1981/82: 1341 av m. fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförtsom tidpunkt för ikraftträdande av de nya bestämmelserna om läsårets planeringoch omfattning. 1981/82:1343av () och () vari yrkas 1. att beslutar hosregeringen begära att försöksverksamhet med vikarielista bör ske förskolledarvikariat i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar hosregeringen begära att obligatorisk studiedag om skolledarskap skall avsättas. 1981/82:2045 av m. fl. (m) vari - medhänvisning fill vad som anförts i den till finansutskottet remitterade motionen1981/82:2018 -såvitt nu är i fråga yrkas 4.att hos regeringen begär att ledningsorganisationen i skolan sesöver. I detta betänkande behandlar utskottet dels förslagsom regeringen under avsnittet D. Skolväsendet Vissa gemensamma frågorunderställt , dels motioner som väckts under allmänna motionstiden år1982 och som avser skolfrågor av allmän karaktär. I sitt betänkande 1980/81:37 (s. 13) anfördeutbildningsutskottet bl. a. att det för skolans syfte skulle vara angeläget i skolförordningen slår fast att eleverna har rätt till ett bestämt antaldagar då undervisning skall pågå (verkliga undervisningdagar) under läsåret.Detta antal borde inte, menade utskottet, kunna minskas genom att olika slag avverksamhet anordnas för personalen eller genom att eleverna medges delta iaktiviteter som inte är ett naturligt led i undervisningen och som kräverledighet (t. ex. insamlingsverksamhet). Medanledning av utskottets uttalande tar föredragande statsrådet i föreliggandebudgetproposition upp frågan om en bättre planering av läsåret. Enligtbestämmelserna i skolförordningen (1971: 235) avses med läsår den del orn 40veckor () av ett redovisningsår - tiden fr. o. m. t.o. m. påföljande år - under vilken undervisning UbU 1981/82:13 3 Läsåret skall fördelas på en hösttermin och en vårtermin, börja iaugusti och sluta senast . Dag för termins början och slut fastställs avskolstyrelsen. Förutom och helgdagar inställs undervisningen underläsåret regelmässigt , 4-8 s. k. friluftsdagar och högst 5studiedagar. I propositionen anges att det lägsta antalet vardagar dåundervisning i skolan skall pågå kan variera mellan 172 176. a. på det antal friluftsdagar som skolstyrelsen tar i anspråk. Enligtpropositionen lär skolstyrelsen utnyttja sin rätt att lägga som faktiska lovdagar. Som en anpassning härtill föreslås ipropositionen att antalet friluftsdagar bör minskas från högst 8 till högst 6och antalet lovdagar ökas från 10 till 12. Enligt föredragande statsrådetsuppfattning bör det i fortsättningen vara en skyldighet för skolstyrelsen attplanera läsåret i och gymnasieskolan så att eleverna har rätt tillminst , varav minst 4 och utgör lärarleddafriluftsdagar. Mot bakgrund av att vissa kommuner har planerat läsåret på såsätt att en termin börjat eller slutat eller söndag anserföredragande statsrådet slutligen att man vid läsårsplaneringen för grundskolanoch gymnasieskolan inte skall kunna börja eller sluta termin med lovdag ellerpå lördag eller sön- och helgdag. De föreslagna förändringarna bör gälla fr. o.m. Imotion 1981/82: 1341 yrkas att de i propositionen föreslagna förändringarnabör gälla fr. o. m. /83. Somredan har nämnts, har utskottet tidigare haft anledning att behandla frågan omläsårets planering. Utskottet vill i nu förevarande sammanhang betona vikten avatt läsåret planeras på ett med tanke på skolans verksamhet så effektivt sättsom möjligt. Lovdagarna bör fördelas pä ett sådant sätt under läsåret att demedverkar till en trivselbefrämjande omväxling. Detta utesluter inte att de kannyttjas för att skapa en längre sammanhängande ledighet under terminen, vilketf. n. mycket ofta sker. Som ett viktigt led i strävan efter en förnuftiguppläggning av läsåret bör - som utskottet ser det - även ingå möjligheternaatt i viss utsträckning för personalutbildning använda dagar under läsåret, dåeleverna har lov från undervisningen, och att förlägga studiedag till sådanfriluftsdag, då eleverna - främst gäller detta gymnasieskolan i vissutsträckning själva svarar för verksamheten. Utskottet har tidigare pekat pådetta (UbU 1980/81:37, UbU 1981/82:5). Detkan i sammanhanget vara av intresse att erinra om att statens utgifter förskolväsendet per dag, om de fördelas på ett läsårs , uppgår till ca 90milj. De kommunala kostnaderna torde vara av samma storleksordning.Utskottet finner de i proposifionen föreslagna förändringarna så angelägna attde borde genomföras /83 i enlighet med förslaget i motion1981/82:1341 om detta vorg möjligt. På grund av de planeringsproblem för kommunernasom skulle bli följden bör emellertid genomförandet ske så som föreslagits ipropositionen. Utskottet avstyrker därför motion 1981/82: 1341 och föreslår attriksdagen beträffande läsårets ti /82. UbU1981/82:13 4 planering och omfattning godkänner vad som förordats iproposition 1981/ 82:100. I syfte att underlätta den förmånga skolledare pressade arbetssituationen finner föredragande statsrådetstarka skäl att frångå det nuvarande systemet med centralt fastställdundervisningskyldighet för skolledare. Det föreslås attundervisningsskyldigheten skall få fastställas av skolstyrelsen i en kommun.Därvid bör den övre gränsen för den undervisningsskyldighet som gällerutgöra en nivå som inte får överskridas. Om en kommun beslutar att sänkaundervisningsskyldigheten, behöver detta enligt vad som anförs i propositioneninte medföra ökade kostnader för kommunen, eftersom skolledarnasundervisningsskyldighet bör ses kopplad till deras nuvarande övertidsuttag.Systemet för statsbidrag till driften av grundskolor m. m. ger inte kommunernastatsbidrag till deras kostnader för skolledares övertid. Enligt propositionensförslag bör statsbidraget till kostnader för skolledare även fortsättningsvisberäknas efter nuvarande undervisningsskyldighet. Utskottet har inget att erinra mot förslaget, varförriksdagen bör godkänna vad som i propositionen har förordats om ett nyttsystem för att bestämma omfattningen av skolledares undervisning. Beträffande vissa andra skolledarfrågor som underställtsriksdagen kommer utskottet vid sin behandling av det obligatoriskaskolväsendet m.m. och de gymnasiala skolorna m. m. att ta ställning tillförslag rörande inrättande av skolchefstjänster m.m., tjänster somtillsynslärare och förstärkning av skolledningen i gymnasieskolan. bör enligtförslag i motion 1981/82:2045 (yrkande 4) ses över. Förslaget ställs motbakgrund av att dagens skolledare enligt motionärerna har ett betydligt störreansvar än tidigare i ekonomiska och organisatoriska frågor. Utskottet delar motionärernas uppfattning omskolledningens betydelse för skolan och noterar med tillfredsställelse att enrad åtgärder på skolledningens område föreslås i årets budgetproposition.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om vad som i propositionen anförs delsom utbildningsinsatser för skolledarna (s. 223), dels om regeringens avsiktatt förenkla regelsystemet för skolan. Föredragande statsrådet finner detvidare angeläget att () i samarbete med Svenska kommunförbundetförsöker ta fram informationsmaterial för bl. a. skolledare, vilket t. ex. kaninnehålla delar av riksdags- och regeringsbeslut. Utskottet har inhämtat att den översyn av skolledarnasarbetssituation som pågått inom kommeratt fortsätta i någon form - antingen inom eller inom SÖ. UbU1981/82:13 5 Motionärernas krav kan därmed anses tillgodosett, varförutskottet inte finner skäl att fillstyrka yrkande 4 i mofion 1981/82:2045. Föredragande statsrådet tar ibudgetpropositionen ställning fill vissa förslag som lagts fram i betänkandet(SOU 1980:19) Fler kvinnor som skolledare. Förslaget om kvotering avskolledartjänster avvisas. Däremot delar statsrådet utredningens uppfattningatt obligatorisk utlysning av alla korttidsvikariat som omfattar änen vecka - med undantag av de fall då studierektor förordnas som vikarie förrektor är en lämplig metod för att söka utöka andelen kvinnliga skolledare.Några nya principer när det gäller vem som skall erhålla en tjänst ellervikariat på en tjänst förordas dock inte. Sålunda biträder föredragandestatsrådet inte utredningens förslag att de sökande, om det av utredningenföreslagna tillvägagångssättet med vikarielista tillämpas, skall erbjudasvikariat i den ordning de rangordnas på vikarielistan. Mot bakgrund av bl. a.att kommunerna till följd av beslut under föregående omskolforskning och perso-nalutveckUng (prop. 1980/81:97, UbU 1980/81:37, rskr1980/81:385) kommer att ha goda möjligheter att anordnaintroduktionsprogram och studiegrupper eller vidta andra utvecklingsåtgärder isyfte att intressera kvinnliga lärare för vikariat eller tjänster somskolledare, tillstyrks ej heller utredningens förslag om en obligatoriskstudiedag om skolledarskap. I motion 1981/82: 1343 begärs att försöksverksamhet medvikarielista bör ske för skolledarvikariat i enlighet med utredningens förslag(yrkande 1). Meriterade lärare som skolstyrelsen funnit lämpliga börrangordnas, varefter ledigblivna vikariat ges varannan gång till en kvinna ochvarannan gång till en man. Motionärerna begär även att en obligatoriskstudiedag om skolledarskap skall avsättas (yrkande 2). Att rangordna sökande fill ej närmare angivna tjänster ochatt allteftersom behov av vikarier uppstår filldela vikariaten efter en påförhand given ordning - t. ex. vartannat åt en kvinna, vartannat åt en man -synes innebära problem av formell art vilka ej är klarlagda. Utskottet anslutersig till vad som i propositionen har anförts om användande av vikarielistor vidtillsättning av korttidsvikariat som skolledare. Beträffande obligatoriskstudiedag om skolledarskap delar utskottet föredragande statsrådets uppfattningatt innehållet i studiedagarna är en fråga som bör avgöras lokalt. Medhänvisning fill det anförda bör avslå motion 1981/82: 1343 yrkandena1 och 2. Utredningen har visat på skilda vägar för att stimuleraintresset bland kvinnor att söka skolledartjänster och för att öka derasmöjligheter att få dem. I motion 1981/82:776 anförs att det är angeläget attdessa vägar prövas i kommunerna och att det härvid finns någon som kan ge rådoch stöd i jämställdhetsarbetet. I detta syfte bör en jämställdhetsansvarigutses vid varje länsskolnämnd (yrkande 3). UbU 1981/82:13 6 Enligt 6 § lagen (1979:1118) om jämställdhet mellankvinnor och män i arbetslivet skall en arbetsgivare inom ramen för sinverksamhet bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja jämställdhet iarbetslivet. Förordningen (1980:540) om jämställdhet mellan kvinnor och män istatlig anställning, m. m. föreskriver att myndigheterna för varje budgetårskall upprätta en plan för sitt jämställdhetsarbete. Utskottet erinrar även omatt skollagen (9 och 20 §§, 1965:319) numera ålägger skolstyrelsen resp.utbildningsnämnden att verka för jämställdhet mellan kvinnor och män. ser det bör motionärernas syfte med sitt yrkande kunna nås genom nugällande bestämmelser, varför motion 1981/82:776 yrkande 3 bör avslås. Kontaktermellan hem och skola Utredningen om förstärkta kontakter mellan hem ochskola (U 1979:01) överlämnade sitt betänkande (SOU 1980:21) Hem ochskola till regeringen. Vad som i budgetproposifionen anförs med anledning avutredningens förslag (s. 228 f.) föranleder inte något särskilt uttalande frånutskottets sida. I sammanhanget vill emellertid utskottet behandla ett parmotionsyrkanden vilka rör kontakterna mellan skolan och hemmet. Enutvärdering av de hittillsvarande erfarenheterna av de enskilda samtalen börenligt motion 1981/82:999 ske. En sådan utvärdering skulle, menar motionärerna,kunna leda till att underlag för formaliserade samtal utarbetas, där det angesvilka omständigheter som under alla förhållanden måste behandlas vid vaijesamtal. ovan nämnda utredningens direktiv ingick att se över frågan om "hurföräldrars och elevers behov av information om skolan, dess verksamhet samt omelevernas prestationer skall tillgodoses". Utredningen har i särskildaavsnitt av sitt betänkande bl. a. redovisat undersökningar från senare hälftenav rörande det enskilda samtalet. nya läroplanens för (Lgr 80) riktlinjer anges bl. a. syftet medde enskilda samtalen och de möjligheter som genom dem ges för lärarna att fådel av föräldrarnas kunskaper om och syn på sina barn, så att skolans bild aveleverna kan bli så allsidig som möjligt. Föräldrarna skall å sin sida bl. a.genom samtalen kunna följa sina barns studier och få veta hur barnen utvecklas.De riktlinjer för arbetssättet i som anges i det aktuella avsnittetav Lgr 80 skall prägla skolarbetet fr.o.m. /81. Erfarenheterna avde föreskrifter om bl. a. det enskilda samtalet som gäller är sålundatidsmässigt begränsade. Utskottet finner ingen anledning att nu uttala sig fören utvärdering av verksamheten. bör därför avslå mofion 1981/82:999. Betygsättningeni behandlades av utbildningsutskottet i samband med riksdagensställningstagande till proposition 1978/79:180 om läroplan för m.m. (UbU 1978/79:45, rskr 1978/79:422). Enligt de nya bestämmelser förbetygsättningen vilka träder i kraft /83 UbU 1981/82:13 7 skallbetyg endast ges vid slutet av samtliga terminer i årskurserna 8 och 9. Deenskilda samtalen har bl. a. till uppgift att i årskurserna 1 -7 ersätta och iårskurserna 8 och 9 komplettera den information fill föräldrarna som tidigaregivits huvudsakligen i form av betyg. Utskottetfinner ingen anledning att redan nu - innan Lgr 80 i sin helhet trätt i kraft ompröva sitt tidigare beslut i betygsfrågan och tillstyrker inte förslaget imotion 1981/82:763 att ett visst kommunalt initiativ skulle kunna råda på såsätt att de obligatoriska samtalen på vartdera låg- ochmellanstadiet kompletteras med betyg, om föräldrar och elever så önskar ochskolstyrelsen så beslutar. I motion 1981/82:985 hemställs att klarare reglerför interkommunal eleversättning utarbetas vilka föreskriver samråd mellankommunerna samt medger att kommun, till vars elevområde elev hör, kan vägra attbetala ersättning fill annan kommun som tar emot elev för skolgång, om samrådmellan de båda kommunerna ej ägt rum. Elevsskolgång i annan kommun än kyrkobokföringskommun och interkommunaleleversättning i sådant fall regleras f. n. genom bestämmelser i 43-47 b §§skollagen (1965:319). Somhuvudregel gäller att barn skall tas emot i den grundskola, till varselevområde barnet hör. Till elevområdet hör de barn som antingen ärkyrkobokförda i kommunen eller vistas där i vissa särskilda fall. Om detemellertid finns särskilda skäl därtill, skall i grundskola tas emot barn, sominte tillhör skolans elevområde (44 §). Då sådan intagning av elev i grundskolasom avses i 44 § medför rätt för kommun till ekonomisk ersättning resp.skyldighet att betala interkommunal eleversättning, är det naturligt att samrådmellan berörda kommuner äger rum. Utskottethar inhämtat att hithörande frågor avses bli behandlade i samband medberedningen inom av skolförfattningsutredningensdelbetänkande (Ds U 1981:4) Skollagen. Med anledning härav finner utskottet nuinte anledning till något särskilt uttalande, varför utskottetföreslår att avslår mofion 1981/82:985. I Mål och riktlinjer i läroplanen för grundskolanhar regeringen utfärdat riktlinjer för hur anpassad studiegång kan och böranvändas. SÖ skall på uppdrag av regeringen redogöra förverksamheten med anpassad studiegång. Någon ändring av reglerna förverksamheten bör inte ske . Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att avslår motion 1981/82: 310 om initiativ tillatt bestämmelserna om s. k. anpassad studiegång med hela eller delar avundervisningen förlagda utanför skolan möjligt avskaffas. UbU 1981/82:13 8 Med anledning av motion 1980/81:1682 med förslagatt skollunchen schemaläggs såsom lektion med närvaroplikt för elevernabehandlade utbildningsutskottet utförligt frågan om formerna förskolmåltiderna i sitt betänkande 1980/81:22. Något särskilt uttalande avriksdagen i ämnet begärdes dock inte av utskottet. Enligtvad som anförs i motion 1981/82:983 föreligger det stora brister iöverensstämmelsen mellan vad eleverna enligt läroplanen lär sig i ämnethemkunskap och den verklighet som möter dem vid skolluncherna. Skolmåltidenbör i prakfiken överensstämma med målen förhem-kunskapsundervisningen. Utskottet,som erinrar om vad som anfördes i ovan nämnda betänkande, menar att syftet medvad motionärerna betecknar som pedagogisk skollunch kan nås inom ramen förkommunernas egna möjligheter till initiativ på området. Motion 1981/82:983 bördärför avslås av . Berörda myndigheter, främst SÖ och ,bör enligt förslag i motion 1981/82:986 aktivt arbeta för en utökning avverksamheten med samverkan mellan förskola och skola där skolan organiseras medårskurslösa klasser. Motionärerna anför att praktiska svårigheter, bl. a.betingade av det dubbla huvudmannaskapet, måste undanröjas. Utredningenom samverkan mellan förskola och skola (U 1981:01) arbetar med hithörandefrågor. Kommittén planerar att avge ett delbetänkande . Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motion 1981/ 82:986. Underåberopande av det anförda hemställer utskottet 1. att beträffandeläsårets planering och omfattning med avslag på motion 1981/82:1341 godkännervad som förordats i proposition 1981/82:100, 2. att beträffande ettnytt system för att bestämma omfattningen av skolledares undervisninggodkänner vad som förordats i proposition 1981/82: 100, 3. att beträffande enöversyn av skolledningens organisation avslår motion 1981/82:2045 yrkande 4, 4. att beträffandetillsättning av vikariat som skolledare och obligatorisk studiedag omskolledarskap avslår motion 1981/ 82:1343, 5. att beträffandejämställdhetsansvarig vid varje länsskolnämnd avslår motion 1981/82:776yrkande 3, 6. att beträffande deenskilda samtalen i avslår mofion 1981/82:999, UbU 1981/82:13 9 7. att beträffande vissbetygsättning i avslår motion 1981/82:763, 8. att beträffandeinterkommunal ersättning avslår motion 1981/82:985, 9. att beträffandeanpassad studiegång avslår motion 1981/82:310, 10. att beträffandepedagogisk skollunch avslår motion 1981/82:983, 11. att beträffandesamverkan mellan förskola och skola avslår motion 1981/82:986. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), HansNyhage (m), (), (), (), RuneRydén (m), (), (), (), BirgittaRydle (m), Kersfin (), (), () ochGöran ().