bet · G501JuU8 · 1981-12-31 00:00:00 — om spioneribrottet m. m. 1979/80:176 jämtemotioner) Propositionen m. m. I proposition 1979/80:176 harregeringen () efter hörande av lagrådet föreslagitriksdagen att anta ett i propositionen framlagt förslag till lag om ändring ibrottsbalken. Rörande propositionens huvudsakliga innehåll hänvisarutskottet till vad som anförs i det följande under . 4.Redan här skall dock nämnas att lagförslaget innefattar bl. a. dels en ändringi bestämmelse om spioneri, dels en ny straffbestämmelse omtagande av utländskt understöd. I samband med propositionen behandlar utskottet de medanledning av propositionen väckta motionerna 1980/81:18 av m. (s) och 1980/81:19 av m. fl. (vpk). Motionsyrkandena redovisas pås. Förslaget till ändring i bestämmelsen om spioneri harremissbehandlats av utskottet. En sammanställning av remissyttrandena fogastill detta betänkande som bilaga I. har avgett yttrande över den föreslagnaändringen i bestämmelsen om spioneri (FöU 1981/82:1 y). Yttrandet fogas tillbetänkandet som bilaga 2. Över den föreslagna nya bestämmelsen om tagande avutländskt understöd har yttrande avgetts av (KU1981/82:3 y). Yttrandet fogas till betänkandet som bilaga 3. Det vidpropositionen fogade lagförslaget är av följande lydelse. Lag om ändring av Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 19kap. 5, 7. 9 och 16 §S skall ha nedan angivna lydelse, f/e/j-att i balken skallinforas en ny paragraf, 19 kap. 13 §, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 19 kap. 5ij' Den som, för att gå främmande Den som,för att gå eo främmande makttillhanda, obehörigen anskaf- makt tillhanda, obehörigen anskaf-' Senastelydelse 1976:509. 1 1981/82. JuU 1981/82:8 far, befordrar, lämnar eller eljest röjer uppgift rörandeförsvarsverk, vapen, förråd, import, export eller förhållande i övrigt, varsuppenbarande för främmande makt kan medföra men för rikets försvar eller förfolkförsörjningen vid krig eller av krig föranledda utomordentliga förhållandeneller eljest för rikets säkerhet, dömes, vare sig uppgiften är riktig eller ej,för spioneri till fängelse i högst . Detsamma skall gälla, om någon isyfte som sagts obehörigen framställer eller tager befattning med skrift,teckning eller annat föremål som innefattar sådan uppgift. Föreslagenlydelse far, befordrar, lämnar eller eljest röjer en uppgift rörande försvarsverk,vapen, förråd, import, export, tillverkningssätt, underhandlitigar, besluteller något förhållande i övrigt vars uppenbarande för en främmande makt kanmedföra men för totalförsvaret eller eljest för rikets säkei;-het döms, varesig uppgiften är riktig eller ej, för spioneri till fängelse i högst sex år.Detsamma skall gälla, om någon i syfte som sagts obehörigen framställereller tar befattning med skrift, teckning eller annat föremål som innefattar ensådan uppgift. Förövas, beträffande uppgift som rör förhållande av hemlig natur, gärning som i 5 § sägs utan syfte att gå främmande makt tillhanda, dömes för obehörig befattning med hemlig uppgi f t till böter eller fängelse i högst . Den som, utan syfte att gå en främmande makt tillhanda,obehörigen anskaffar, befordrar, lämnar eller eljest röjer en uppgift rörandenågot förhållande av hemlig natur vars uppenbarande för främtnande makt kanmedföra men för rikets försvar eller för folkförsörjningen vid krig eller avkrig föranledda utomordentliga förhållanden eller eljest för rikets säkerhet,döms. vare sig uppgiften är riktig eller ej, för obehörig befattning medhemlig uppgift till böter eller fängelse i högst . Den som av grov oaktsamhet befordrar, lämnar eller eljest röjer uppgift, som avses i 5 § och sotn rör förhållande av hemlig natur dömes för vårdslöshet med hemlig uppgift till böter eller fängelse eller, om riket var i krig, till böter eller fängelse i högst . Den som av grov oaktsamhetbefordrar, lämnar eller eljest röjer en sådan uppgift som avses i 7 § döms förvårdslöshet med hemlig uppgift till böter eller fängelse i högst sex månadereller, om riket var i krig, till böter eller fängelse i högst . -Senaste lydelse 1976:509. Senaste lydelse 1976:509. JuU1981/82:8 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som av en främmande makt eller från utlandet av någonsom handlar för alt gå en främmande makt tillhanda lar emot pengar eller annanegendom för att genom utgivande eller spridande av skrifter eller på annatsätt påverka den allmänna meningen i en fråga som gäller någon av grunderna förrikets statsskick eller i någon angelägenhet som har betydelse för riketssäkerhet och som det ankommer på eller regeringen att besluta om,döms för tagande av utländskt understöd till fängelse i högst tvä år. 16 §5 Olovlig underrättelseverksamhet Olovligunderrättelseverksamhet, ellerolovlig värvning eller försök, lagande av utländskt understöd Ql\er förberedelse eller stämpling till olov- olovlig värvning eller försök, förbe- 1ig underrättelseverksamhet må ej redelse eller stämpling till olovlig utan regeringens förordnande åtalas underrättelseverksamhet får inte av åklagare. utan regeringens förordnande åtalas Gärning som avses i 3 eller 4 kap.och innebär sådan kränkning av främmande makt som i 11 § sägs, så ock försök,förberedelse eller stämpling till gärning som sagts eller underlåtenhet attavslöja sådan gärning må ej heller åtalas av åklagare utan förordnande avregeringen eller den regeringen bemyndigat därtill. Denna lag träder i kraft . '' Förutvarande 13 S upphävd genom 1976:509. -* Senaste lydelse 1974:565. I mofion 1980/81:18 av . (s) hemställs att avslår förslaget till ändring ibrottsbalken, såvitt angår 19 kap. 13 §. I motion 1980/81:19 av m. fl. (vpk) hemställsatt avslår förslaget till ändringar i 19 kap. 5 och 7§§ . beslutade riksdagenändringar av bestämmelserna i (BrB) om spioneri och vissa andrabrott mot rikets säkerhet. JuU1981/82:8 4 vid spioneri begränsades till fall där gärningsmannen hardirekt uppsåt att gå främmande makt tillhanda. beslut innebar vidarebl. a. att bestämmelsen i 19 kap. 13 § BrB om tagande av utländskt understödupphävdes. I lagstiftningsärendet uttalade justitieutskottet (JuU1975/76:46) att regeringen borde föranstalta om ytterligare utredningbeträffande bl. a. straffskyddet mot spionageformer med politisk ellerekonomisk inriktning. Vad utskottet anfört gav regeringen till känna(rskr 1975/76:393). Den kommitté ät vilken det uppdrogs att göra dennautredning fick också regeringens uppdrag att överväga behovet av lagstiftningmot propaganda som finansieras från utlandet och som kan medföra fara för denfria opinionsbildningen. Skälet härtill var bl. a. att meningsskiljaktigheterhade rått vid riksdagsbehandlingen i fråga om slopandet av bestämmelsen omtagande av utländskt understöd. Resultatet av kommitténs arbete har redovisats ibetänkandet (Ds Ju 1979:6) Översyn av spioneribrottet m. m. Betänkandet och remissyttrandena däröver har legat tillgrund för det förslag som läggs fram i propositionen. Ett i propositionenupptaget förslag att införa begreppet totalförsvaret i spioneribestämmelsen harremissbehandlats av justitieutskottet. I propositionen förslås ändringar iBrB:s bestämmelse om spioneri. Genom ändringarna införs rekvisitet men förtotalförsvaret i spioneribestämmelsen. Vidare klargörs att bestämmelsen undervissa förhållanden är tillämplig även på s. k. politiskt spionage, liksom påindustrispionage och annat ekonomiskt spionage. Vissa följdändringar föreslås ibestämmelserna om obehörig befattning med hemlig uppgift och om vårdslöshet medhemlig uppgift i syfte att behålla det nuvarande tillämpningsområdet för dessabestämmelser. I propositionen föreslås också en ny bestämmelse om tagande avutländskt understöd. Den föreslagna bestämmelsen har ett mera begränsattillämpningsområde än den som gällde tidigare och som upphävdes genomriksdagens beslut . Enligt den föreslagna bestämmelsen skall ansvarinträda endast när understödet bevisligen har kommit från främmande makt ellerfrän utlandet från någon som handlar i främmande makts intresse. Vidare riktarsig den föreslagna bestämmelsen endast mot propaganda som rör grunderna förrikets statsskick eller något förhållande av betydelse för rikets säkerhet.Åtal för tagande av utländskt understöd förutsätter enligt förslagetförordnande av regeringen. JuU1981/82:8 5 Straffbestämmelser motunderrättelseverksamhet riktad mot rikets säkerhet finns i 19 kap. 5-9 §§ BrB.Den bestämmelse som upptar det typiska spioneribrottet finns i 19 kap. 5 §.Såvitt gäller den objektiva brottsbestämningen återgår bestämmelsen i alltväsentligt på den utformning som spioneristadgandet erhöll genom lagstiftningår 1948. I fråga om det subjektiva rekvisitet fick spioneribestämmelsen sinnuvarande lydelse genom den i inledningen nämnda lagändringen . Enligt 19 kap. 5 § BrB i dess nuvarande lydelse döms denför spioneri som i avsikt att gå främmande makt tillhanda obehörigen anskaffar,befordrar, lämnar eller röjer uppgift vars uppenbarande för främmande makt kanmedföra men för rikets försvar eller för folkförsörjningen vid krig eller avkrig föranledda utomordentliga förhållanden eller eljest för rikets säkerhet.Som exempel på uppgifter som är skyddade anges i lagrummet uppgift rörandeförsvarsverk, vapen, förråd, import och export. Det krävs inte för straffansvaratt uppgiften är av hemlig natur. I propositionen föreslås att uttrycket "riketsförsvar" i spioneribestämmelsen byts ut mot ordet"totalförsvaret" och att den del av brottsbeskrivningen som rörfolkförsörjningen vid krig eller av krig föranledda utomordentligaförhållanden utmönstras ur lagtexten. Spioneribestämmelsen skall sålunda enligtförslaget ta sikte på röjande av uppgift vars uppenbarande för främmande maktkan medföra men för totalförsvaret eller eljest för rikets säkerhet. Vidare föreslås att bestämmelsens uppräkning av exempel påskyddade uppgifter kompletteras med uttrycken tillverkningssätt,underhandlingar och beslut. I motion 1980/81:19 föreslås att avslårpropositionen såvitt gäller spioneribestämmelsen. Motionärerna vänder sig motatt bestämmelsens tillämpningsområde utvidgas till att omfatta totalförsvaret.Enligt motionärernas mening utgör den föreslagna utvidgningen av detstraffbara området en fara för bl. a. den fria opinionsbildningen. För att ansvar för spioneri skall kunna komma i frågakrävs enligt gällande rätt som framgår av det anförda att röjandet avseruppgift om förhållande vars uppenbarande för främmande makt kan medföra men förvissa angivna intressen, som i lagtexten begränsas av uttrycket riketssäkerhet. Vad som menas med rikets säkerhet framgår delvis genom de i lagtextenangivna exemplen "men för rikets försvar" och "men förfolkförsörjningen vid krig eller av krig föranledda utomordentligaförhållanden". Exemplifieringen är emellertid inte uttömmande. Bestämmelsenomfattar således också förhållanden vars uppenbarande eljest kan medföra menför rikets säkerhet. Förslaget att i bestämmelsen ersätta uttrycket "menför rikets försvar" med "men för totalförsvaret" skall ses motbakgrund bl. a. av att begreppet JuU1981/82:8 6 rikets försvar i bestämmelsen enligt dess förarbetennärmast tar sikte på det väpnade försvaret, dvs. på rent militära förhållanden.Departementschefen anför i sammanhanget att det med dagens synsätt ter sigfrämmande att tala om rikets försvar i en sådan snäv mening, eftersom dennuvarande planeringen utgår från begreppet totalförsvar såsom beteckning förlandets samlade försvarsåtgärder. pekar för sin del på att idagens läge och för personer som sysslar med försvarsfrågor rikets försvar ärdetsamma som totalförsvaret. Totalförsvaret indelas i planeringssammanhang i militärtförsvar (försvarsmakten), civilförsvar (befolkningsskyddet), ekonomisktförsvar (försörjningsberedskapen) och övrigt totalförsvar. Till den sistnämndagruppen hör bl. a. det psykologiska försvaret, polisverksamhet samt hälso- ochsjukvård. Enligt departementschefens uppfattning torde det stå klartatt de delar av totalförsvaret som omfattar annat än det militära försvaret ilika hög grad är i behov av skydd mot spioneri som det militära försvaret. Nästan alla remissinstanser som yttrat sig filljustitieutskottet över det nu aktuella ändringsförslaget har ställt sigpositiva till detta. Också försvarsutskottet anser det vara lämpligt attlagrummet som enda exempel upptar men för totalförsvaret. anser för sin delatt det är värdefullt att det genom införandet av uttrycket totalförsvaretklargörs att landets samlade försvarsåtgärder utgör skyddsobjekt. Vad somframkommit under remissbehandlingen har inte gett fog för antagandet attförslaget skulle få några negativa konsekvenser för yttrande- ochinformationsfriheten. Utskottet anser sig på grund av det anförda i princip böragodta det nu berörda ändringsförslaget, och utskottet avstyrker bifall tillmotion 1980/ 81:191 denna del. Beträffande den närmare innebörden av uttrycketmen för totalförsvaret eller eljest för rikets säkerhet återkommer utskottet idet följande. Såsom framgår av redogörelsen i det föregående begränsasspioneribestämmelsens tillämpningsområde av rekvisitet men för riketssäkerhet. pekar på att varken gällande eller i propositionenföreslagen lydelse av lagrummet ger något entydigt svar på om det förstraffansvar alltid måste krävas att uppenbarandet för främmande makt kanmedföra men för rikets säkerhet. Enligt försvarsutskottets uppfattning bör deti ärendet klargöras att det övergripande skaderekvisitet för straffbarhet ärmen för rikets säkerhet. En liknande uppfattning framförs av bl. försvar, som också hävdar att den föreslagnaändringen med detta synsätt inte behöver innebära någon utvidgning avspioneribestämmelsens tillämpningsområde. JuU1981/82:8 7 vill i dettahänseende framhålla att det i spioneribrottets natur ligger att brottet måsteröra sig om förhållanden vilkas uppenbarande för främmande makt äventyrarrikets säkerhet. Och utskottet vill - med utgångspunkt i det viktiga allmännaintresset av att straffbestämmelserna anger gränserna för det straffbaraområdet så klart som möjligt - slå fast att den mest tillfredsställandeuttydningen av stadgandet i dess föreslagna lydelse är att det för straffansvaralltid måste krävas att uppenbarandet kan medföra men för rikets säkerhet. Meddetta synsätt får stadgandet också en från rättspolitisk synpunkt lämpligomfattning. Vad nu har sagts innebär att utskottet inte kan ställa sigbakom departementschefens uppfattning att om röjandet av en uppgift kan medföramen för totalförsvaret spioneribestämmelsen skulle bli tillämplig utan att detdärför behöver bevisas att men kan uppstå även för rikets säkerhet. Tillskillnad från departementschefen anser utskottet således att endast sådant menför totalförsvaret som innebär men för landets säkerhet skall fallaunder spioneribestämmelsen. Ett sådant ställningstagande är så mycket mermotiverat som det i andra fall knappast finns utrymme för att tala om något menför totalförsvaret i egentlig mening. Utskottets ställningstagande påkallar i och för sig ingenändring i den lagtext som föreslagits i propositionen, eftersom uttrycket"eljest för rikets säkerhet" ger stadgandet den begränsning i frågaom straffbarheten som utskottet förordat. Enligt utskottets mening finnsdet likväl skäl att i klargörande syfte göra en redaktionell ändring iparagrafen. Där förekommer nämligen uttrycket "eller eljest" tvågånger. Med den tolkning av rekvisitet men för rikets säkerhet som utskottetgjort torde uttrycket "eller eljest" inte ha samma innebörd på debåda ställena i lagtexten. När uttrycket "eljest" förekommer i detförsta ledet av paragrafen är det närmast överflödigt och bör därför tas bort. Vad härefter beträffar förslaget att kompletteraspioneribestämmelsens uppräkning av exempel på skyddade uppgifter skall till enbörjan framhållas att de exempel på sådana uppgifter som anges i bestämmelseninte har någon avgörande betydelse för bestämmelsens tillämpningsområde.Exemplen skall i stället tjäna det i och för sig viktiga ändamålet att klargöraparagrafens innebörd. Detta förutsätter att exemplen är realistiska. mening bör därför som exempel väljas sådana uppgifter som har stortskyddsvärde och som typiskt sett kan vara av intresse för en främmandeunderrättelsetjänst. Såsom departementschefen anför torde spionage som kan ledatill men för rikets säkerhet numera inte sällan bedrivas i former som kanhänföras till begreppet politiskt spionage och industrispionage, dvs.underrättelseverksamheten tar sikte på att röja exempelvis värderingar ochavsikter hos militära och politiska beslutsfattare eller vissa industriellahemligheter. Med hänsyn härtill och till.vad som har sagts om betydelsenav en realistisk exemplifiering delar utskottet departementschefens uppfattningatt det är lämpligt att uppräkningen av exempel på skyddade uppgifter JuU 1981/82:8 8 kompletteras så att det klart framgår attspioneribestämmelsen omfattar kvalificerade former av politiskt spionage ochindustrispionage. Att så sker ligger också i linje med önskemål som utskottetuttalade lagstiftningsärende. Utskottet godtar de tillägg till spioneribestämmelsensom i detta hänseende föresläs i propositionen. Sammanfattningsvis innebär utskottets överväganden i detföregående att utskottet tillstyrker förslaget till ändring ispioneribestämmelsen med en redaktionell ändring; därjämte bör man i linje medvad försvarsutskottet anfört därom avstå från bruket av obestämd artikel iparagrafen. Den bör ges den lydelse som framgår av utskottets hemställan nedan. Obehörig befallning med hemlig uppgift m. m. Utskottet godtar de föreslagnaändringarna i 19 kap. 7 och 9 §S i följd varav utskottet avstyrker bifall tillmotion 1980/81:19 i denna del. I de föreslagna lagtexterna bör dock görasredaktionella ändringar motsvarande dem som utskottet förordat beträffandehuvudbestämmelsen om spioneri i 19 kap. 5 § BrB. Tagande av utländskt understöd Bakgrund fanns i 19 kap. 13 § BrBen bestämmelse med förbud mot att ta emot utländskt understöd för att bedrivapolitisk propaganda. Enligt bestämmelsen, som upphörde att gälla den 1 januri1978, värdet straffbart att av främmande makt eller någon som handlade i dessintresse ta emot pengar eller annan egendom för att genom att ge ut ellersprida skrifter eller på annat sätt påverka den allmänna meningen omstatsskicket eller om åtgärder i rikets inre eller yttre styrelse. I det lagstiftningsärende vari föreslogs att bestämmelsenskulle upphävas anförde departementschefen bl. a. att även om bestämmelsenkunde ha en viss preventiv funktion det kraftigast avhållande momentet utgjorderisken för att det u":ländska understödet kom till allmän kännedom. Detviktigaste remediet mot propagandaverksamhet var enligt vad departementschefenframhöll upplysning och offentlig diskussion. I sammanhanget erinradedepartementschefen om att ett avskaffande av straffbestämmelsen inte skulleinnebära att alla bidrag från utlandet till propaganda här i landet blevtillåtna; bl. a. kan ett sådant bidrag utgöra ett led i en straftTarförberedelse eller stämpling till högförräderi eller annat brott mot riketssäkerhet som anges i 19 kap. 14 S BrB (prop. 1975/76:174). inhämtade lagrådets yttrande överlagförslaget. Lagrådet fann att departementschefens motivering för att avskaffabestämmelsen inte till alla delar kunde anses bärkraftig, och lagrådetförordade att bestämmel- JuU1981/82:8 9 sen inte skulle upphävas men omarbetas i syfte attåstadkomma en tillfredsställande begränsning av det straffbara området.Utskottet uttalade för sin del att en bestämmelse om tagande av utländsktunderstöd även framgent borde finnas i BrB. Utskottet var nämligen inteövertygat om bärkraften av de i propositionen redovisade motiven för enavkriminalisering utan anslöt sig till den kritik som lagrådet hade framfört.Utskottet konstaterade emellertid att den då gällande bestämmelsen hade enalltför vidsträckt avfattning. För att ge paragrafen en striktare avgränsningborde stadgandet bli föremål för förnyade överväganden. I avvaktan påresultatet av en sådan översyn ansåg utskottet att bestämmelsen borde kvarstå idess då gällande lydelse (JuU 1975/76:46). En minoritet inom utskottet förordade i en reservationtill utskottets betänkande bifall till förslaget att bestämmelsen skulleupphävas. Efter lottning på grund av lika röstetal biföll riksdagenreservationen (rskr 1975/76:393). I nu förevarande proposition föreslås en bestämmelse somför vissa fall straffbelägger tagande av understöd från utlandet. Bestämmelsenföreslås upptagen som en ny 13 § i 19 kap. BrB. Enligt det föreslagna lagrummetförutsätts för straffbarhet att understödet har lämnats antingen av främmandemakt eller från utlandet av någon som handlar för att gå främmande makttillhanda. Bestämmelsen tar sikte på endast sådan propaganda som rör grundernaför rikets statsskick eller någon angelägenhet som har betydelse för riketssäkerhet och som det ankommer på eller regeringen att besluta om.Straffet föreslås bli fängelse i högst . föreslås att 19 kap. 16 § BrB ändras så att åtalför tagande av utländskt understöd inte får ske utan förordnande av regeringen. I motion 1980/81:18 yrkas att avslår förslagettill straffbestämmelse om tagande av utländskt understöd. tillstyrker i sitt yttrande tilljustitieutskottet den föreslagna lagstiftningen. En minoritet (s) inom redovisaravvikande mening. anser i likhetmed departementschefen att det viktigaste remediet mot en utlandsstöddpropagandaverksamhet är upplysning och offentlig diskussion. Det sagda gälleremellertid oavsett om en straffbestämmelse återinförs eller ej och synesenligt utskottet inte i och för sig vara ett tillräckligt skäl mot enkriminalisering på området. Såsom departementschefen anför har företeelser som dentidigare straffbestämmelsen riktade sig emot lyckligtvis inte varit vanliga ivärt land. 1* 1981/82. JuU1981/82:8 10 och det torde stå klart att en ny bestämmelse i ämnet intekan antas komma att tillämpas särskilt ofta. Utskottet anser emellertid att denförebyggande effekten av en straffbestämmelse på området inte skallunderskattas. Frånvaron av varje förbud mot tagande av utländskt understöd kanotvivelaktigt ge upphov till situationer där det skulle vara för den allmännarättskänslan stötande och från allmänpreventiv synpunkt betänkligt, om intenågot ingripande skulle kunna ske. Det sagda gäller inte minst sedan tidigaregällande bestämmelser om ryktesspridning och beljugande av myndighet harupphävts. Rådande ordning kan enligt utskottets mening onekligen innebärarisker för vår nationella säkerhet, och utskottet anser i likhet meddepartementschefen att det inte är godtagbart att behålla nuvarande rättsläge.En bestämmelse som för vissa fall straffbelägger tagande av understöd frånutlandet bör således enligt utskottets mening införas. Den i propositionen föreslagna bestämmelsen har avgränsatspå ett sådant sätt att den får tillämpning endast i sådana fall där understödetbevisligen härrör från utlandet. Vidare innebår förslaget att det straffbaraområdet är begränsat till gärningar med ett odiskutabelt straffvärde, nämligensådana genom vilka främmande makt låter påverka den allmänna opinionen ipolitiska frågor som rör grunderna för statsskicket eller har betydelse förrikets säkerhet. Såsom departementschefen anför kan den föreslagna bestämmelseninte sägas inkräkta på yttrande- eller tryckfriheten. Bestämmelsen tarnämligen inte sikte på något visst slag av propagandaverksamhet ellermeningsyttringar i övrigt utan riktar sig enbart mot propagandans ekonomiskabakgrund. Inte heller kan bestämmelsen enligt utskottets mening anses innebäranågon begränsning av föreningsfriheten. Utskottet finner alltså i likhet medkonstitutionsutskottet att den föreslagna bestämmelsen inte kommer i konfliktmed gällande grundlagsregler. I anslutning till vad som sägs i motionen vill utskottettillägga att man i sammanhanget emellertid inte kan bortse från att utredningarrörande brottet tagande av utländskt understöd kan komma att beröra sådanainstitutioner - politiska organisationer eller massmedieorgan - som det avhänsyn till yttrandefriheten är särskilt angeläget att skydda från opåkalladerättsliga ingrepp.