bet · G501FöU18 · 1981-12-31 00:00:00 — trots de många genomgripandeförändringar som ägt rum i världens politiska struktur under de senasteårtiondena, fortfarande lever i en värid som säkerhetspolitiskt präglas avöst-västperspektivet. För små länder som finns det anledning att medviss oro se pä den tendens som gör sig gällande hos supermakterna atlbetrakta de talrika lokala motsättningarna och konfiikterna i tredje väridenfrämst i ljuset av sin egen rivalitet. Öst-västperspektivet kan inte erbjudanågon tillräcklig förklaring eller acceptabel lösning pä konflikter i iredjeväriden. Utskottet delar regeringens bedömning att en varaktig fredförutsätter respekt för nationernas självbestämmande, politisk avspänning,militär nedrustning samt social och ekonomisk rättvisa. har på olika sätt möjlighet och tillfälle attbedriva en aktiv politik på dessa områden och främja en fredlig utveckling iväriden. För vår säkerhetspolitik spelar av naturiiga skäl Nordenoch en särskild roll. Det nordiska säkerhetspolitiska mönstret utgör enstabiliserande faktor i vår del av världen. Som alliansfri stat kan vi tillsammans med andra neutralaoch alliansfria länder spela en roll för att främja freden. Den omfattandekärnvapenuppladdningen i vår egen världsdel inger självfallet särskild oro.Det är därför naturligt att nedrustningssträvanden inte minst tarsikte på den europeiska situationen, verkar sålunda i den europeiskakonferensen om säkerhet och samarbete (ESK) för sammankallande av en europeisknedrustningskonferens och är berett stå som värd för en sådan. Det är också motden europeiska bakgrunden regeringen i kontakt med övriga nordiska regeringarundersöker om del finns en gemensam grund i våra länder för atl skapa enkärnvapenfri zon i som ett led i arbetet på ett kärnvapenfritt . Kravet på nedrustning måste i första hand riktas mot debåda supermaktema. De små länderna har emellertid en viktig uppgift när detgäller alt med stöd av en framväxande fredsopinion ge tyngd åt detta krav inomoch utom de internationella förhandlingar som i olika fora förs i säkerhets-och nedrustningsfrågor. För det internationella samarbetet mellan självständigaoch jämbördiga stater spelar självfallet FN en central roll. FN bör förbli enhörnsten i den svenska utrikespolitiken. bör ocksä genom FN och idirekt samarbete med utvecklingsländerna fortsätta att verka förinternationell solidaritet genom ett omfattande utvecklingsbistånd ochmedverkan i arbetet på FöU 1981/82:18 B 27 attupprätta en rättvisare ekonomisk världsordning. Stora ekonomiska orättvisorinom och mellan länderna hotar i längden fred och säkerhet. Utrikesutskottetvill sammanfattningsvis anföra att det i allt väsentligt delar den syn påsäkerhetspolitikens uppgifter och totalförsvarets utformning som kommer tiUuttryck i propositionen. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (),(), (), (), (),(), (c), (), (), (), (), Axel (), ()och (). FöU1981/82:18 B 28 Socialutskottetsyttrande /82:2 y har hemställt omyttrande från socialutskottet över proposition 1981/82:102 om säkerhets- ochförsvarspolitiken samt totalförsvarets fortsatta utveckling i vad avserregeringens i bil. 5 () framlagda förslag - nämligenförslag om riktlinjer för programmet hälso- och sjukvården samt socialtjänsteni krig inom verksamhetsområdet övrigt totalförsvar för tidsperioden1982/83-1986/87 samt förslag om vissa anslag för /83 - jämtemotionsyrkanden i anslutning till nämnda förslag. hardessutom berett socialutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen iövrigt jämte därtill anknutna motionsyrkanden. Med anledning härav yttrar sig socialutskottet över -förutom förslagen i nämnda bilaga till propositionen - följande med anledningav propositionen väckta motioner, nämligen motion 1981/82:2211 av (m) och () i viss del, motion 1981/82:2262 av GöstaBohman m, fl, (m), såvitt avser yrkande 26, motion 1981/82:2270 av GötheKnutson m, fl, (m, c), motion 1981/82:2276 av m, fl, (s), såvittavser yrkande 22, samt motion 1981/82:2283 av m. fl, (vpk), såvittavser yrkande 15, Utskottet har beslutat att - underförutsättning av försvarsutskottets samtycke - överflytta den väckta motionen 1981/82:551 av () omberedskapsplaneringen av den kommunala till försvarsutskottet.Utskottets yttrande till försvarsutskottet omfattar även denna motion. Den följande framställningendisponeras så att först behandlas frågan om riktlinjer för programmet hälso-och sjukvården samt i krig inom verksamhetsområdet övrigttotalförsvar för tidsperioden /83-1986/ 87. därefter frågan om vissa anslagför /83 samt slutligen i vissa motioner upptagna frågor omtjänsteplikt för personal inom hälso- och sjukvård samt socialtjänst. FöU1981/82:18 B 29 /, Riktlinjer för programmet hälso- och sjukvården samtsocialtjänsten i krig inom verksamhetsområdet övrigt totalförsvar förtidsperioden /83-1986/ Regeringens förslag om riktlinjerför programmet hälso- och sjukvården samt i krig inomverksamhetsområdet övrigt totalförsvar för tidsperioden /83-1986/87 byggerbl, a, på en av på uppdrag av regeringen utarbetad och tillregeringen överlämnad programplan för femårsperioden samt påöverväganden och förslag avseende planeringen för totalförsvarets olika delarunder , som försvarskommitté (Fö 1978:6)redovisat i sitt slutbetänkande (DsFöl981:14)Totalförsvaret 1982/1987, Dettabetänkande avgavs efter det att kommittén tagit del av bl, a. socialstyrelsensprogramplan. Utskottet behandlar här i särskilda avsnitt frågor omplaneringen för i krig, om ekonomisk ram för anslag tillinvesteringar för hälso-och sjukvården i krig under tidsperioden1982/83-1986/87 samt om riktlinjer i övrigt för programmet hälso- ochsjukvården samt i krig för nämnda tidsperiod. Planeringen för i krig. Kommunernasuppgifter och verksamhet inom totalförsvaret regleras bl, a, genom lagen(1964:63) om beredskap samt genom kommunala beredskapskungörelsen(1964:722), I dessa författningar förutsätts att den verksamhet, som kommunernaoch landstingskommunerna enligt särskild lag eller författning eller eljest medstöd av kommunallagen (1977:179) bedriver i fred och som bedöms viktig från totalförsvarssynpunkt,i möjligasve mån skall upprätthållas under beredskapstillstånd. (), som hör tillkommundepartementet och är administrativt knuten till ,har samordningsansvaret för den kommunala och landstingskommunala bered-ikapen. I allmänna anvisningar utgivna av RKB (Civilförsvarsstyrelsensförfattningssamling CFS 1977:5 B 3) ges de grundläggande förutsättningarna förkommunernas och landstingskommunernas organisation och resurstäckning avpersonal i krigstid. För de fackområden som ingår i krigsorganisationen finnss, k, fackanvisningar, för del utarbetade av socialstyrelsenoch RKB gemensamt (SOSFS (M o S) 1978:1 bil. B), hardet övergripande ansvaret för personalförsörjningen i krig. Det påpekas i propositionen atlsocialtjänsten i krig får särskilt stor betydelse dels när det gäller atttillgodose vårdbehovet för patienter som av prioriteringsskäl inte kan beredasvård på sjukhus, vilket nödvändiggör en fördjupad samverkan mellansocialtjänsten och hälso- och sjukvården, dels när det gäller insatser medbarnomsorg för att möjliggöra ett effektivt utnyttjande av personal inomtotalförsvaret. FöU1981/82:18 B 30 ansvar försocialtjänsten under krigsförhållanden bör enligt propositionen bygga på deriktlinjer som finns i fred. och myndighetens uppgifter inför beredskaps- ochkrigsplanering av är bl. a, att i samråd med kommunala huvudmänsvara för övergripande planering och utarbeta föreskrifter och allmänna råd somskall bilda underlag för kommunernas beredskapsplanering. Det framhålls i propositionen att det är angeläget attfackanvisningarna för beredskapsplanläggning av revideras så attkommunerna kan genomföra den nödvändiga planeringen. Under programplaneperiodenbör barnomsorgen prioriteras men också frågan om samverkan mellan socialtjänstenoch hälso- och sjukvården, särskilt vad avser äldreomsorgen, 1 motion 1981/82:551 av AnitaBråkenhielm (m) framhålls alt i en krigssi;uat'on kraven på den kommunalasocialtjänsten kommer att öka starkt vad gäller barn- och äldreomsorg. Det börenligt motionären övervägas på vilket sätt - i samråd med sjukvårdshuvudman ochprimärkommunal socialtjänst - beredskap för uppgifter i krigskall planeras. Utredningen (S 1976:05) om sjukvården i krig (USIK) eller annanlämplig instans bör,enligt motionären få i uppdrag att överväga frågan omkommunernas beredskapsplanering för i krig. Motionen utmynnar ihär aktuell del i en begäran om åtgärder i syfte att närmare klargöra formernaför beredskapsplanering för den kommunala . Från ,() och har utskottetunder hand inhämtat bl, a, följande. Samtliga kommuner i landet har en beredskapsplan som ärupprättad . 1 många fall omfattas inte barnomsorgen ochäldreomsorgen av planläggningen. Ett knappt 40-tal kommuner har reviderat sinplanläggning. Planläggningen provas vart .3-4 år vid lokala ledningsövningarunder ledning av och berörd militär myndighet. Försök med olika modeller för planläggning, bl. a, vadgäller barnomsorgen, har gjorts . Som exempel kan nämnasatt RKB tillsammans med provat en modell som sedan dokumenteratsoch delgivits samtliga kommuner av . F, n, pågår enprovplanläggning av främst personalplanerna i kommun. Projektet,som drivs av kommunen, och . följs ocksä avsocialstyrelsen. kommun gör en provplanläggning vad gälleräldreomsorgen . Även denna planläggning föjjs avsocialstyrelsen. Arbetet är avsett att ge underlag för nya allmänna anvisningaroch fackanvisningar som avses vara klara , Projektresultatcnskall också ge underlag för dess planeringsarbete vadgäller personaltillgängen. Diskussionerrörande beredskapsplaneringen inom beträf- FöU 1981/82:18 B 31 fande bl, a, personal och utformningen av nya anvisningarpågår mellan , och . Totalförsvaret förutsätter en välfungerande barn- och äldreomsorg i krig. Ovan redovisade provplanläggningar ochdiskussioner, som skall ge underlag för nya allmänna anvisningar ochfackanvisningar för beredskapsplanering av bl. a. , tillgodoserenligt utskottets mening syftet med motion 1981/82:551 (m) i här aktuell del.Utskottet avstyrker därför motionen, såvitt här är i fråga. Ekonomisk ram för anslag till investeringar för hälso- ochsjukvården i krig /83-1986/87. Under femte huvudtitelnär uppförda tre anslag som avser beredskapen för den civila hälso- ochsjukvården, nämligen (1) anslaget FI4, Beredskapslagring för hälso- ochsjukvården m,m,. från vilket bekostas investeringar i beredskapslager m.m.. (2)anslaget H 5. Driftkostnader för beredskapslagring m.m., från vilket bekostasförvaring och underhåll av beredskapsutrustning samt drift av beredskapslager,samt (3) anslaget H 6, Utbildning av personal för hälso- och sjukvård i krig m,m,, från vilket bekostas utbildning av personal som avses tjänstgöra inom dencivila hälso- och sjukvårdens krigsorganisation. Regeringen uppdrog åt statens förhandlingsnämndatt förhandla med sjukvårdshuvudmännen om deras medverkan i hälso- ochsjukvårdens försörjningsberedskap. Uppdraget, som avser både sjukvärdsmaterielav förbrukningskaraktär och s, k, varaktig sjukvårdsuirustning, har hittillslett till att försöksverksamhet med beredskapslagring av förbrukningsmaterieligångsatts hos vissa sjukvårdshuvudmän. ochLandstingsförbundet har enats om att ta upp förhandlingar omsjukvårdshuvudmännens medverkan vid lagring, upphandling och omsättning av s,k, varaktig sjukvårdsutrustning för beredskapsändamål, 1 ovannämnda programplan förtidsperioden /83-1986/87 redovisade inom en ekonomisk ramför tidsperioden av 222,1 milj, kr -vilken enligt regeringens anvisningarskulle vara utgångspunkt för programplanearbete - deninriktning som förordade för investeringar under anslagen H 4och H 6, Ramen om 222,1 milj, kr, skulle enligt emellertid intemedge att de brister som finns inom den civila hälso- och sjukvården skullekunna avhjälpas . framlade därför iprogramplanen ett alternativt förslag om investeringar inom en ram av 370,6milj, kr, för femårsperioden. Denna ram skulle enligt socialstyrelsenmöjliggöra att mål som försvarskommitté angett för hälso- ochsjukvården i krig skulle uppnås. De båda rambeloppen avsåg löne- ochprisnivå och innefattade inte kostnader för förrådsanläggningar, försvarskommitté föreslog i sitt slutbetänkandeatt alternativa förslag i vissa avseenden skulle läggas till grund för FöU 1981/82:18 B 32 planeringen och medelstilldelningen för den kommandefemårsperioden och förordade att en medelsram om 320 milj, kr, skulle anvisasför denna tidsperiodförhälso-ochsjukvårdsamt socialtjänst i krig, dvs. 64 milj,kr, per budgetår. Föredragande statsrådet framhåller i propositionen (bil.5. s. 24) bl. a. att sjukvårdshuvudmännen - mot bakgrund av att de sedan den 1juli 1981 har ansvaret för ledningen i krig inom sitt verksamhetsområde - börse sjukvården i krig som en naturlig uppgift i direkt anslutning till derasfredslida ansvar och verksamhet och att detta bl, a, bör leda till att desjälva ansvarar för förberedelser och erforderlig lagring inför enfredskrissituation. Föredragande statsrådet framhåller vidare attsjukvårdshuvudmännen f, n, har en mycket låg försörjningsberedskap och att detdärför är angeläget att åtgärder vidtas för att åstadkomma förbättringar. Enligt föredragande statsrådets mening bör formerna föransvarsfördelningen mellan staten och sjukvårdshuvudmännen prövas ytterligare.Mot denna bakgrund förklarar hon sig inte vara beredd att ta ställning till1978 års försvarskommittés förslag om.en femårig-ekonomisk ram för hälso- ochsjukvården i krig men föreslår alt medel för /83 beräknas medutgångspunkt i kommitténs förslag och att detsamma bör gälla.för budgetåret1983/84, I motion 1981/82:2262 (m) i häraktuell del (yrkande 26) och i motion 1981/82:2276 (s) i här aktuell del(yrkande 22) begärs att godkänner en femårig ekonomisk ram förinvesteringar för programmet hälso- och sjukvården samt i krig iöverensstämmelse med försvarskommittés förslag. Ett eventuelltförändrat kostnadsansvar för investeringarna bör enligt de båda motionerna intehindra att storleken av den ekonomiska ramen fastställs. 1 motion 1981/82:2283 (vpk) begärs i här aktuell del(yrkande 15 delvis) att medelsanvisningar för programmet skall ske enligtsocialstyrelsens förslag. Motionärerna framhåller bl. a. att de ökade anslagsom begärt för beredskapen inom sjukvårdsområdet måste ansessom minimikrav. Den civila hälso- och sjukvårdenkommer i krig att utsättas för en avsevärt ökad och förändrad belastning.Grunden för verksamheten i krig är de resurser som finns under fredstid. Debehöver dock kompletteras i olika avseenden för att klara de ökadepåfrestningarna i krig. försvarskommitté har konstaterat attbristerna inom hälso- och sjukvårdens beredskap endast delvis har kunnatavhjälpas imder den tid som gått sedan 1977 års försvarsbeslut togs (prop.1976/77:74. FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:311). Åtgärder för att förbättra dennaberedskap är därför enligt utskottets mening mycket angelägna. Oavsett om i propositionen förordad prövning avansvarsfördelningen mellan staten och sjukvårdshuvudmännen på området kommertill stånd och FöU1981/82:18 B 33 oavsett om en sådan prövning leder till ett minskal kostnadsansvarför staten och ett ökat kostnadsansvar för sjukvårdshuvudmännen bör ställningredan nu tas till storleken av en ekonomisk ram för investeringar för hälso-och sjukvården för hela lidsperioden /8.3-1986/87 för att uppbyggnaden avbättre beredskap skall få en fast grund. Utskottet förordar därför att enekonomisk ram för ändamålet för hela femårsperioden nu godkänns och att denna iöverensstämmelse med försvarskommittés förslag får avse ett belopp av320 milj. kr. löne- och prisläge. Utskottet tillstyrker såledesmotionerna 1981/82:2262 (m) och 1981/82:2276 (s) i här aktuella delar. Med återopande av det anförda tillstyrker utskottet attriksdagen - med bifall till motion 1981/82:2262 yrkande 26 och motion1981/82:2276 yrkande 22 samt med anledning av regeringens förslag och motion1981/82:2283 yrkande 15 delvis - godkänner vad utskottet sålunda förordat ifråga om ekonomisk ram för investeringar för hälso- och sjukvården i krig undertidsperioden /83-1986/87. Riktlinjer i övrigt för programmet hälso- och sjukvårdensaml i krig inom verksatnhetsområdet övrigt totalförsvar förtidsperioden / 83-1986/87. De i propositionen föreslagna riktlinjerna iövrigt för nämnda program föranleder inte någon erinran från utskottets sida.Utskottet tillstyrker således att de godkänns i denna del, Anslagsfrågor för /83 har - medutgångspunkt i sitt alternativa förslag till ekonomisk ram för programmet förhälso- och sjukvården samt i krig - för /83föreslagit en medelsanvisning under anslaget H 4 av ,, därvidmedel för investeringar i förrådsanläggningar inräknats, samt under anslaget H6 en medelsanvisning av . Under anslaget H 5 har socialstyrelsenföreslagit en medelsanvisning av . Med utgångspunkt försvarskommittés förslag tillekonomisk ram för nämnda program föreslår regeringen att för /, anvisas under anslaget H 4 och , under anslaget H 6,Under anslaget H 5 föreslår regeringen en medelsanvisning av , I motion 1981/82:2283 (vpk) föreslås i här aktuell del(yrkande 15 delvis) att skall anvisa de anslag som socialstyrelsenbegärt. Utskottet har i det föregåendeförordat atl försvarskommittés förslag till ekonomisk ram för häraktuellt program skall godkännas. Med hänsyn härtill tillstyrker utskottet atlriksdagen - med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1981/82:2283 yrkande 15 delvis - under femte huvudtiteln för /83anvisar 15 1981/82. FöU1981/82:18 B 34 a) till (H 4) Beredskapslagringför hälso- och sjukvården m. m. ett reservationsanslag av .% , b) till (H 5)Driftkostnader för heredskapslagring m. m. ett förslagsanslag av 36 240 000kr., c) till (H 6)Utbildning av personal för hälso- och sjukvård i krig m. m. ett förslagsanslagav , Vissa frågor om tjänsteplikt för personal inom hälso-och sjukvård samt socialtjänst Totalförsvarets personalförsörjningi krig tryggas genom bestämmelser om värnplikt för män i värnpliktslagen(1941:967), om civilförsvarsplikt i civilförsvarslagen (1960:74), om tjänstepliktför hälso- och sjukvårdspersonal samt veterinärpersonal i lagen (1981:292)härom m. m. samt om allmän tjänsteplikt i allmänna tjänslepliktslagen(1959:83). Skyldighet att delta i utbildning m. m. i fredstid föreligger fördem som är värnpliktiga och civilförsvarspliktiga samt i fråga omtjänstepliktig hälso- och sjukvårdspersonal samt veterinärpersonal för läkare. Med anledning av motionsyrkanden behandlas i det följandefråga om tjänsteplikt för socialtjänstpersonal samt fråga om skyldighet attdelta i utbildning i fred för viss hälso- och sjukvårdspersonal. Tjänsteplikt för socialtjänstpersonal. Någon tjänstepliktmotsvarande den som gäller för personal inom hälso- och sjukvården finns inteför personal, I motion 1981/82:551 av AnitaBråkenhielm (m) framhålls att situationen på personalsidan när det gäller denkommunala barnomsorg och äldreomsorg i krigstid är betydligtallvarligare än exempelvis lokalfrågor. Hon anser att det därför bör utredas omtjänsteplikt för socialtjänslpersonal och eventuellt andra personer med lämpligvårdutbildning eller erfarenhet inom bör införas i analogi medden tjänsteplikt som gäller för hälso- och sjukvårdspersonal. Enligt uppgifter som utskottetunder hand inhämtat från tjänstemän vid ,och har man hos dessamyndigheter följande syn på frågor om tillgodoseende av personalbehovet inombarnomsorg och äldreomsorg i krig. Ett system med registrering m, m, av socialtjänstenspersonal som en särskild tjänsteplikt för denna personal skulle medföra innebären tämligen omfattande byråkrati, som i vart fall f, n, inte anses behövlig föratt tillgodose personalbehovet, 1 första hand räknar man med att den personal som finns ifred skall finnas kvar i krigstid, då anställningsavtalen beräknas fortsättaatt gälla även under FöU1981/82:18 B 35 Huvudparten av de anställda utgörs avkvinnor, och bortfallet på grund av värnpliktstjänstgöring blir därför mycketbegränsat. Vid en undersökning som gjorts i kommun har man kunnatkonstatera att av berörd personal blir aktuell förvärnpliktstjänstgöring, civilförsvarstjänstgöring eller tjänstgöring ifrivilliga försvarsorganisationer. Vid en undersökning i kommunhar man beräknat att av personalen kommer att finnas kvar i sin vanligatjänst. Vissa kommuner sluter avtal med befattningshavare som pensioneras omatt de efter pensioneringen skall stå till förfogande förtjänstgöring vid beredskapstillstånd. I den mån personalbehovet inte täcks påsätt nu sagts räknar man med att genom arbetsförmedlingen kunna rekryterapersonal. Som en sista utväg för att täcka personalbehovet beräknastjänsteplikt enligt allmänna tjänstepliktslagen (1959:83) kunna tillgripas. Med hänsyn till den nu lämnaderedovisningen anser utskottet det inte erforderligt all frågan om specielltjänsteplikt för socialtjänslpersonal utreds. Utskottet förutsätter dock fortlöpande uppmärksammar frågan om hur behov av personalskall tillgodoses under krig med hänsyn bl, a, till atl andelen kvinnor blandde anställda inom bl, a, barnomsorgen kan beräknas minska. Utskottet avstyrkersålunda motion 1981/82:551 även i här aktuell del. Skyldighet alt delta i utbildning i fred för viss hälso-och sjukvårdspersonal. Personal som omfattas av den särskilda tjänstepliktenför hälso- och sjukvårdspersonal m, fl, krigsplaceras inte bara inom den civilahälso- och sjukvården utan även inom försvarsmaktens sjukvård, där dennapersonal skall tjänstgöra tillsammans med personal som inkallas med stöd avvärnpliktslagen. 1 motion 1981/82:2270 (m, c)påpekas att i försvarsmaktens krigsorganisation för sjukvård bl, a, kvinnoringår och att dessa i motsats till värnpliktig personal i denna organisationinte är underkastade utbildningsplikt under fredstid. Motionärerna begär därförförslag om införande av utbildningsplikt i fred för kvinnlig sjukvårdspersonal, 1 motion 1981/82:2211 (m, fp) görs ett likartat påpekandesom i motion 1981/82:2270 (m, c). Härutöver påpekas det att även inom andraverksamhetsområden - därvid civilbefälhavarnas kanslier nämns - personal ärkrigsplaeerad som inte kan inkallas till tjänstgöring i fredstid. Motionärernabegär skyndsam ändring av nuvarande pliktlagstiftning så att viktig personalinom bl, a, den militära sjukvårdsorganisationen kan inkallas till tjänstgöringi fred oberoende av kön. Utskottet tar upp motion 1981/82:2211 (m. fp) tillbehandling endast i vad den avser utskottets beredningsområde, dvs. frågan omutbildningsplikt under fredstid för hälso- och sjukvårdspersonal. FöU1981/82:18 B 36 Som nämnts i inledningen till dettaavsnitt föreligger för personal som omfattas av tjänsteplikten för hälso- ochsjukvårdspersonal skyldighet att delta i utbildning m, m, i fredstid endast förläkare. Genom tilläggsdirektiv har den med stöd av ettregeringens bemyndigande tillkallade utredningen (S 1976:05) omsjukvården i krig (USIK) fått i uppdrag att göra en översyn av hur denfredstida utbildningen för personalen inom hälso- och sjukvården bäst skallkomma totalförsvaret till godo. En utgångspunkt för utbildningen förtotalförsvarets hälso- och sjukvård bör enligt tilläggsdirektiven vara att deni så stor utsträckning sorn möjligt förankras och bedrivs som en del av denreguljära utbildningen för fredssjukvården. Det påpekas att flertalet anställdainom sjukvården under sin yrkesutbildning inte får någon särskild utbildning omde svårigheter som sjukvården utsätts för vid katastrof eller krig och att detbör ankomma på utredningen att pröva behovet av särskild utbildning för dessa gruppersamt ange hur den i princip bör organiseras. Inom ramen tor nämnda utredningsarbete behandlar USIKfrågan om utbildningsplikt för olika kategorier av hälso- ochsjukvårdspersonal.