bet · G501SoU7 · 1981-12-31 00:00:00 — om ökat stöd till hälsohemmen m. m. I motion 1980/81:1084 av BirgittaHambraeus (c) och () hemställs att beslutar, ienlighet med vad som framförts i motionen, om ökat stöd till hälsohemmen. I motion 1980/81:1244 av AndersGernandt m.fl. (c) hemställs aft som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i mofionen anförts beträffande främjande av seriöst utövadhälsohemsverksamhet. I motiveringen till yrkandet imotion 1980/81:1084 framhålls bl. a. att det är orimligt att samhällets massivastöd, som , bara skall gå till konventionell sjukbehandling. Enligt motionärernamåste människor få rätt att välja terapi och inte tvingas att med skatternaenbart stödja en viss skola inom medicinen. Remiss av läkare till godkändahälsohem bör stödjas av försäkringskassa enligt samma principer som remiss tillsjukhus. 1 motiveringen till yrkandet imotion 1980/81:1244 framhålls bl. a. att hälsohemmen utgör i flera avseendenviktiga komplement till den konventionella sjukvården och därför bör gessamhällets stöd - åtminstone i de former som inte på ogynnsamt sätt belastarsamhällsekonomin. Enligt motionärerna kan detta ske bl. a. genom att spridapositivt inriktad information till läkarpersonal och sjukvårdsansvariga och atfi övrigt verka för ökad förståelse för och främjande av hälsohemmensberättigade existens inom svensk sjuk- och friskvård. Motionärerna anser ocksåatf man kanske bör sikta till en form av auktorisation av seriöst arbetandehälsohem. Vissa bestämmelser om enskilda vårdhem m. m. Stadgan om enskilda vårdhem m. m.(1970:88. ändrad senast 1980:583) omfattar även hälsohemmen, i den månverksamheten avser sjukvård eller annan personlig omvårdnad eller tillsyn.Enligt vårdhemsstadgan får enskilt vårdhem inte drivas utan tillstånd avlänsstyrelsen. Vården vid vårdhemmet skall stå under tillsyn av vårdhemsläkare.Länsstyrelsen får dock, om särskilda omständigheter påkallar det, medgeundantag från skyldigheten atf ha vårdhemsläkare. I stadgan finns vidareföreskrifter om bl. a. tillsyn av länsstyrelse och centralt av socialstyrelsenoch om krav på lokaler, utrustning och personal. F. n.finns två hälsohem som godkänts som enskilda vårdhem, nämligen 1 1981/82. SoU1981/82:7 2 Tallmogården och för vård av konvalescenter. Enligt bestämmelser i 2 kap. 4 § lagen (1962:381) omallmän försäkring och förordningen (1979:849) om ersättning för sjukhusvård m.m. kan ersättning för vård på enskilt vårdhem utgå från sjukförsiikringen, omvårdhemmet enligt förteckning som fastställs av är attanse som sjukhus. Enligt bestämmelser i 2 kap. 6 § lagen om allmänförsäkring och 14 S förordningen (1976:1018) med taxa för sjukvårdandebehandling m. nr utgår ersättning från sjukförsäkringen för utgifter för vårdpå konvalescenthem som finns upptaget i en av fastställdförteckning. Inte något hälsohem är upptaget i riksförsäkringsverketskungörelse med förteckning över vissa sjukvårdsinrättningar som skall anses somsjukhus. Däremot är Tallmogården och upptagna i riksförsäkringsverketskungörelse med förteckning över konvalescenthem (RFFS 1977:15). Den av sjukvårdshuvudmännen bedrivna öppna vårdenfinansieras till väsentlig del genom ersättningar till huvudmännen från denallmänna försäkringen. Ersättningsbeloppens storlek regleras genom återkommandeöverenskommelser mellan regeringen och . har i cirkulär (AC 41/81) som utkommitunder september månad 1981 rekommenderat landsting och medlemskommuner att vidbeläggning av Tallmogården erlägga en bruttoavgift om . per dag att gällaunder tiden 30 juni 1982. I cirkuläret anges att detförutsatts att patienterna i varje särskilt fall erhållit remiss av behörigläkare enligt av /kommunen antagna bestämmelser. har överenskommelse träffats mellan parterna omersättningar från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen den 1januari 1982-den 31 december 1983 (prop. 1980/81:187, SfU 1980/81:29, rskr416). Överenskommelsen innebar bl. a. att det inför genomförandet av en nyhälso- och sjukvårdslagstiftning införs en särskild ekonomisk ersättning tillde offentliga sjukvårdshuvudmännen för förebyggande hälsovårdande insatser samtprimärvård, inräknat långtidssjukvård. Denna ersättning, som uppgår till 200milj. , fördelas schablonmässigt mellan sjukvårdshuvudmännen med 24kr. Fr. o. nr den kommer 2 kap. 6 S 5 st.lagen (1962:381) om allmän försäkring att få ändrad lydelse (1981:718) så attbidrag, enligt de grunder som regeringen fastställer, bl. a. skall utgå tillsådan förebyggande hälsovård som anordnas av landstingskommun eller kommun sominte tillhör landstingskommun. Pågående utredningar, forskning m. m. Socialstyrelsensutredning om hälsohe/nmens verksamhet m. m. a. till att klargöra hälsohemmens organisatoriska SoU1981/82:7 3 ställning inom hälso- och sjukvården och till att angeriktlinjer för sjukvårdshuvudmännen för hur verksamheten skall bedömas vidbidragsgiv-ning m. Enligt projektplanen skulle arbetet ha fortskridit sålångt att man skulle kunna publicera socialstyrelsensställningstaganden i dessa frågor i . Frånsocialstyrelsen har inhämtats följande. Arbetet har inte fortskridit i den takt man beräknat.Hittills har man genomfört dels en enkät til) samtliga landsting rörande derasprinciper för att ge ersättning för kostnaderna för vistelse på hälsohem. delsen enkät till de hälsohem som är anslutna till rörandeurval av gäster och behandlingsmetoder. Man har vidare fått in expertutlåtandenrörande värdet av olika behandlingsmetoder vid skilda sjukdomar. Anledningartill fördröjningarna är dels den omorganisation som genomförs inomsocialstyrelsen, dels nedskurna resurser. Utredningsarbetet beräknas kunnaslutföras . Av en promemoria upprättad inom eftergenomförd enkät till de 26 sjukvårdshuvudmännen framgår följande: På frågan "Hur har Ni organiserat remissförfiirandet?Vem/vilken instans godkänner önskad hälsohemsvistelse." hade flertaletsvarat att man hade en bestämd remissordning samt att man bestämt hur beslutskulle fattas. På frågan "Vilka bedömningsprinciper tillämpas? - aktuellahälsoproblem och sjukdomstillstånd" hade drygt hälften preciserat desjukdomstillstånd som renderade hälsohemsvistelse. De oftast nämnda varreumatiska sjukdomar, ledsjukdomar, mag- och tarmsjukdomar samt fetma. Avenkätsvaren framgick att under de senaste tre föregående åren ca 2 500hälsohemsvistel-ser hade godkänts medan ca 1 000 ansökningar avslagits.Vanligaste vistelsetiden hade varit . Omkring drygt hälften avsjukvårdshuvudmännen hade godkänt vårddagskostnaden minskad med patientavgiften. Forskningsprojekt som drivs med stöd av medel frånDelegationen för social forskning pågår forskningsprojektetUtvärdering av fasta och hälsokost till sjuka människor. iundersökningen är att försöka utvärdera värdet av fasta, vegetarisk kost ochvegankost vid olika sjukdomar. Projektet är förlagt till hälsohemmetFöllingegården. En första redovisning av verksamheten har publicerats under år1980. har ytterligare medel beviljats för fortsatt arbete medprojektet, och en slutrapport väntas vara färdigställd vid utgången av februarimanad 1982. Parallellt med denna undersökning bedrivs studienSociologisk utvärdering av fasta och hälsokost till sjuka m a n n i s - SoU 1981/82:7 4 En delrapport har fiirdigstiillts. Det fortsattaarbetet innebär en uppföljning varvid man studerar om de funna effekternakvarstår efter ett resp. . Ett tredje projekt ar en klinisk ulviirdering av denaturenliga behandlingsmetoder som används vid Tallmogårdens hälsohem. Enrapport har avgivits, men den slutliga redovisningen återstår alt göra. Beredningen för livsmedels- och näriiig.sfrågor Beredningen, som iir knuten tillregeringskansliet, skall vara ett organ för råd och fördjupad information åtregeringen i livsmedels- och näringsfrågor. Frågor om hiilsokost ligger inomberedningens arbetsområde men har ännu inte behandlats i beredningen. Foiskningsrådsniimnden har enarbetsgrupp för frågor om livsmedelsproduktion, konsumtion och kostvanor.Arbetsgruppen har till uppgift att ge en översikt över kunskapsliiget inomområdet, bedöma behovet av ytterligare forskning samt föreslå riktlinjer förforskningsverksamhet inom området. Arbetsgruppen avgav rapporten , maktenoch människan. Däri föreslogs att arbetet i fortsättningen skulle inriktas påatt initiera och stödja forskning bl. a. inom temat Kost och hiilsa.Forskningens inriktning och syfte inom detta tema föreslogs bl. a. vara att tareda på faktorerna bakom de eventuella förbättringar som uppstår vid behandlingmed okonventionella metoder såsom bl. a. fiista och vegetarisk kost.Arbetsgruppen fick I980forskningsrådsn;imiidens uppdrag att fortsättaatt undersöka förutsättningarna för forskningsinsatser inom temat Kost ochhälsa. Uppdraget beräknas bli slutfört . Hälsohem med landsting som huvudman m. m. V ;i s t e r 11 o r r i a n d s I ;in s landsting konuner den att öppna ett hälsohem med ca 55 vårdplatser.Hälsohemmet skall vara ett kom|5lenieiit till sjukvården genom att enalternativ behandlingsform med fasta och vegetarisk kost för miinniskor medvissa sjukdomar skall erbjudas och liiras ut där. V ;i s t e r b o 11 e 11 s I ;i n slandsting har börjat bygga ett hiilsohem med 20 platser iSorsele. Anliiggningen beräknas kunna tas i bruk vid årsskiftet 1982-1983.Diirutöver disponerar statliga medel for upplorande av cllhiilsoceiiler i . Man räknar med att påbölja byggandet av hälsoeentretunder . Anläggningen som i törsta hand skall viiiula sig tillpatienter som lider av högt blodtryck och SoU1981/82:7 5 mag-tarmsjukdomar, dietpatienter och överviktiga beräknasstå klar . Flertalet patienter beräknas vara remisspatienter, menäven patienter som på eget initiativ söker sig till anläggningen skall kunnatas emot. och läns landstinghar båda utrett frågan om hälsohem drivna av landstingen, men man har ännu intefattat beslut om den fortsatta handläggningen. I och landstingär frågan om eget hälsohem också aktuell, men man avvaktar den pågåendeutredningen hos innan man går vidare. Även iÅlvsborgs läns landsting har fråga väckts ominrättande av ett eget hälsohem. Motioner rörande stöd tillhälsohemmen har behandlats av , nämligeni betänkandena SoU 1975:6, 1976/77:9, 1977/78:6 och 1980/81:1. I de motionersom behandlades vid /81 yrkades bl. a. att skullebesluta att hos regeringen begära åtgärder för att få till stånd en snabbareinordning av seriöst arbetande hälsocentra-reaktiveringsanläggningar isamhällets hälso- och sjukvårdsorganisation och att skulle hosregeringen anhålla om utredning och förslag till samhällsstöd till godkändahälsohem. likvärdigt med det som gäller för konventionella sjukhus. 1utskottets betänkande redovisades slutförda och pågående utredningar inomområdet samt arbetsgrupper inom vars arbetsområde dessa frågor fäller (SoU1980/81:1 s. 4-7). Utskottet uttalade att man medtillfredsställelse såg på de aktiviteter och den information syftande fillbättre kost- och mofionsvanor som pågår i samhället. Härefter konstaterades attde konkreta förslagen i motionerna täcktes av de utredningsaktiviteter somredovisats i betänkandet. Utskottet avstyrkte motionerna. Riksdagenbeslutade i enlighet med utskottets förslag. 1 betiinkandet behandlas tvåmotioner som båda syftar till att hälsohemmens verksamhet skall stödjas meraktivt av samhället än vad som sker. Inom pågår ett utredningsarbete som bl. a.syftar till att klargöra hälsohemmens organisatoriska ställning inom hälso- ochsjukvården och att ange riktlinjer för sjukvårdshuvudmännen för hurverksamheten skall bedömas vid bidragsgivning m. m. Med stöd från anslag somfördelas efter förslag av delegationen för social forskning pågår forskning pådet här aktuella området. Här bör vidare nämnas att vissa landstina redandriver SoU1981/82:7 6 hälsohem eller planerar att starta hälsohemsverksamhet . Utskottet har vid tidigare riksdagsbehandling av motionerom hälsokost och hälsohem uttalat sig positivt om de aktiviteter och deninformation syftande till bättre kost- och motionsvanor som pågår i samhället.Utskottet vidhåller denna inställning. Vidare bör här framhållas att samhälletpå olika sätt stöder hälsohemsverksamhet. exempelvis genom att i vissa fallersätta kostnader för vistelse på hälsohem och genom att vissa landsting driveregna hälsohem. Innan ställning tas till eventuellt ytterligare samhällsstöd ochformerna för detta stöd, bör resultatet av utredningföreligga. Utskottet avstyrker därför motionerna. att avslår mofion 1980/81:1084 och motion 1980/ 81:1244. Närvarande: (), (), KarlLeuchovius (m), (), (), (),()*, (), (), (), (), (). (), Ann-CathrineHaglund (m) och (). Ej n,irviirande vid belänkandcts justering.