bet · G501SoU34 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:34 om anslag inom verksamhetsområde,såvitt avser hälso- och sjukvård m. m. 1981/82:100, bil. I betänkandet behandlas - med deundantag som anges nedan -regeringens i proposition 1981/82:100 bil. 8() framlagda förslag om anslag för /83 underavsnitten E. Myndigheter inom hälso- och sjukvården, socialvård m. m., F.Förebyggande hälso- och sjukvård, G. Undervisningssjukhus m. m. samt H. Övrigsjukvård m. m. Frågor om medelsanvisningar till (G 1) Akademiskasjukhuset i : Avlöningar till läkare, (G 2) i Uppsala:Driftkostnader, (G 3) i : Utrustning, (G 4)i : Byggnadsinvesteringar, (G 5) Bidrag tillkommunala undervisningssjukhus, (G 6) Vårdcentralen i Dalby:Förvaltningskostnader, (H 4) Beredskapslagring för hälso- och sjukvården m. m.,(H 5) Driftkostnader för beredskapslagring m. m. samt (H6) Utbildning avpersonal för hälso- och sjukvård i krig m. m. kommer aft behandlas senare underriksmötet. I anslutning till här aktuella delar av proposifionenbehandlas motioner som anges vid de olika avsnitten. Myndigheter inom hälso- och sjukvården, socialvård m. m. Regeringen har under punkt El (s.11.5-118) föreslagit att till för /83anvisa ett förslagsanslag av . Imofion 1981/82:739 av MärtaFredrikson m. fl. (c) hemställs att hos regeringen begär utredningför att komma fill rätta med undernäring (sjukhussvälf). I mofion 1981/82:871 av AndersGernandt (c) hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder isyfte atf främja studier och praktisk användning av spårämnen - främst selen -inom terapin. I motion 1981/82:955 av AndersGernandt (c) hemställs att hos regeringen anhåller att i motionenframförda 25 programpunkter beaktas i tillämpliga delar i samband med planeringför hälsoskydd och sjukvård. I mofion 1981/82:965 av m. fl. (vpk) hemställsaft 1 1981/82. SoU1981/82:34 2 som sin mening ger regeringen fill känna nödvändigheten aven bättre styrning både utbildnings- och fördelningsmässigf av läkarresurser. I motion 1981/82:1753 av Maj-LisLööw m. fl. (s) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 1), aff somsin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförs omsocialstyrelsens personalresurser för aborfföre-byggande verksamhet m.m. I motion 1981/82:1758 av MarianneStälberg (s) hemställs aft begär aft regeringen uppdrar åf berördmyndighet att utarbeta förslag fill grundbemanning av arbefsterapeuttjänsferrelaterat till antal vårdplatser inom olika verksamhetsområden samt aft därvidäven registrering av arbetsterapeuter sker. I motion 1981/82:2107 av AndersGernandt (c) hemställs aff som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts beträffande värdet av närmare studier avrnagnefeffekfer för sjukvården. Motivering till yrkandet finns i motion 1981/82:2106. I samband med behandlingen avregeringens framställning om anslag till behandlar utskoffefmotionsförslag om näringstillförseln för sjukhuspatienfer, om studier avbetydelsen av spårämnen - främst selen -samt magnefeffekter förpafienfbehandlingen, om stöd för utveckling av den s. k. fria vårdsektorn, omfördelningen av läkare, om behovet av arbetsterapeuter i hälso- och sjukvårdensamt om en heltidstjänst för en gynekolog vid . Näringstillförseln för sjukhuspatienter. I mofion1981/82:739 av m. fl. (c) anförs bl. a. att pä vissakirurgiavdelningar så många som en tredjedel av alla nyinkomna patienter ärundernärda och att undernäring hos patienterna är ett sforf problem inomlångtidssjukvården. Motionärerna påpekar aft de som vårdar patienterna alltförofta inte känner till kostens betydelse för aff man skall kunna bekämpa sjukdomriktigt och aft ingen ser till att patienterna får tillräcklig näring för attorka tillfriskna. Motionärerna anser att förekomsten av undernäring -sjukhussvälf - är ett så stort problem för sjukvärden atf det borde bli föremålför särskild utredning för att finna förebyggande åtgärder. De begär därför atfen sådan utredning skall komma fill stånd. På initiativ av det dåvarande ;förfolkhälsan bildades Expertgruppen för samordning avsjukhuskosten (ESS) med uppgift att utarbeta rekommendationer beträffandesjukhuskosten. Expertgruppens rekommendationer har publicerats i skriftenSjukhuskoster, som kommit ut i två upplagor. Expertgruppen, som numeraär knuten till , kommer under innevarande år aff ge uf entredje SoU 1981/82:34 3 I denna upplaga kommer bl. a. aft fas in eff särskilt avsnitt omkosten pä avdelningar för långtidsvård med bl. a. rekommendation om attmåltidsordningen för gamla människor bör omfatta många tämligen små måltidersom är spridda för att energi- och näringsintag skall säkerställas. Likaviktigt som atf pafientkosfen är väl sammansatt i näringshänseende ochvälsmakande är atf patienterna får tid och vid behov hjälp med att inta det somserveras. Här ligger ansvaret på dem som svarar för omvårdnaden av patienterna. Viktigt är också aff patienternas tandsfafus observeras. Betydelsenav kunskap om kostfrågor i utbildningen för personal som delfar i verksamhetenpå vårdavdelningarna har uppmärksammats. Professorn i klinisk näringslära viduniversitetet i - som bl. a. är ordförande iExpertgruppen för samordning av sjukhuskosten - har i en framställning fill enarbetsgrupp inom universitets- och högskoleämbetet som gör en översyn avläkarutbildningen påpekat kost- och näringsfrågornas betydelse iläkarutbildningen. Inom har under den senaste tidenkostfrågorna uppmärksammats vid planeringen av utbildningen för vårdpersonal,såväl inom ramen för gymnasieskolan som inom ramen för den . Medhänsyn till def anförda torde något initiativ med anledning avmofion 1981/82:739 (c) inte vara erforderhgt. Utskottet avstyrker såledesmotionen. Studierav betydelsen av spårämnen -främst selen - samt magneteffekter för patientbehandlingen.I mofion 1981/82:871 av () framhålls vikten av tillförsel avspårämnen för botande av olika sjukdomar. Motionären påpekar att utiändskaforskare påvisat statistiska samband mellan brist på grundämnet selen samthjärtsjukdomar och olika cancerformer samt aft man genom selenterapi uppnåttgoda resultat vid behandhngen av dessa sjukdomar. Motionären begär mot dennabakgrund åtgärder i syfte att främja studier och praktisk användning avspårämnen - främst selen - inom terapin. Imotiveringen fill motion 1981/82:2107 av samme motionär anförs bl. a. aff ävenom skadliga effekter av elektromagnetiska fält och strålningsformer hariakttagits det också har uppmärksammats och utprovats att påverkan avmagnetfält kan ha gynnsam inverkan på levande materia. Motionären framhålleratt def rapporterats att exempelvis benbrott läker på avsevärt omläkningsaktivifefen stimuleras med ett magnetfält och att magnetferapi hargynnsam effekt vid cirkulationsrubbningar, astma, kärlkramp i hjärtatskransartärer, akuta urinvägsinfektioner och t. o. m. vid tumörbildning.Mofionären begär att som sin mening skall ge regeringen till kännaatt det är av stor vikt att sakkunnig personal inom berörda fackområden avdelasför att studera värdet för sjukvården av magnefeffekter. Om metoderna ärgynnsamma bör de enligt motionären SoU 1981/82:34 4 utvecklasoch nyttiggöras men om de är overksamma bör detta utredas och bekantgöras. och har atf fa initiativ när def gällerforskning och utvecklingsarbete beträffande bl. a. metoder för behandling avsjukdomar m. m. gäller bestämmelserna i förordningen (1977:34) medinstruktion för forskningsråden inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. Enligt dessa bestämmelser har forskningsråd till uppgift atfinom sitt verksamhetsområde främja och stödja vetenskaplig betydelsefullforskning. Forskningsråd skall härvid uppmärksamma behovet av forskning inomområden som är angelägna från samhällets synpunkt. Def åHgger forskningsrådsärskilt att bl. a. undersöka vilka forskningsbehov som är angelägna inom olikaforsknings- och samhällsområden, redovisa resultaten av dessa undersökningarsamt fa initiafiv till och främja forskning som behövs för aft tillgodosesådana behov. av /behandlade propositionen omsocialstyrelsens framfida uppgifter och organisation, m. m. 1979/80:6,SoU 1979/80:45, rskr 1979/80:386) har när det gäller forskning ochutvecklingsarbete (FoU) inom hälso- och sjukvården bl. a. undersfrukifs aftsocialstyrelsen har eff ansvar för aft identifiera, formulera och samordna kravpå FoU-insafser som har sin grund i patienternas behov och atf framföra dessakrav till forskningsansvariga myndigheter. Medhänsyn till de uppgifter som medicinska forskningsrådet och socialstyrelsensålunda har då def gäller aft ta initiativ i fråga om forskning ochutvecklingsarbete inom hälso- och sjukvårdssektorn finns det enhgt utskottetsmening inte anledning för aft ta initiativ fill närmare studier avvissa terapiformer. Defkan här nämnas aft från medlemmen av myndighetens vetenskapligaråd, f. d. professorn i onkologi vid i ,inhämfai: yttrande angående def medicinska värdet av magnetferapi vid cancer. Iyttrandet konstateras bl. a. aff vederhäftig dokumentation helt saknas omeffekter av magnetferapi vid human cancer (meddelandeblad24/81, ). Medhänsyn till det anförda avstyrks mofionerna 1981/82:871 (c) och 1981/82:2107(c). Stödför utveckling av den s. k. fria vårdsektorn. I mofion 1981/82:955 av AndersGernandt (c) anförs bl. a. att hundratusenfals människor i värt land önskartillgäng fill naturmedel, nafurenliga ferapimefoder och annat som denbiologiskt orienterade medicinen har att erbjuda. För dessa ferapimedel och-metoder använder mofionären som sammanfattande benämning "den friavårdsektorn". Man bör enligt motionären ta fill vara, stödja och utveckladef som är verkningsfullt och riktigt inom den fria vårdsektorn men motverkaoch om möjligt stoppa sådant som uppenbart är skadligt eller endast utövas förvinnings skull. Seriöst utförd verksamhet inom den fria vårdsektorn - SoU 1981/82:34 5 liksombiologiskt orienterad medicin på högre nivå - skall enligt motionären infe sessom en ersättning för den nuvarande sjukvärden utan som eff värdefulltkomplement fill denna. I motionen anges i 25 punkter åtgärder som motionärenrekommenderar för aff uppnå en bättre folkhälsa och han begär att dessarekommendationer beaktas i tillämpliga delar i samband med planering för hälsoskyddoch sjukvård. Fleraav de i motionen rekommenderade åtgärderna går uf på atf den enskilde genomhälsoupplysning och på annat sätt skall stimuleras aff vidta åtgärder för aftförbättra utsikterna atf hålla sig frisk. I denna del tillgodoses motionens syftegenom den inriktning på förebyggande åtgärder, som verksamheten inom denoffenthga hälso- och sjukvården fått. Denna inriktning avverksamheten kommer atf förstärkas. I det förslag till hälso- och sjukvårdslag,som förelagts genom proposition 1981/82:97, föreslås nämligenaff sjukvårdshuvudmännen skall åläggas - förutom atf erbjuda sjukvård - atfförebygga ohälsa hos befolkningen genom insatser riktade mot såväl människornasom miljön. I mofiveringen fill lagförslaget framhålls bl. a. aff människornagenom sin livsföring och goda levnadsvanor kan infe bara undgå eller begränsasjukdomar och skador utan även öka sitt eget välbefinnande. Möjligheternaför de människor, som sä önskar, atf få tillgäng till naturmedel har väsentligtförbättrats . Efter en ändring i läkemedelsförordningen(1962:701) är naturmedel i princip undantagna fränläkemedelsförordningens bestämmelser om bl. a. inregistrering av läkemedel.Vidare har bl. a. genom en särskild lag, som trädde i kraft den 1 juh förraåret, möjlighet öppnats för atf naturmedel för injektion skall få användas utanatf alla de krav som uppställs i läkemedelsförordningen är uppfyllda. Motbakgrund av aff ansett sig böra ställa samman kunskapsunderlagbeträffande s. k. alternativa behandlingsmetoder, som i olika kombinationer ivarierande omfattning bedrivs vid de s. k. hälsohemmen, för aff härigenom fåen grund för mera långsiktiga engagemang när det gäller affstödja utvecklingen regionaU och lokalt påbörjade en arbetsgrupp inomsocialstyrelsen är 1979 en utredning om hälsohemmens verksamhet m. m.Utredningsarbetet omfattar bl. a. behandlingar med vegetarisk kost och fasta,med olika manipulafionsmefoder, massage och liknande samt med olikaörtmediciner och liknande. En rapport från utredningsarbetet beräknas komma aftframläggas under innevarande år. Motbakgrund av den lämnade redovisningen för vidtagna åtgärder m. m. som är ägnadeatf fillgodose syftet med rekommendationer som föreslås i motion 1981/82:955(c) och med hänsyn till vad i föregående avsnitt sagts om socialstyrelsensinitiativtagande uppgift beträffande utvecklingsarbete m. m. inom hälso- ochsjukvärden påkallar motionen inte någon åtgärd av . SoU 1981/82:34 6 Sedan början av 1970-falef antas till den grundläggandeutbildningen för läkare ca 1 000 studerande . Grundutbildningenomfattar fem och eff halvt år och avslutas med läkarexamen. Eftergrundutbildningen följer som eff första led i läkarnas vidareutbildningallmäntjänstgöring (AT) på underläkartjänster och . Vidallmäntjänstgöringens slut erhålls legitimation som läkare. Härefter följerfortsaft vidareutbildning (FV), som leder fill speciahstkompefens och som ocksåfullgörs på underiäkartjänster. FV tar från fyra fill fem och halvt år beroendepå specialitet. Antaletläkare har ökat starkt under 1970-talef, nämligen från ca 10 1970 tilldrygt 19 1980. Med nuvarande intagningskapacitet till grundutbildningenför läkare beräknas antalet läkare uppgå till 23 400, fill ca27 000 och år 2 000 till ca 33 000. Inomsocialstyrelsen pågår - på uppdrag av sjukvårdsdelegafion- en beräkning av den långsiktiga efterfrågan på läkarar-betskraft. Ibudgetproposifionin föreslås som en besparingsåtgärd bl. a. en minskning med 90nybörjarplatser i läkarutbildningen (bil. 12 s. 42729). Inrättandetav nya tjänster för läkare med vidareutbildning sker på grundval av ett förriket upprättat läkarfördelningsprogram, som fastställs avsjukvärdsdelegationen. Läkarfördelningsprogrammet (LP) revideras fortlöpandeoch fastställs i princip av delegationen. Förslag fillläkarfördelningsprogram ufartiefas av i samråd med universitets-och högskoleämbetet. Genomläkarfördelningsprogrammen har man sökt styra nytillkommande läkarresurser tillde verksamhetsområden där de bäst behövs. Brisfen på läkare har emellertidmedfört; svårigheter att rekrytera läkare till mindre attraktivaverksamhetsområden och orter och lett till en både verksamhets-mässig ochgeografisk snedfördelning av läkarresurserna. Den ännu rådande brisfen piä läkare ochsnedfördelningen av läkarresurserna påtalas i motion 1981/82:965 av LarsWerner m. fl. (vpk). Motionärerna anför bl. a. att drygt 1 000 läkartjänsterär vakanta över hela landet och att det är svårt aft rekrytera läkare inte baratill glesbygder utan t. o. m. fill orter inom landstingskommun.Mofionärerna framhåller aft def finns problem då def gäller aft rekryteraläkare till vårdcentraler och fill bl. a. verksamhetsområdena psykiatri,långtidssjukvård, anestesi och röntgen. Motionärerna understryker attsnedfördelningen av läkare måste rättas till och begär aff som sinmening skall ge regeringen till känna aff det är nödvändigt med en bättrestyrning både utbildnings- och fördelningsmässigf av läkarresurser. vidtogs vissa åtgärder för affsjukvårdshuvudmännen skulle få bättre möjligheter att på lika villkor fåfillgång till de knappa läkarresurserna. SoU1981/82:34 7 I en inom utarbetad och vidLandstingsförbundefs kongress framlagd skrift. Solidariskläkarförsörjning - möjligheter och begränsningar, presenterades förslag fillsädana åtgärder. beslutade uppdra åt styrelsenför förbundet aft efter viss ytterligare beredning av frågan rekommenderasjukvårdshuvudmännen atf vidta i skriften föreslagna åtgärder. På grundval avden fortsatta beredningen av frågan och en träffadöverenskommelse mellan utfärdadeLandstingsförbundet ett cirkulär om åtgärder för en förbättradläkarförsörjning. I cirkuläret rekommenderas sjukvårdshuvudmännen atf (1)begränsa antalet ansökningar om nya läkartjänster föraft en bättre balans skulle uppnås mellan antalet läkartjänster och antaletvidareutbildade läkare, (2) på visst sätt effektiviseravidareutbildningssysfemef för läkare samt (3) intensifiera arbetet med översynav organisationen för jour och beredskap för att en successiv reducering avvikariebehovet skulle åstadkommas. Enligt cirkuläret borde nya läkartjänsterfå inrättas endast för verksamhetsområdena öppen vård vid vårdcentral,långtidssjukvård/rehabilitering och psykiatri. I de läkarfördelningsprogram som därefter fastställts harantalet tjänster som skall fä inrättas för vidareutbildade läkare under effvartav begränsats fill 175 tjänster med följande fördelning,nämligen för enbart öppen somatisk vård 150, för psykiatri 15 samt förlångtidssjukvård/ rehabiUtering 10. Begränsningen av antalet nya tjänster som skall fåinrättas för läkare med vidareutbildning har lett till atf redan inrättadetjänster som varh vakanta besatts i ökad utsträckning. En kartläggning avläkartjänster och vakanser inom den offentiiga hälso- och sjukvården per den 16september 1981 - som utfört i samråd med Landstingsförbundetoch och som presenterats av i skriften PM3/82 Läkare, tjänster, vakanser 1981 (LTV 81) - visar nämligen bl. a. atfantalet vakanser minskat frän totalt ca 1 1979 till 1981. har föreslagit aff antalet nyatjänster för läkare, som skall få inrättas , skall uppgå tillsammanlagt 400 och fördelas med 300 på de prioriterade verksamhetsområdenaöppen vård, psykiatri och långtidssjukvård/rehabilitering samt med 100 päövriga verksamhetsområden, huvudsakligen sluten somatisk vård. Den fortgående ökningen av läkarkåren gör aft problemenmed snedfördelning av läkarresurserna är av övergående natur. Med hänsyn till de åtgärder som man enligt den ovanlämnade redovisningen vidtar för atf få fill stånd en bäftre fördelning avläkarresurserna i landet är något initiativ med anledning av mofion1981/82:965 (vpk) infe erforderligt. Utskottet avstyrker således motionen. SoU1981/82:34 8 Underlag för dimensioneringen av utbildningen avarbetsterapeuter för hälso-och sjukvården. Arbetsterapeuter utbildas påarbetsterapeutlinjen inom den kommunala högskoleutbildningen. Utbildningenomfattar 120 poäng. I mofion 1981/82:1758 av () anförs bl.a. atf det f. n. inte finns någon möjlighet aft på e« rimligt sätt planeradimensioneringen av arbetsterapeufufbildningen, eftersom instrument saknas aftfastställa framtida efterfrågan och tillgången på arbetsterapeuter. Motionärenpåpekar aff rikthnjer saknas för vilken bemanning med arbetsterapeuter somskall finnas inom olika områden och visar i en sammanställning i mofionen hurantalet arbetsterapeuter per vårdplats inom samma medicinska verksamhetsområdenvarierar vid en jämförelse mellan tre landstingskommuner. Vidare påpekarmotionären atf def - lill skillnad mot vad som gäller för de flesta andrayrkesgrupper på vårdområdet - inte finns någon registrering avarbetsterapeuterna. Detta innebär, anför motionären, att man fär sökainformation om antalet arbetsterapeuter från olika håll med bristfälligtresuhaf. Motionären begär aft förslag utarbetas till grundbemanning medarbetsterapeuttjänster, som relateras till antalet vårdplatser inom olikaverksamhetsområden, och aff def sker en registrering av arbetsterapeuter. I anslutning till behandlingen av motionen har utskottetuppvaktats av företrädare för Förbundet , som därvidunderstrukit det som anförts i motionen och lämnat vissa kompletterandeupplysningar. Vid uppvaktningen var företrädare för ocksånärvarande och framförde synpunkter i ärendet. planeringsuppgifter omfattar bl. a. atttillhandahålla ansvariga statliga och kommunala utbildningsmyndighetererforderligt beslutsunderlag rörande vårdutbildningarnas dimensionering.Socialstyrelsen redovisade i rapporten ,vårdpersonalprognoser, framfida tillgäng och efterfriigan på vissavårdpersonalkafegorier, ett prognosarbete avseende vissa vårdpersonalkategorier- bl. a. arbetsterapeuter - som f. n. fortlöpande utför påuppdrag av sjukvårdsdelegafion och i samråd meduniversitets- och högskoleämbetet, , I5venska kommunförbundetoch . Bedömningarna av efterfrågan på vårdpersonal av olikakategorier bygger till stor del på den redovisning av landstingens planer, somsker i årliga s. k. LKELP-rapporter frän . Enligt ovannämnda rapport beräknas nytillskottet avyrkesverksamma arbetsterapeuter fram till är 1984, ca 1 050 personer, endastkunna täcka den volymökning som sker inom hälso- och sjukvärden och de tjänstersom f. n. är vakanta. Behov finns därutöver enligt rapporten atf ersättapersonal som infe har den utbildning som krävs och personal som avgår genompensionering m. m. Vidare föreligger det enligt rapporten ett ersätfnings-ochutbyggnadsbehov hos primärkommunerna för annan verksamhet än hälso- ochsjukvård. SoU1981/82:34 9 företrädare kundevid ovannämnda sammanträde infe tillstyrka atf normfal för antaletarbetsterapeuff jänster inom olika områden utarbetas centralt med hänsyn tillatt det konkreta behovet av arbetsterapeuter grundas på skiftande lokalaförhållanden i fråga om vårdformer, patienfkategorier m.m. Däremot kunde defvara av värde med beskrivningar av de effekter som kan åstadkommas med olika"täthet" av arbetsterapeuter i förhållande till olikabefolkningstal. Utskottet ansluter sig fill den mening om normfalbeträffande arbetsfera-peuftjänster som framförts av företrädare för socialstyrelsen.I likhet med dessa vill utskottet i fräga om beräkningar av behovet avarbetsterapeuter hänvisa fill att def inom sjukvärdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinstitut (Spri) f. n. görs analyser av behovetav personal av olika kategorier inom primärvården. Inom ramen för det genombeslut av sjukvårdsdelegafion igångsatta utredningsarbetetmed ett principprogram för den framtida hälso- och sjukvården med sikte på åren1990-2000 (HS 90) skall man vidare göra beräkningar på avefterfrågan och tillgäng på olika kategorier vårdpersonal. Utskottet avstyrkersåledes motion 1981/82:1758 (s) såvitt avser frågan om normfal beträffandearbetsterapeuff jänster. Hos registreras yrkesutövare inom hälso-och sjukvården för vilka utfärdar legitimation, dvs. f. n.läkare, tandläkare, barnmorskor, sjuksköterskor, sjukgymnaster, glasögonopfikeroch psykologer. En allmän översyn av bestämmelserna om legitimation ochannan behörighet på hälso- och sjukvårdens område m. m. görs f. n. av den år1980 tillkallade behörighetsutredningen (S 1980:11). Under sitt arbete skallutredningen pröva behovet av bestämmelser om legitimation eller annanbehörighet för olika yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården samt för vilkagrupper sådana bestämmelser bör gälla. Frågan om legitimation förarbetsterapeuterna - och därmed registrering av dem som en följd avlegitimation - innefattas i utredningsuppdraget. Enligt bestämmelser i lagen (1981:292) om tjänsteplikt förhälso- och sjukvårdspersonal samt veferinärpersonal m. m. och i den till dennalag knutna förordningen (1981:642) om tjänsteplikt för hälso- och sjukvårdspersonalm. - vilken lagstiftning bl. a. omfattar arbetsterapeuter - skall socialstyrelsenockså i den utsträckning som det behövs registrera personal som ärfjänsfepliktig. får efter samråd med landstingskommunöverlåta på denna atf registrera och krigsplacera särskilda grupper av hälso-och sjukvårdspersonal. Genom beslut av /(prop. 1980/81:57, SoU 1980/81:23, rskr 1980/81:216) överflyftades ansvaret förledningen av hälso- och sjukvården i krig på lägre regional nivå frånlänsstyrelserna till sjukvårdshuvudmännen och def förufskickades atf enarbetsgrupp med 1* 1981/82. SoU1981/82:34 10 uppgift aft utreda frågan om decimfralisering avberedskapsuppgiffer från skulle tillsättas. Niigon registreringav arbetsterapeuter hos görs därför f. n. infe. Med hänsyn till def nu anförda avstyrks mofion1981/82:1758 (s) även i vad avser frågan om registrering av arbetsterapeuter. En heltidstjänst för en gynekolog vid .