bet · G501KU35 · 1981-12-31 00:00:00 — Utskottet vill rikta uppmärksamheten på att i inget av deaktuella fallen har kammarkollegiet tillstyrkt delning. Än anmärkningsvärdareär att i tre fall, nämligen , och , har regeringen ocksåansett sig böra gå emot kommunfullmäktiges mening. Som framgår av redovisningen krävs enligt indelningslagensynnerliga skäl för att en kommun skall kunna delas om kommunfullmäktigemotsätter sig delning. Av förarbetena framgår vidare bl. a. att kraven påsådana skäl bör ställas högre ju mer ingripande indelningsändringen är förkommunen. Enligt utskottets uppfattning finns det anledning att i detre aktuella fallen ställa höga krav på de synnerliga skäl som skulle tala fördelning eftersom de negativa ekonomiska konsekvenserna av en delning i dessafall är betydande. I Botkyrkafallet tillkommer dessutom den omständigheten atten delning skulle medföra att det bildades en kommun av huvudsakligenlåginkomsttagare, däribland en mycket stor andel invandrare, och en annankommun som dominerades av småhusägare. Regeringen framför främst kommunaldemokratiska skäl sommotivering för delningsbesluten. Regeringen anför därvid att befolkningensinställning beaktats såsom den framkommit vid folkomröstningarna. Eftersom kommunfullmäktigei de tre berörda kommunerna motsatt sig delning innebär detta ställningstagandeatt regeringen tillmätt resultatet från folkomröstningarna med lågtvaldeltagande större betydelse som uttryck för befolkningens uppfattning än beslutsom fattats av en representativ församling som utsetts vid allmänna val med90-procentigt valdeltagande. Beträffande och gäller dessutom attendast i den del av kommunen, som avskilts till en särskild kommun, har enmajoritet av de röstande uttalat sig för delning. Regeringen har tydligen fästavseende vid dessa folkomröstningsresultat, trots att det klart framgår avförarbetena att hänsyn skall tas även till önskemålen hos befolkningen i denåterstående delen av kommunen. Beträffande Norsjö- och Vännäsfallen anser utskottet attnackdelarna med delning är lika stora och fördelarna från kommunaldemokratisksynpunkt lika små som i de övriga fallen. Men skillnaden är således att dessakommuner själva önskat delning. Sammanfattningsvis finner utskottet skäl att uttala attregeringen genom besluten om kommundelningar handlat istrid mot intentionerna med den nya indelningslagen. anfört ges till känna. 9. beträffande avsnittet 11. FörvaltningsbyggnadenBastionen av , , , , , och (alla s) vilkaansett att det stycke på s. 35 som börjar "Den av" och slutar"särskilt uttalande" bort ha följande lydelse: KU 1981/82:35 48 Utskottets granskning har gett vidhanden att regeringen beträffande Bastionen använt prisregleringsmedel tillandra ändamål än de avsedda, eftersom dessa medel är till för att täcka de ökadekostnader som uppstår i anledning av pris- och löneutveckling på de enskildaförsvarsanslagen. Beloppet var vidare anmärkningsvärt stort, 118,5 milj. kr.Det gällde i detta fall ett nytt behov, dvs. överförande av Bastionen tillförvaltning från till militära myndigheter. Frågan borde medhänsyn till angivna förhållanden ha underställts i annan ordning änsom skett. Detanförda ges till känna. 10. beträffande avsnittet 13. Regeringens handläggning avärende rörande av , ,, , , ochSture (alla s), vilka ansett att det stycke som börjar på s. 37 "Detär" och på s. 38 slutar "beviljats därefter" bort ha följandelydelse: Utskottetfår för sin del anföra följande. Ifrågavarande projekt finansierades från anslaget Bidragtill sysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna. Detta anslag tillkom /80 och hade till huvudsyfte att trygga sysselsättningen iberörda, regioner. Utskottet vill peka på att enligt den aktuella propositionen(1978/79:49) bör oberoende av stödform stöd i varje enskilt fall inte lämnasmed större belopp än vad som är nödvändigt för att uppnå avsedd sysselsättningseffekt,och till beslut om stöd till enskilt företag bör kunna knytas villkor bl. a. omatt visssysselsättningsnivå skall upprätthållas. Vidare bör för projekt, där den åtgärd som stöds liggertidigt i den process som leder till att nya produkter kan sättas i produktionsom villkor bl. a. kunna ställas, att företaget genomför de åtgärder somerfordras för att avsedd sysselsättning senare skall kunna nås. I förevarande fall har stöd tilldelats ett företag med 45anställda, varav de flesta högutbildade och ingen kollektivavtalsanställd.Sysselsättningseffekterna måste således, ehuru det inte framgår avregeringsbesluten, väsentligen ha bedömts ligga långt fram i tiden. Enbartdenna omständighet har enligt utskottets mening varit ägnad mana till särskildförsiktighet när det gäller långivningen med hänsyn till de förutsättningar somgäller för användningen av det aktuella anslaget. Därtill kommer attföretagsbilden redan vid tiden för regeringens första beslut om medelstillgångbör ha tett sig något tvivelaktig, eftersom bolaget ingick i en koncern,bestående av nio bolag, varav så många som fem var vilande. Mot bakgrund särskilt av nu angivna omständigheter finnerutskottet att regeringen inte kan anses ha berett ifrågavarande ärende såomsorgsfullt som måste krävas när det som här gäller betydande finansiellaåtaganden. Utskottet vill i sammanhanget också peka på de till projektetkritiska rapporter som förelåg redan vid tiden för det första regeringsbeslutetoch KU1981/82:35 49 som enligt utskottets mening i vart fall borde haföranlett ytterligare undersökning, innan lån beviljades. Det anförda gesriksdagen till känna. 11. beträffande avsnittet 14. Övriga frågor såvitt avsera) Handläggningen av länsläkarorganisationens avveckUng av (), (), (), () och () vilka ansett att den del av utskottets yttrande på s. 38 som börjar "Dethar" och slutar "till känna" bort ha följande lydelse: Granskningen har inte föranlett något särskilt uttalandefrån utskottets sida. 12. beträffande avsnittet 14. Övriga frågor såvitt avserd) Tillämpningen av lagen om hälso- och miljöfarliga varor m. m. av , , , , , och (alla s), vilka ansett att det stycke på s. 39 som börjar "Granskningen har" till avsnittets slut bort ha följande lydelse: beslöt 1975 att den som yrkesmässigt utövarverksamhet där miljöfarligt avfall uppkommer skall vara skyldig att årligenlämna uppgift om avfallets art, sammansättning, mängd och hantering.Riksdagsbeslutet meddelades visserligen i form av ett bemyndigande i lag tillregeringen att ge föreskrifter på området. fäste emellertid stortavseende vid bestämmelsen, vilket bl. a. framgår av att påjordbruksutskottets förslag beslöt att deklarationsplikten skulle omfattas avstraffbestämmelsen i lagen (1973:322) om hälso- och miljöfarliga varor. Det ärmot denna bakgrund anmärkningsvärt att regeringen utan att höra riksdagenansett sig kunna besluta om att någon deklarationsplikt inte skulle gälla föråren 1977, 1979, 1981 och 1982. Redan vid 1975/beviljades anslag förinrättandet av ett produktregister. - - är registretinte färdigt. upprepade jordbruksutskottet sina tidigareuttalanden om vikten av att det fortsatta arbetet med produktregistret bedrivsså att det kommer till praktisk användning och att - som utskottet medskärpa framhållit - registret kan utnyttjas så att skyddsombuden påeffektivaste möjliga sätt bereds tillgång till för deras verksamhet relevantauppgifter ur registret. Ändamålet med ett produktregister är i första hand att gesamhället en god överblick över de kemiska ämnen och produkter som förekommer iarbetslivet och på marknaden. Med hänsyn till detta angelägna syfte harriksdagen uttryckt önskemål om snabbaste möjliga uppbyggnad av ettfullständigt produktregister. Trots detta har arbetet fördröjts. Det är enligtutskottets mening uppenbart att regeringarna val inte ägnatfrågan den uppmärksamhet som riksdagsbeslutet gett anledning till. 4 1981/82. KU1981/82:35 50 13. beträffande avsnittet 14. Övriga frågor såvitt avserg) Handläggningen av vissa anslagsfrågor rörande avHilding , , , , , och (alla s) vilka ansett att det styckepå s. 41 som börjar "Inom utskottet" och slutar "avriksdagen" bort ha följande lydelse: Några överläggningar i egentlig mening ägde inte rummellan regeringen och de berörda landstingen innan förslag om neddragningar i verksamheten förelades . Sådana överläggningar hade enligt utskottets mening varit påkallade av flera skäl. Först bör framhållas att enligt gällande sjukvårdslag ankommer det på landstingen att ansvara för sjukvården. Vidare strider det mot den praxis för tillämpning av regionsjukvårdsavtalet som utvecklats , att staten ensidigt beslutar om nedskärning ar. Slutligen bör det påpekas att Akademiska sjukhusets verksamhet, trots det statliga huvudmannaskapet, till övervägande delen finansieras av landstingen. Utskottet vill också( rikta kritik mot att det ansvarigastatsrådet genom påtryckningar mot berörda myndigheter och landsting har sökt idetalj styra var de beslutade nedskärningarna i sjukhusets verksamhet bordeske. Härigenom har enligt utskottets uppfattning statsrådet på ett otillbörligtsätt blandat sig i myndigheters och landstings uppgifter. anfört ges till känna. 1. beträffande avsnittet 1. Regeringsskiftet 1981 avHilding , , , , , och (alla s) vilka anför följande: Vi beklagar att inte har något fungerande nyvalsinstitut.Den bästa lösningen av regeringskrisen hade varit ett nyval. Denlånga tiden mellan utlysandet av nyval och valdagen i förening med de fastamandatperioderna gjorde det svårt att låta folket i val uttala sin mening ominriktningen av svensk politik, sedan ministåren tvingats avgå. 2. beträffande avsnittet 12. Tjänstledighet förskolöverstyrelsens generaldi rektör av , Per och i (alla m), vilka anför följande: I anslutning till utskottets granskning avregeringsbeslutet beträffande tjänsten som generaldirektör förskolöverstyrelsen har en genomgång skett av de regler som f. n. gäller i frågaom förordnande och entledigande av verkschefer m. fl. Vi har noterat att nu gällande regler för verkschefersanställning inte medger att de kan skiljas från sin tjänst underförordnandetiden om inte KU1981/82:35 51 direkt tjänstemissbruk kan konstateras. Detta innebär attregeringen saknar möjlighet att vidta personförändringar somnormalt utgör . Detta förhållande kan i speciella fall leda tilluppenbara olägenheter. Regeringen bör rimligtvis ha möjligheter att kunna gripain med personförändringar då den bedömer sådana nödvändiga för att tillgodoseviktiga samhällsintressen. 3. beträffande avsnittet 14. Övriga frågor såvitt avser g)Handläggningen av vissa anslagsfrågor rörande av GunnarBiörck i (m) som anför följande: Enligt min mening hade det varit naturligt att man frånregeringens sida fortlöpande haft överläggningar med regionsjukvårdsnämnden ochUppsala läns landsting om de praktiska konsekvenserna av de föreslagnaekonomiska åtstramningarna beträffande , även om ingenformell skyldighet i detta hänseende förelegat. KU 1981/82:35 54 8 Dispens-och övriga partsärenden ' Inkl. 109 författningar kungjorda i annanförfattningssamling än SFS. ' Inkl. 2016 nådeärenden. Ärendensom inte har offentliggjorts. KU 1981/82:35 55 ' Inkl. 94 författningar kungjorda i annanförfattningssamling än SFS. - Inkl. 2195 nådeärenden. Ärenden som inte haroffentliggjorts. KU1981/82:35 56 REGERINGSSKIFTET I MAJ 1981 gjordestatsminister den kommentar till skattefrågan som framgår avbilagda pressmeddelande (underbilaga 1). kl. 16.00överlämnade statsministern till talman bifogade skrivelse omregeringens sammansättning (underbilaga 2). kl. 14.30inlämnade statsministern till talmannen sin ansökan om entledigande(underbilaga 3). Talmannen entledigade statsministern och övrigastatsråd och anmodade att ta kontakt med och för överläggningar om regeringsbildningen. Talmannen framhöllangelägenheten av att dessa överläggningar bedrevs med skyndsamhet. Exemplar avbilagda skrivelse (underbilaga 4) överlämnades till statsministern ochöversändes till övriga statsråd. med ansökan om entledigande överlämnadestatsministern bifogade meddelande om besvarande avinterpellationer och frågor (underbilaga 5). avgav och en gemensam deklaration i regeringsfrågan (underbilaga 6). Ytterligare samtal mellan talman ochpartiledare ägde rum enligt följande tidsschema: Vice talmännen informerades om dessa samtal kl. 17.05samma dag. kl. 11.30sammanträffade talmannen på nytt med . besöktestalmannen av och av . Omedelbartefter besök underrättade talmannen per telefon , , Ullstenoch om inställning i regeringsfrågan. och omkring att de inte delade uppfattning. KU1981/82:35 57 Vid besök hos talmannen onsdagenden meddelades att talmannen förväntade attpartiledarna skulle uppta överläggningar med anledning av det låstaläget. kom talmannen per telefon överens medFälldin att denne skulle besöka talmannen , antingen förekl. 10.00 eller efter . kl. 09.45meddelade talmannen på TT:s förfrågan att hans ambition var att om möjligtlägga fram ett förslag om ny statsminister i sådan tid att kundepröva förslaget i mitten av , dvs. tidigast tisdagen den 19maj. Samma meddelande lämnades i kammaren vid dess sammanträde . sammanträffade talmannen med GöstaBohman. Mellan och 18.00 kallade talmannen övriga partiledare tillsammanträden , varjämte talmannen meddelade pressen att ThorbjörnFälldin skulle komma till talmannen . var talmanIngemund i kontakt med partiledarna och vice talmännen vid följandetidpunkter: ThorbjörnFälldin (telefonsamtal) ThorbjörnFälldin (besök) OlaUllsten (besök) GöstaBohman (meddelande genom förste vice talmannen) OlofPalme (telefonsamtal) GöstaBohman (telefonsamtal) ThorbjörnFälldin (telefonsamtal) OlaUllsten (telefonsamtal) OlofPalme (telefonsamtal) LarsWerner (telefonsamtal) Vicetalmännen (besök) Vid kammarens sammanträde Ä:/.75.00 meddelade talmannen att han avsåg att framlägga förslag om nystatsminister och att omröstningen om nystatsminister skulle kunna äga rum . avlät bifogade brev tillGösta (underbilaga 7). Vid kammarens sammanträde måndagenden föreslog talmannen i ett anförande "atttill statsminister utse , som avser att bilda en regering ivilken kommer att ingå företrädare för och ".Detta förslag bordlades. I enlighet med stadgandet i 5 kap. 2 § riksdagsordningenbordlades förslaget åter . KU1981/82:35 58 Vid kammarens sammanträde tisdagenden erinrade talmannen om att förslaget om statsministerbordlagts två gånger och att prövning av förslaget kunde skeantingen vid detta sammanträde eller vid sammanträdet . Kammaren beslöt pröva förslaget om statsminister vidsammanträdet . Därvid angavs röstförklaringar av , och . Sedan talmannen erinrat om att förslag till nystatsminister skulle prövas av genom omröstning upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som godkänner förslaget att till statsminister utsesThorbjörn röstar ja, den det ej vill röstar nej. Röstar mer än hälften av ledamöter nej harriksdagen förkastat förslaget. Vid omröstning genom uppresning förklarades mindre änhälften av kammarens ledamöter ha röstat nej. Den omröstning medvoteringsapparat som därefter företogs gav följande resultat: hade alltså godkäntförslaget och utsett till statsminister. Talmannen utfärdade på vägnarförordnande för statsministern (underbilaga 8). kl. 09.00anmälde statsminister för de statsråd som hanutsett att tillsammans med honom ingå i regeringen. I anslutning till dennaanmälan avgav statsministern en regeringsförklaring. Statsministernsanmälan lades till handlingarna. höll partiledarna en presskonferens iriksdagshuset. Övriga statsråd mötte massmedia i . För förfarandetvid denna konselj hade rättschefen i statsrådsberedningen upprättat bifogadepromemoria (underbilaga 9). Vid konseljen lämnade talmannenbilagda redogörelse (underbilaga 10). KU 1981/82:35 59 Underbilaga1 till bilaga 2 A Principöverenskommelsen med socialdemokraternaligger fast. Med uppgörelsen har skapats god grundval för den reform påskattepolitikens område, som alla partier vill ha och som regeringen för sindel dragit upp riktlinjer för i sitt ekonomiska handlingsprogram. Uppgörelsenstår också i god överensstämmelse med regeringens i flera sammanhang littaladesträvan att nå så breda parlamentariska lösningar som möjligt. Detgäller nu att propositionsförberedelserna kommer igång. Jag har, somjag anmälde i förrgår, gett budgetministern detta uppdrag. De delfrågor GöstaBohman nämner i sitt uttalande kommer därvid upp till noggrann prövning.Självklart måste då principöverenskommelsen utgöra grunden. Det ankommer påmoderata samlingspartiet att avgöra, om det anser sig kunna fortsätta arbetet iregeringen. KU 1981/82:35 60 Underbilaga 2 till bilaga 2 A Jag har med omedelbar verkanfattat följande beslut angående regeringens sammansättning. Jag har på deras egen begäran entledigat statsrådet ochchefen för ekonomidepartementet , statsrådet ,statsrådet och chefen för försvarsdepartementet , statsrådet ochchefen för , statsrådet , statsrådet och chefen för , statsrådetoch chefen för och statsrådet . Jag har till chef för förordnatstatsrådet och till chef för försvarsdepartementet statsrådetoch chefen för . Till chef förkommunikationsdepartementet har jag förordnat statsrådet ochtill chef för ekonomidepartementet . Till chef förhandelsdepartementet har jag förordnat statsrådet och chefen förutbildningsdepartementet . Underbilaga 3 till bilaga 2 A Jag begär härmed att bli entledigadfrån befattningen som statsminister. KU1981/82:35 61 Underbilaga 4 till bilaga 2 A Statsministern och övriga statsråd Statsministern har till migöverlämnat en skrivelse med begäran om entledigande. I anledning därav och medstöd av bestämmelserna i 6 kap. 6 och 7 §§ regeringsformen entledigar jagstatsministern och övriga statsråd. Jag erinrar om stadgandet i 8 § i sammakapitel: Har regeringens samtliga ledamöter entledigats, uppehåller de sinabefattningar till dess ny regering har tillträtt. KU 1981/82:35 62 Underbilaga5 till bilaga 2 A Jag får på egna och övriga statsråds vägnar meddelaatt expeditionsregeringens ledamöter inte kommer att besvara några frågor ochinterpellationer. KU1981/82:35 63 Underbilaga 6 till bilaga 2 A Gemensam deklaration av partiordförandena och i regeringsfrågan I valet mellan de olika handlingsvägarsom stått till buds har regeringen valt att avgå. Vi har därvid tagit hänsyntill att socialdemokraterna förklarat att de avser föreslåmisstroendeförklaring mot regeringen och att moderata samlingspartiet meddelatsin avsikt att stödja denna. Ett kvarstannande hade sålunda stått i strid medriksdagsmajoritetens önskan. Ett nyval som föreslagits frånsocialdemokratiskt håll är inte praktiskt genomförbart. Ett uppskjutande av ett nyval till skulle skapaoklarhet i regeringsfrågan . Detta vore landet i det rådandeekonomiska läget inte betjänt av. och finner det naturligt, att i denuppkomna situationen det bildas en ny ickesocialistisk regering med sammaregeringsförklaring som 1979. Våra båda partier är beredda att, om riksdagenger oss det stöd som grundlagen föreskriver, tillsammans bilda en sådan regering. Denna har då att fullfölja den uppgörelse i skattefrågansom träffats mellan mittenpartierna och socialdemokraterna.. Den handlingsväg som och nu anvisarger möjligheter att lösa regeringsfrågan snabbt. Den är logisk med tanke på attdet finns en ickesocialistisk majoritet i . Den ger möjligheter attåter samlas kring sakfrågorna, där de ekonomiska problemen står i centrum. Denförebygger politisk strid mellan partierna i en strid när det mest av alltbehövs sammanhållning, samförstånd och samarbete. KU 1981/82:35 64 Underbilaga 7 till bilaga 2 A När och folkpartietförklarade sig beredda att tillsammans bilda regering - om lämnar detstöd som grundlagen föreskriver-angav de bägge partierna att denna regeringsarbete borde bedrivas på grundval av trepartiregeringens regeringsförklaringar.Bägge partierna angav också att de skulle fullfölja den överenskommelse, somnyligen träffats mellan mittenpartierna och socialdemokraterna i skattefrågan. har i den fortsatta debatten sagtsig vilja ha ytterligare förtydliganden på bl. a. den ekonomiska politikens ochförsvarspolitikens område. I det följande vill jag efter samråd medfolkpartiets ordförande utveckla och inställning ochavsikter i dessa hänseenden. Den inriktningav den ekonomiska politiken som anges i den reviderade finansplanen kommer attligga fast. a. att den inledda neddragningen av de offentliga utgifternas ökningstaktmåste fortsätta. Sparmålet /83 bör uppgå till minst 12 miljarder. Den slutliga prövningenav målet bör ske inom ramen för den gängse budgetprocessen och med beaktande avde bedömningar som då föreligger. Därvid måste också en avstämning görasgentemot åtgärder som kan bli aktuella på budgetens inkomstsida. Sparmåletmåste förverkligas i enlighet med de fördelningspolitiska principersom angetts i regeringsdeklarationerna och med vaktslående om sysselsättningen. För attåstadkomma balans i vår ekonomi måste även den kommunala expansionen bromsas.Skulle det visa sig att aviserade åtgärder är otillräckliga för att nådet uppsatta volymmålet på 1982 avser regeringen att efteröverläggningar med de båda kommunförbunden återkomma till med förslagtill ytterligare åtgärder. Den ekonomiskapolitiken måste utformas så att det svenska näringslivets möjligheter att hävdasig i den internationella konkurrensen förbättras. Detta gäller såväl våraexportföretag som de företag som har att KU1981/82:35 65 konkurrera med importen här hemma. Därför kommer någrahöjningar av arbetsgivaravgifter, utöver vad som krävs för genomförandet avskattereformen och vad som är försäkringsmässigt betingat icke att föreslås. Det enskildasparandet och näringslivets försörjning med riskvilligt kapital måste ävenfortsättningsvis stimuleras. Skattesparandet och skattefondsparandet kommerdärför att bibehållas med oförändrade villkor. , somarbetar med att vidga skattefondsparandet till att omfatta också ickebörsnoterade företag, liksom utredningen om generell lindring av dubbelbeskattningskall fortsätta sitt arbete enligt givna direktiv. En översyn harpåbörjats av anställningsskyddslagen bl. a. vad gäller möjligheterna tillprovanställning av ungdomar och visstidsanställning under toppbelastning. Detlagstadgade skyddet mot obefogad uppsägning måste bibehållas. Vissa teckentyder emellertid på att den nuvarande utformningen av bl. a. reglerna förprovanställning och anställning kan ha haft en hämmandeinverkan på nyanställningar och produktion, inte minst i de mindre ochmedelstora företagen. Regeringen kommer därför i enlighet med vad som sagts idet ekonomiska handlingsprogrammet efter den pågåenderemissbehandlingen att förelägga förslag rörande rätten tillprovanställning av ungdomar och möjligheterna till visstidsanställning vidarbetstoppar. Ändringarna bör kunna träda i kraft från årsskiftet.Sjukpenningkommittén har på regeringens uppdrag lagt fram modeller för hursjälvrisken i sjukförsäkringssystemet kan ökas. Regeringen avser så snartberedningsarbetet är klart att ta ställning till hur frågan skall lösas. Den svenskaalliansfria utrikespolitik som syftar till neutralitet i krig kräver ett förvåra förhållanden starkt totalförsvar. Det är likaså ett svenskt intresse attden säkerhetspolitiska stabiliteten i vår del av världen bevaras. gällandeförsvarsbeslut kommer att fullföljas. I enlighet med vad försvarskommitténsmajoritet sagt i sitt delbetänkande bör planeringen inom totalförsvaretgenomföras på en ekonomisk nivå som motsvarar vad som f. n. anvisas för dessaändamål. Detta torde förutsätta att totalförsvaret tilldelas ungefäroförändrade reala resurser. har också framhållit att det motbakgrund av den allmänekonomiska och statsfinansiella situationen ärnödvändigt att den restriktivitet som framledes måste tillämpas i fråga om destatliga utgifterna även måste gälla utgifterna för försvarsändamål.Studiearbetet när det gäller anskaffning av ett nytt stridsflygplan skallbedrivas med oförändrad inriktning. De preciseringar som jag här harangett innebär att en mittenregering avser att fullfölja trepartiregeringenspolitik i dessa frågor. Sittande utredningar bör få fortsätta och avsluta sittarbete med oförändrade direktiv. 5 1981/82.