bet · G501KU18 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:18 I detta betänkande tar utskottetupp det statliga och kommunala partistödet. I fråga om det statliga partistödetbehandlas regeringens förslag om ökning av stödet med under innevarandeår samt budgetpropositionens förslag till anslagsberäkning för budgetåret1982/83. Beträffande det kommunala partistödet behandlas sex motioner från deallmänna motionstiderna 1981 och 1982. Anslag på tilläggsbudget 11 till statsbudgeten /82 (prop. 1981/82:101, bilaga 1, andra huvudtiteln, H 4. Stödtill politiska partier) 1. anta ett inom upprättat förslagtill lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier, 2. till Stöd till politiska partier på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /82 anvisa ett förslagsanslag av . Enligt föredragande statsrådet är det viktigt fördemokratin att de politiska partierna har tillräckliga resurser för sinopinionsbildande verksamhet. Avsikten med det statliga partistödet är att garanteradetta. Statsrådet erinrar om att det förutsattes vid partistödslagens tillkomstår 1972 att stödet skulle omprövas med hänsyn till penningvärdeförändringen medkortare intervaller än som dittills hade varit fallet (prop. Mot denna bakgrund förordas att stödet nu räknas upp så att partiernafår viss kompensation för de kostnadsökningar som har inträffat sedan densenaste uppräkningen . Uppräkningen föreslås ske fr. o. m. den15 . I motion 1981/82:882 av GöstaBohman m. fl. (m) hemställs att 1. avslår förslaget till lag om ändring i lagen (1972:625)om statligt stöd till politiska partier, 1 1981/82. KU1981/82:18 2 2. avslår förslaget att till Stödtill politiska partier på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /82 anvisa ettförslagsanslag av . Enligt motionen bör förslaget om höjning av stödet tillpolitiska partier inte bifallas med hänsyn till det samhällsekonomiska ochstatsfinansiella läget. Regeringen har i proposition omtilläggsbudget IIför innevarandebudgetår föreslagit en uppräkning av partistödet med . I motion 882 (m)hemställs om avslag på propositionens förslag. Enligt utskottets mening bör en viss ökning av partistödetske med hänsyn till de kostnadsökningar som skett . Utskottettillstyrker således propositionen och avstyrker motionen. 1. att riksdagenmed bifall till proposition 1981/82:101 i förevarande del och med avslag påmotion 1981/82:882, yrkande 1, Lntar förslaget till lag om ändring i lagen(1972:625) om statligt stöd till politiska partier, 2. att riksdagenmed bifall till proposition 1981/82:101 och med avslag på motion 1981/82:882,yrkande 2, till Stöd till politiska partier på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1981/82 under andra huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av . Anslag på förslag till statsbudget för budgetåret1982/83 (prop. 1981/ 82:100, bilaga 5, , H 4. Stöd tillpolitiska partier) Regeringen föreslår atttill Stöd till politiska partier för /83 anvisa ettförslagsanslag av . I motion 1981/82:1155 av IngerLindquist m. fl. (m) hemställs att 1. antar bifogat förslag till lag om ändring i lagen(1972:625) om statligt stöd till politiska partier (se bilaga 1), 2. till Stöd till politiska partier för budgetåret1982/83 anvisar ett förslagsanslag av . Enligtmotionärernas uppfattning måste också de poUtiska partierna i den KU1981/82:18 3 nuvarande svåra ekonomiska situationen göra besparingar isin verksamhet. Detta kan ske exempelvis genom överenskommelser mellanpartierna att under reducera den tämligen omfattande och kostsammavalaffischeringen. Motionärerna anser att en besparing på 5 milj. kr. börgöras i förhållande till vad som utgår för innevarande budgetår enligt nugällande regler eller med drygt 15 milj. kr. i jämförelse medbudgetpropositionens förslag. Bidragskonstruktionen bör dock ändras så attgrundstödet ges en relativt sett något större tyngd samt att mandatbidraget ochtilläggsstödet reduceras. Regeringen föreslår i 1982 årsbudgetproposition, med tillämpning av de beräkningsregler som föreslagits iproposition om tilläggsbudget II , att det statligapartistödet skall utgå med 79,5 milj. kr. under /83. Enligtmotion 1155 (m) boren besparing på 15 milj. kr. göras på det statligapartistödet. Utskottet har under föregående punkt i enlighet medregeringens förslag förordat en viss uppräkning av det statliga partistödet.Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionen och tillstyrkerbudgetpropositionens förslag till anslagsberäkning. 1. att riksdagenavslår motion 1981/82:1155, yrkande 1, 2. att riksdagenmed bifall till proposition 1981/82:100 i förevarande del och med avslag påmotion 1981/82:1155, yrkande 2, till Stöd till politiska partier för budgetåret1982/83 under andra huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av . I motionerna 1980/81:365 och1981/82:887, båda av (), hemställs att som sinmening ger regeringen till känna att en översyn av det kommunala partistödetskonstruktion skyndsamt verkställs. Motionären framhåller att vissa avpartiernas utgifter är tämligen likartade. Oavsett partiets mandatantal ärexempelvis antalet väljare som skall informeras Uka stort. Enligt motionärensmening bör detta beaktas vid utformningen av det kommunala partistödet på sammasätt som det numera görs när det gäller det statliga stödet. I motion 1980/81:1121 av Per Stenmarck (m) föreslås attriksdagen antar följande förslag till lag om ändring i lag om kommunaltpartistöd: Kommunen får lämna ekonomisktbidrag till politiskt parti som beslut om bidrag avser varitrepresenterat i kommunens fullmäktige. 1* 1981/82. KU1981/82:18 4 Beslutet skall innehålla att bidrag utgår till varjesådant parti och att en fjärdedel av utgående anslag skall fördelas lika mellanpartierna och återstoden fördelas mellan dessa i förhållande till deras antalplatser i fullmäktige . Vad som sagts nu äger motsvarandetillämpning på landstingskommun och landsting. Denna lag träder i kraft fr. o. m. . Motionären anser att det kommunalapartistödet med sin nuvarande konstruktion slår orättvist mot de mindrepartierna. Därför bör en ändring ske till förmån för ett system i likhet meddet som används vid beräkning av det statliga partistödet. I motionerna 1980/81:1507 och 1981/82:886, båda av EricRejdnell (fp) och (), hemställs att hos regeringenbegär förslag innebärande att lagstiftningen angående det kommunala partistödetändras så att stödet utgår med dels ett grundbelopp, lika för allarepresenterade partier, dels ett belopp i relation till antalet mandat. I motion 1981/82:889 av m. fl. (fp)hemställs att hos regeringen anhåller om en parlamentarisk översyn avreglerna för det kommunala partistödet samt villkoren för de hel- ochdeltidsanställda förtroendemännen samt de politiska sekreterarna. Motionärerna framhåller att det råder oklarhet kringanställningsformerna för de hel- och deltidsengagerade förtroendemännen och depolitiska sekreterarna. I många kommuner görs det enligt motionärerna t. ex.gällande att inrättande av tjänster som politiska sekreterare står i strid medde krav på absolut proportionalitet i partistödet som uppställs i gällande lag.Det föreligger därför ett uppenbart behov att klarlägga vilka restriktioner sombör finnas. I detta sammanhang är det enligt motionärerna oundvikligtatt även pröva reglerna för det kommunala partistödet. En omläggning i riktningmot den konstruktion som tillämpas på riksplanet, dvs. grundstöd plusmandatstöd, förordas. I lagen (1969:596) om kommunaltpartistöd stadgas att kommun får lämna ekonomiskt bidrag till politiskt parti,som beslutet om bidrag avser är representerat i kommunensfullmäktige. Beslutet skall enligt lagen innehålla att bidrag utgår till varjesådant parti med samma belopp för varje plats som partiet hari fullmäktige. Lagen skall ha motsvarande tillämpning på landstingskommun ochlandsting. KU1981/82:18 5 Kommittén redovisar i ett nyligenavgivet betänkande. Förtroendevalda i kommuner och landstingskommuner (SOU1982:5), vissa utredningar rörande partiernas ekonomiska resurser (se särskilts.101-105, 113-115, 201-202). Kommittén sammanfattar sina iakttagelser ochslutsatser på följande sätt (s. 23-24): Det totala partistödet i kommunernahar ökat från till mellan 1970 och 1980.I landstingskommunerna ökade det från till 48 miljoner kronorunder . Ökningstakten har varit avsevärt högre under andra delen av1970-talet än den var under första delen av årtiondet. Partistödet spelar en mycket viktig roll förfinansieringen av verksamheten i partiorganisationerna. För av delokala partiorganisationerna svarade partistödet för denhelt dominerande delen av inkomsten. Uppgifter från de regionalapartiorganisationerna tyder på att partistödet i många fall svarar föråtminstone hälften av inkomsterna. Mer än hälften av kommunerna och nästan allalandstingskommuner betalade 1980 ut ersättning för utbildning avförtroendevalda, anordnad av partierna och/eller studieförbunden. En annan resurs som finansieras med kommunala oehlandstingskommunala medel är politiska sekreterare. Regeringsrätten har i tvåfall uttalat att tillsättande av tjänster av detta slag är otillåtet i den måndet inte sker i enlighet med lagen om kommunalt partistöd. Trots avsaknad av lagstöd lämnar vissa kommuner förutompartistödet särskilt bidrag till partiernas allmänna verksamhet. Kommuner ochlandstingskommuner ger dessutom i viss utsträckning administrativ hjälp tillvisst eller vissa partier i form av tjänsterum, telefon och/eller skrivhjälp. Näst partistöd och andra kommunala och landstingskommunalabidrag är medlemsavgifter den viktigaste inkomstkällan. Enligt kommitténs mening har tillkomsten och densuccessiva utbyggnaden av det kommunala och landstingskommunala partistödethaft positiva effekter från kommunaldemokratisk synpunkt. En studie avpartistödets konsekvenser för de lokala partiorganisationerna bär vittne omdetta. Med hänvisning till den centrala roll för partiverksamhetenpå det lokala och regionala planet som partistödet spelar anser kommittén detviktigt att partierna i kommuner och landstingskommuner får stöd även iekonomiskt svåra tider. När det gälleranställningsförhållandena för de hel- och deltidsengagerade förtroendemännenbehandlas i betänkandet endast frågan om pensioner och avgångsersättningar.Kommittén anser bl. a. att visstidspension bör samordnas med inkomst avförvärvsarbete eller offentligt uppdrag. Samordningen kan ske antingen med helabeloppet eller del av detta. Frågan om anställningsformerna för de politiskasekreterarna (men ej för de hel- och deltidsengagerade förtroendemännen) kommeratt behandlas ytterligare av kommunaldemokratiska kommittén. Enligttilläggsdirektiv som utfärdades bör kommittén inte bara kartläggaomfattningen av systemet med politiska sekreterare utan också överväga om dessa KU1981/82:18 6 sekreterares ställning bör regleras. Från kommittén harerfarits att överväganden i denna fråga kommer att redovisas vid årsskiftet1982-1983. Frågan om en förändring av detkommunala partistödets konstruktion har tagits upp i motioner vid ett flertaltidigare tillfällen. Då frågan senast behandlades anförde utskottetbl. a. följande (KU 1979/ 80:39): Som utskottet framhållit vidbehandlingen av samma förslag vid tidigare tillfällen innebär denöverenskommelse som träffades mellan riksdagspartierna i 1971 årspartistödsutredning bl. a. en samordning av det statHga och kommunalapartistödet. Frågan om det kommunala partistödets konstruktion bör därförendast prövas inom ramen för en allmän översyn av partistödet. En sådan översynbör enligt utskottet komma till stånd först efter överläggningar mellan departier som stod bakom den tidigare överenskommelsen. Utskottet förutsätteratt regeringen följer partistödsfrågorna med uppmärksamhet. Något initiativfrån sida är enligt utskottets mening inte påkallat. I en reservation (3 m) anfördes bl. a. följande: Enligt utskottet har det kommunalapartistödet på ett genomgripande sätt förändrat partiernas lokala finansiering.Stödet har skapat nya möjligheter för partierna att bedriva lokal valrörelse,framställa och distribuera kommunala handlingsprogram o. d. Den nuvarandeordningen för beräkning av stödets storlek är emellertid otillfredsställande.Vissa av partiernas utgifter torde vara ungefärligen lika stora, oavsettpartiernas storlek. Pä riksplanet har betydelsen av dessa förhållanden erkäntsoch utgår därför det statliga partistödet dels som ett för allapartier lika stort grundbidrag, dels som ett mandatbidrag. De nuvarande reglerna för både det statliga och detkommunala partistödet bygger på den överenskommelse som träffades mellanriksdags-parrierna partistödsutredning. Eftersom tiden för dennaöverenskommelse löpt ut bör enligt utskottet en allmän översyn av partistödetnu komma till stånd. Denna översyn bör bl. a. omfatta frågan om det kommunalapartistödets konstruktion och sambandet mellan partistödet på olika nivåer. nu anfört bör ges regeringen till känna. beslöt i enlighet med utskottets förslag. Frågan om det kommunalapartistödets utformning behandlas i sex motioner som väckts under de allmännamotionstiderna 1981 och 1982. Gemensamt för motionerna är att de alla på etteller annat sätt förordar en omläggning av partistödets konstruktion i riktningmot den ordning som tillämpas beträffande det statliga partistödetskanslistödsdel, dvs. eti för alla partier lika stort grundstöd samt därutöverett stöd per mandat. KU1981/82:18 7 1980/81:1121 (m) hemställs att lagen om kommunaltpartistöd nu ändras i enlighet härmed. I motionerna 1980/81:1507 (fp) och1981/82:886 (fp) begärs förslag av regeringen om lagändring av denna innebörd.I övriga motioner, 1980/81:365 (m), 1981/82:887 (m) och 1981/82:889 (fp),föreslås att en översyn görs av det kommunala partistödets konstruktion. Enligtmotion 889 bör översynen också avse villkoren för de hel- och deltidsanställdaförtroendemännen och de politiska sekreterarna. Utskottet har vid tidigare behandling av samma förslaghänvisat till den sammankoppling mellan partistödet på statlig och kommunalnivå som gjordes partistödsbeslut. Frågan om det kommunalapartistödets konstruktion har därför ansetts endast böra prövas inom ramen fören allmän översyn av partistödet, vilken bör föregås av överläggningar mellande politiska partierna. Utskottet vidhåller denna ståndpunkt och avstyrkerdärför samtliga motioner. Utskottet vill dock tillägga följande. Det kommunala partistödet har existerat i drygt tio år.Genom kommunaldemokratiska kommitténs försorg har en viss kartläggninggjorts av stödets omfattning och utveckUng. Även andra mera indirekta former avstöd och subventioner till de politiska partierna redovisas av kommittén.Kommittén konstaterar bl. a. att partistödet spelar en mycket viktig roll förfinansieringen av partiernas verksamhet. Kommittén pekar också på de positivaeffekter som partistödet har haft från kommunaldemokratisk synpunkt. Enligt utskottets uppfattning är den kartläggning somkommittén har gjort av stort intresse. Som underlag för de framtidaöverläggningar mellan de politiska partierna som det enligt utskottetsuppfattning tillkommer regeringen att ta initiativ till bör emellertid vissaytterligare uppgifter om partistödet tas fram bl. a. vilken omfattning deoffentliga stödåtgärderna har på nationell, regional och lokal nivå, i vilkenutsträckning medel omfördelas mellan olika nivåer inom de politiska partiernaoch vilka modeller för beräkning av det kommunala partistödet som i praktikentillämpas i olika kommuner. Även andra uppgifter av kartläggningskaraktär kanbh aktuella att ta fram. Vad utskottet nu anfört om ytterligare kartläggning avdet offentliga stödet till de politiska partierna bör ges regeringen tillkänna. Med hänvisning till det anfördahemställer utskottet att 1. beträffande detkommunala partistödets konstruktion avslår motionerna 1980/81:365, 1121, 1507,1981/82:886, 887 och 889, 2. beträffande enkartläggning av det offentliga stödet till de poUtiska partierna som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. KU1981/82:18 8 Närvarande: (), (),(), (), (), Per (),(), (), (), GunnarBiörck i (m), (), (), (), () och (). Under avsnitt A har () ersatt KerstinNilsson (s). 1. beträffande det statliga partistödet under innevarandebudgetår av , Per och i (alla m) vilka anser att utskottets yttrande och hemställan på s. 2 bort ha följande lydelse: Regeringen har i proposition omtilläggsbudget IIför innevarandebudgetår föreslagit en uppräkning av partistödet med . I motion 882 (m)hemställs om avslag på propositionens förslag. I nuvarande statsfinansiella läge finns enligt utskottetsuppfattning ingen anledning att öka stödet till de politiska partierna. Tvärtomanser utskottet att en viss besparing bör kunna åstadkommas i partistödet fr.o. m. nästa budgetår. Yrkande i enlighet härmed framställs i nästa punkt. 1. att riksdagenmed bifall till motion 1981/82:882, yrkande 1, och med avslag på proposition1981/82:101 i förevarande del avslår förslaget till lag om ändring i lagen(1972:625) om statligt stöd till politiska partier, 2. att riksdagenmed bifall till motion 1981/82:882, yrkande 2, och med avslag på proposition1981/82:101 i förevarande del avslår förslaget att till Stöd till politiskapartier på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /82 under andra huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag på . 2. beträffande det statliga partistödet under budgetåret1982183 av , Per och i (alla m) vilka anser att utskottets yttrande och hemställan på s. 3 bort ha följande lydelse: Regeringen föreslår i 1982 årsbudgetproposition, med tillämpning av de beräkningsregler som föreslagits iproposition om tilläggsbudget II förinnevarande år, att det statliga partistödet skall utgå med 79,5 milj. kr.under /83. Enligt motion 1155 (m) boren besparing på 15 milj.kr. göras på det statliga partistödet. Utskottet har under föregående punkt förordat en vissnedskärning av det statliga partistödet fr. o. m. /83. Medhänvisning härtill hemställer utskottet 1. att riksdagenmed bifall till motion 1981/82:1155, yrkande 1, antar i bilaga 1 angivetförslag till lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiskapartier, 2. att riksdagenmed bifall till motion 1981/82:1155, yrkande 2, och med avslag på proposition1981/82:100 i förevarande del till Stöd till politiska partier för budgetåret1982/83 under andra huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av . 3. beträffande det kommunala partistödet av ,Per och i (alla m), vilka anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar"Utskottet har" och slutar "till känna" bort ha följandelydelse: Det kommunala partistödet har nuexisterat . Genom kommunaldemokratiska kommitténs försorg harnyligen en viss kartläggning gjorts av stödets omfattning oeh utveckling. Ävenandra mera indirekta former av stöd och subventioner till de politiskapartierna redovisas av kommittén. Kommittén konstaterar bl. a. att partistödetspelar en mycket viktig roll för finansieringen av partiernas verksamhet.Kommittén pekar också på de positiva effekter som partistödet har haft frånkommunaldemokratisk synpunkt. Enligt utskottets uppfattning är den kartläggning somkommittén har gjort av stort intresse. Som underlag för de framtidaöverläggningar mellan de politiska partierna som det enligt utskottetsuppfattning tillkommer regeringen att ta initiativ till bör emellertid vissaytterligare uppgifter om partistödet tas fram. Det är således önskvärt att fåen samlad bild av omfattningen av de offentliga stödåtgärderna på nationell,regional och lokal nivå. Vidare bör kartläggas i vilken utsträckning medelomfördelas mellan olika nivåer inom de politiska partierna. Slutligen finns detanledning att närmare studera olika modeller för beräkning av det kommunalapartistödet. Därvid bör enligt utskottets mening särskilt intresse ägnas åtkonstruktionen med ett för alla partier lika stort grundstöd samt därutöver ettstöd per mandat. Utskottet är inte utan denna ytterligare utredning berett attförorda en övergång till detta system. Vad utskottet nu anfört om enytterligare kartläggning m. m. av det offentliga stödet till de politiska partiernabör ges regeringen till känna. Med detta yttrande föreslås motionerna1980/81:365,1981/82:887 och 889, vari begärs översyn av det kommunalapartistödet, vara besvarade. Motionerna 1980/81:1121, 1507 och 1981/82:886, somyrkar på att lagstiftningen om kommunalt partistöd ändras, avstyrksav utskottet. dels att utskottets hemställan på s. 7 bort ha följandelydelse: 1. beträffande det kommunalapartistödets konstruktion avslår morionerna 1980/81:1121, 1507 och 1981/82:886, KU 1981/82:18 10 2. beträffande en kartläggning m. m. av detoffentliga stödet till de politiska partierna som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört samt förklarar motionerna 1980/81:365, 1981/82:887 och 889 besvarade med utskottets yttrande. beträffandedet kommunala partistödet av och (båda fp) vilkaanför: Den kartläggning som utskottet föreslår anser vivara nödvändig för den fortsatta diskussionen i partistödsfrågorna. Vividhåller emellertid vår principiella ståndpunkt att en konstruktion med enfast del (grundstöd) och en rörlig del är en riktigare ordning än dennuvarande. KU1981/82:18 11 Lag omändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier Härigenom föreskrivs att 2, 6 och 8§§ lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2§i Partistöd utgår som mandatbi- Partistöd utgår som mandatbi- drag.Varje mandatbidrag utgör drag. Varje mandatbidrag utgör . 6 §2 Parti som vid val till fått Partisom vid val till fått minst 4procent av rösterna i hela av rösterna i hela landet erhållerför för vilket landet erhåller för vilket valet gällerett helt grundstöd. Helt valet gäller ett helt grundstöd. Helt grundstöd utgör2 . 8 §3 Parti som avses i 6 eller 7 § erhål- Partisom avses i 6 eller 7 § erhål ler utöver grundstödet tilläggsstöd lerutöver grundstödet tilläggsstöd för vilket valet gäller förvarje år för vilket valet gäller med för varje vunnet med 4 000kronor för varje vunnet mandat, om partiet är företrätt i mandat,om partiet är företrätt i regeringen, och annars med 11000 regeringen,och annars med för varje vunnet mandat. kronor förvarje vunnet mandat. Denna lag träder i kraft två veckorefter den dag, då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket iSvensk författningssamling. 'Senaste lydelse 1977:1155. 2 Senastelydelse 1977:1155, 3 Senastelydelse 1977:1155,