bet · G501SkU60 · 1981-12-31 00:00:00 — Vad gäller den hälft av 1983 som faller på budgetåret1983/84 saknas möjlighet att ta ställning till vilka ytterligareutgiftsnedskärningar som är möjliga och lämpliga för att uppnå en ansvarsfullfinansiering. Det får avgöras i samband med utarbetandet av 1983 årsbudgetproposition. Det kan anföras att delar av den av för år1983 förordade finansieringen med utgiftsnedskärningar utgör besparingar avengångskaraktär. Dessa neddragningar av engångsanslag ingår dock i en medvetensträvan att bringa ner utgifterna av denna typ av verksamhet . Det framgår av såväl avstämningen av långtidsutredningen som den avregeringen presenterade långtidsbudgeten att en neddragning avindustrisubvenfionerna utgör en alldeles avgörande komponent i en strategi föratt nedbringa de offentliga utgifternas ökningstakt. Regeringen anvisar helt andra vägar för finansiering avreformen. Man föreslår att en löneavgift på skall införas, vilket underförutsättning av en fullständig löneavräkning skulle motsvara omkring 5 700milj. brutto i ökade statsinkomster. Det tillgängliga löneutrymmet skulleemellertid då SkU1981/82:60 100 underlaget för inkomstskatter ocharbetsgivaravgifter. Nettoeffekten skulle kunna beräknas till omkring 2 800milj. Redan genom detta förslag skulle sålunda regeringensskatteomläggning för i stort sett vara finansierad, under dennämnda förutsättningen att löneskattehöjningen fas från det för lönehöjningarfillgängliga utrymmet. Erfarenheterna ger emellertid klartvid handen att en sådan avräkning i praktiken i gynnsammaste fall endast uppgårtill en mindre del, . Effekten av en sådan löneavgift skulle därförinnebära en stegring av kostnadsnivån och en därav följande fördyring av densvenska produktionen. Detta strider mot våra strävanden att uppnå en gynnsamkostnadsutveckling, vilket i sin tur är en förutsättning för att återvinna inreoch yttre balans. Under dessa förutsättningar skulle det totalaskatteuttaget öka med ett belopp uppgående fill ca . Det hadevarit naturligt om propositionen närmare analyserat denna frågeställning. Finansieringen m.ed en allmän löneavgift driver också uppden kommunala utdebiteringen. Om löneavgiften avräknas sjunker kommunernasskatteunderlag. Sker ingen avräkning - vilket är troligare - då stigerkommunernas kostnader. I båda fallen försämras kommunernas ekonomi. Regeringen har vidare frångått detbeslut som trepartiregeringen och 1978 träffade om inflationsskydd iskattesystemet i så måtto att man kommer att utgåfrån en beräknad årlig prisstegring på oavsett inflationstakten. Förtiden efter reformens genomförande finns inga utfästelser alls. En sådan prisutveckling är självfallet önskvärd men denhistoriska erfarenheten ger tyvärr inget stöd för sådana optimisfiskaförhoppningar. har den genomsnittliga årligaprisstegringen legat på . Vad dagens situation beträffar har prisstegringarna frånaugusti 1981 uppgått fill och i den revideradefinansplanen har regeringen själv räknat med en prisökning pååtminstone . Det innebär att priserna som skall utgöragrunden basbelopp, dvs. augusti 81-augusti 82, kommer att stigamed . Det står sålunda redan nu klart att den eftersträvadenedgången av prishöjningarna till inte kommer att kunna uppnås det förstaåret. Detta är självfallet inget spekulerande i inflation utan endast ettkonstaterande av historiska och aktuella fakta. För varje procentenhet som inflationen överstiger 5,5 %skärps skattetrycket med 550 milj. kr. Om inflationen blir mellan 7,6 och ,torde basenheten för bli . i stället för de . Skattehöjningseffekten på grund av inflafionen SkU1981/82:60 101 blir då ca för enbart 1983. Ominflafionen skulle översfiga blir skattehöjningen i stället över 2miljarder kronor. Det synes sålunda uppenbart att det framlagda förslagetkommer att i betydande utsträckning innebära en överfinansiering av kostnadernaför sänkningen av marginalskatterna. En viktig fråga i detta sammanhang är hur frångåendet avhitfills gällande indexreglering av skattesatserna kommer att påverka löneförhandlingarna.I den departementspromemoria (Ds B 1981:16) Reformerad inkomstbeskattning somlegat fill grund för proposifionen utgick man från att lönekraven, särskilt förhögre inkomsttagare, skulle läggas på en mycket låg nivå. Men om man antar attde anställdas förhandlare vet att prisstegringarna kommer att liggabetydligt och att de räknar med att samma blirförhållandet följande år är det möjligt att de anser sig tvungna att välja ettav följande två alternativ. Antingen söker de fa till sina lönekrav så kraftigtatt de tror sig kunna säkra kompensafion för dessa prishöjningar eller ocksåsöker de i avtalen få in priskompensationsklausuler. Tanken att man genom attvid indexuppräkningen utgå från en osannolikt låg prisstegring kan påverkaavtalsförhandlingarna i positiv riktning torde sålunda vara felaktig. I ställetkan det försvagade indexskyddet försvåra löneförhandlingarna och få enspiraleffekt på löner och priser. Då är man i realiteten fillbaka i densocialdemokrafiska politiken med kompenserande skattesänkningvarje år för lämpligt utvalda kategorier. Härtill kommer det förhållandet man på olika hålldeklarerat att "oskäliga lönestegringar" kan medföra att helaskatfeöverenskommelsen kan sättas på spel. En annan nyhet i reformförslaget, ijämförelse med det av treparfiregeringen tidigare framlagda principförslaget,är att man inför en begränsning av rätten till underskottsavdrag. Från moderatsida har man varit klar över att avdragsreglerna borde ses över, då de i vissafall kan få icke önskvärda konsekvenser, även om dessa främst hänger samman medde hitfills orimligt höga marginalskattesatserna. I det syftet har en särskildutredning filisatts. När det gäller en principiellt så allvarlig fråga som attbryta symmetrin i skattesystemet med betydande effekter både för villaägare ochen stor grupp företagare och bönder hade det varit ganska naturligt att, somtidigare alltid varit bruk i , avvakta de resultat som utredningenkommer fram fill. Konsekvensen av det nya förslaget är att villapriserna,särskilt för större villor,. gått_ned-betydligt, jvilket dels_sprider sig tillmindre villor, dels försvårar nybyggnation. Detta tvingas man nu kompenseragenom särskilda stödåtgärder för byggnadssektorn. SkU 1981/82:60 102 Samma/ifattningsvis kan ur samhällsekonomisksynvinkel följande anföras. Denföreslagna marginalskattesänkningen är central för skapandet av en sundaresamhällsekonomi även om förslaget innehåller försämringar på flera punkter iförhållande fill trepartiregeringens överenskommelse. Finansieringenmed löneavgifter och begränsningar av indexregleringen kommer att sammantagnakraftigt öka skattetrycket på ett sätt som inte observerats i proposifionen.Detta kommer att hämma aktiviteten i ekonomin. Även avdragsbegränsningar kommeri stor utsträckning att ha negativa effekter för företagare och enskilda ochdärmed på investeringsak-fiviteten. Dessa effekter borde närmare undersöktsinnan förslaget framlades. Denbegränsade indexregleringen och löneavgiften kan förväntas försvåraavtalsrörelsen. SkU1981/82:60 103 Yttrandefrån annat utskott, skrivelser........................... 49 Skatteskala,underskottsavdrag m. m............................ ..... 51 Marginalskatfespärroch begränsningsregel .................. ..... 53 Kvittningav underskott mot överskott............................ ..... 54 Tilläggsposfer.................................................................. ..... 55 Makebeskatfningenm.m................................................. ..... 57 Avdrag............................................................................ ..... 59 Frivilligaperiodiska understöd........................................ ..... 60 Schablonavdragi tjänst m.m........................................... ..... 60 Fackföreningsavgifter...................................................... ..... 61 Sparavdrag..................................................................... ..... 62 Beskattningav mossa..................................................... 63 Den framtidaskattepolitiken........................................... ..... 64 Finansiering................................................................... ..... 65 Skatteskalan,inflafionsskydd, underskoffsavdrag.......... 70 Slopandeav sambeskattning m.m.................................. 75 Schablonavdragi tjänst ................................................. 78 Denframfida skattepolitiken m.m.................................... 79 Yttrandefrån finansutskottet ......................................... 90