bet · G501FiU13 · 1981-12-31 00:00:00 — Fullmäktigesmajoritet stannade för alt behålla den nuvarande kontorsorganisationen ochinrikta arbetet pä att utvidga utläningsverksamhe-ten. Att nu slopabosättningslånen betyder, i motsats till fullmäktiges beslut, en starkbegränsning av kontorsorganisationens verksamhet. Förutsättningarna för dennuvarande organisationen kommer därmed att allvarligt rubbas. Denna speciellalåneform kan ej heller, utan att det sociala inslaget i verksamheten spolieras,överföras på marknadens kredifinrätt-ningar. Avdessa skäl anser vi i konsekvens med fullmäktiges tidigare ställningstagandeatt bosättningslånen bör bibehållas inom kontorsorganisation. Dennaparagraf förklarades justerad. Ur protokollet: UllaWettermark FiU1981/82:13 13 TCOsStatstjänstemannasektions skrivelse () TCO-S föreslår med hänvisning tillvad som anförs i bilagda promemoria att finansutskottet föreslår riksdagenuttala att betalningsmedelsförsörjningen i i principskall ankomma på att en länsvis kontorsorganisation bibehållsatt övriga frågor i anslutning till organisation behandlas i sambandmed revisorers pågående granskning samt att motionen (nr 407) avOlle avslås med hänvisning härtill. TCOs Statstjänstemannasektion (TCO-S) kontorsorganisation hari första hand tillkommit för att klara landets betalningsmedelsförsörjning.Arbetsuppgifterna består i att ta emot sedlar och mynt från sedeltryckeri ochmyntverk, att distribuera dessa betalningsmedel över landet, att hålla lager avsedlar och mynt, att utge och ta emot betalningsmedlen från post, banker ochallmänhet, att räkna och sortera inkommande sedlar och mynt samt att slutligtförstöra utsorterade sedlar. Ett flertal utredningar har behandlatfrågan om huruvida kontorsorganisationen för betalningsmedelsförsörjningen ärden mest rationella. I behandlades frågan utan att någonegentlig förändring kom till stånd. Inom har en utredning genomförtssenast 197578. Denna utredning resulterade 1979 i beslut att bibehålla dennuvarande organisaUonen då man funnit att den fungerar väl och ger banker ochpost god service samt att anknytningen till länsindelningen på många sätt ärnaturlig och ger viss handlingsfrihet . Dessutom anfördes attmöjliga besparingar genom kontorsindragning skulle bli relativt begränsade samtatt avdelningskontoren bör få arbetsro efter alla de förslag och motförslag somsedan decennier tillbaka korsat varandra i . FiU 1981/82:13 14 Kontorens organisation och bemanning har såledesfastställts med utgångspunkt från uppgiften att klarabetalningsmedelsförsörjningen. För att klara normal frånvaro såsom semester,sjukdom eller annan ledighet, har kontoren försetts med något fler tjänster änvad som åtgår för huvuduppgiften, betalningsmedelsförsörjningen. Motivet fördetta har varit dels att förhindra att frånvaro inneburit att huvuduppgifteninte klarats av, dels att hålla en hög säkerhetsnivå i arbetet medbetalningsmedelsförsörjningen. Avstånden mellan riksbankskontoren har reelltinneburit att det inte varit möjligt att tillfälligt låna personal från annatkontor för att klara detta arbete. För att denna personal - som underpersonligt ansvar har hand om kassarörelsen - skall ha alternativa uppgifternär de inte utövar kassatjänst, har kontoren vid sidan om huvuduppgiften blandannat en viss utlåningsverksamhet, däribland de statliga bosättningslånen. Regeringenhar i proposition (1981/82: 30) föreslagit att de statliga bosättningslånenskall avvecklas. Förslaget förs fram i samband med vissa andrabesparingsåtgärder och effekten av en avveckling anges, förutom medelsanvisningenpå , innebära vissa administrativa besparingar vid ochkommunerna. I propositionen redovisas dock inte vilka konsekvenser förslagetfår för totala organisation eller dess personal. Regeringensförslag har föranlett riksbanksfullmäktige att hos finansutskotthemställa om att i samband med beslut om bosättningslånen också tarprincipiell ställning till frågan om framtida kontorsnät.Riksbanksfullmäktiges majoritet tar dock ej ställning till frågan ombosättningslånens framtid. I en reservation mot fullmäktiges skrivelse tillfinansutskottet anför tre ledamöter att bosättningslånen bör bibehållas inomriksbankens kontorsorganisation. Reservanterna erinrar också om fullmäktigesbeslut om att bibehålla nuvarande organisation. I yttrande över en motion(nr 407) om avskaffande av lokalkontor konstaterade fullmäktige attmotiv saknades för att avskaffa lokalkontoren (), varför fullmäktigeför sin del avstyrkte motionen. EnligtTCO-S' mening är det inte nödvändigt att frågan om bosättningslånens slopandesammankopplas med frågan om kontorsorganisafion. Ett eventuelltslopande av bosättningslånen innebär ingen drastisk förändring för riksbankenskontorsorganisation, framför allt inte vid de mindre kontoren, där arbetet medbosättningslånen har en relativt underordnad betydelse. Bestyret med betalningsmedelsförsörjningenutgör den helt dominerande arbetsuppgiften vid dessa kontor. Närdet gäller kontorsorganisation kan konstateras att riksdagensrevisorer inlett en huvudstudie i syfte att finna en sä ändamålsenligorganisation som möjligt för betalningsmedelsförsörjningen. Revisorernasgranskning baserar sig på en förstudie som redovisats i september 1981.1förstudien anges beträffande de övriga uppgifter som för FiU 1981/82:13 15 närvarandeankommer på riksbankskontoren, att prövning bör ske utifrån de förutsättningarsom en ändrad organisation av betalningsmedélsförsörj-ningen kan komma attinnebära. Irevisorernas förstudie behandlas frågan om åtgärder för att mildra eventuellakonsekvenser för berörd personal mycket summariskt. I denna fråga hänvisas tilldet erkända anställningsskyddet och till de åtgärder som vidtogs i samband medden statliga utlokaliseringen. Enligt TCO-S' mening måste den pågåendegranskningen beakta vad som följer av det medbestämmandeavtal som ocksåtecknats inom riksdagsområdet (MBA-R) bland annat vad gäller riktlinjer förrationalieringsarbetet vid och dess verk. I avtalet finns regler förde anställdas medverkan i rationaliseringsarbetet m m. Revisorernas pågåendegranskning bör anpassas bland annat med hänsyn till nämnda förhållanden. Iförstudien anges vidare att utredningen bör vara förutsättningslös vad gällerfrågan om vilken myndighet som skall ha ansvaret för arbetsuppgifter som ärförenade med betalningsmedelsförsörjningen. Enligt TCO-S' mening ter sig ettändrat ansvarsförhållande som helt orealistiskt. Ett överförande av ansvarettill t ex postverket innebär att stora ekonomiska resurser måste investeras inya valv, skyddade lastintag och övriga säkerhetsanordningar. Det måste isammanhanget erinras om att säkerhetsnivån vid klart överstiger dennivå som gäller inom post- och bankväsendet i fråga omvärdehanteringen (sedlar och mynt). En sänkning av säkerhetskraven kan inteaccepteras, vilket i sig innebär att ytterligare resurser måste tillföras. Vidriksbankens avdelningskontor finns - eller kommer att finnas efter pågående ochbeslutade ombyggnadsprojekt - mycket moderna säkerhetsanordningar, valv ochskyddade intag, allt med utomordentligt högt ställda krav på säkerhet. Enförändring av nuvarande kontorsorganisation fastlagd av riksbanksfullmäktige1979 - skulle innebära ett oförsvarbart resursslöseri. I direktiven införriksbankens interna utredning angavs bland annat att säkerheten skullehöjas genom att nedbringa värdetransporterna både till volym och antal. Enändrad organisation som medför nedläggning av kontor skulle innebära ökadetransporter och därmed ökad risk för rån och överfall. Enligtuppgift har postverket visat intresse för medverkan i bestyret medbetalningsmedelsförsöijningen under förutsättning att full kostnadstäckningges för verkets merarbete samt investeringar m m. Med denna förutsättning ärdet helt klart att postverket skulle kunna uppnå stora fördelar med enmedverkan i detta arbete. genomför stora värdetransportertill uppsamlingscentraler bland annat för att undvika stora natlkassor vid demindre postkontoren. Vid uppsamlingscentralerna behålls ofta dessa behållningaröver natten för att dagen därpå återsändas till postkontoren. I mycket litenomfattning transporteras dessa behållningar till kontor. Någonränta på dessa medel får posten inte. FiU 1981/82:13 16 medleninsättas hos , men i en sedeldepå hos uppsamlingscentralen, kan deenligt nuvarande regler överlåtas på som i sin tur får ränta avriksbanken. Enligt beräkningar gjorda inom skulle sedeldepåer ipostens regi kunna innebära inkomster för postverket (och utgifter förriksbanken) , baserat på nuvarande regler ochförhållanden. Mot denna bakgrund är det lättare att förstå postverkets intresseför medverkan i arbetet med betalningsmedelsförsörjningen. är ocksåensam organisation som anmält sådant intresse. TCO-Sanser med hänvisning till vad ovan redovisats att frågan om var ansvaret förbetalningsmedelsförsörjningen skall finnas inte bör ingå i revisorernaspågående granskning. Revisorerna bör istället koncentrera sitt arbete på attfinna en så lämplig organisation som möjligt inom ramen för ett oförändratansvarsförhållande. Arbetetmed att finna kompletterande arbetsuppgifter till för att säkraresurser för betalningsmedelsförsörjningen pågår fortfarande inom riksbanken.TCO-S föreslår att detta arbete ytterligare intensifieras genom att riksdagensrevisorers pågående granskning också innefattar denna fråga. Det kan tillexempel prövas om det är lämpligt och möjligt att låta ansvara förförvaltningen av statens fonder. TCO-Sföreslår med hänvisning till vad som ovan anförs att uttalar attbetalningsmedelsförsörjningen i i princip skall ankomma på . Beträffanderiksbankens kontorsorganisation föreslår TCO-S att uttalar att en länsviskontorsorganisation bibehålls attövriga frågor i anslutning till organisationen behandlas i samband medriksdagens revisorers pågående granskning samtatt motionen (nr 407) av avslås med hänvisning härtill.