bet · G501NU51 · 1981-12-31 00:00:00 — Statsministern övergår så tiU att redovisa problem ochhinder som möter småföretagen. Den nära kopplingen till en eller ett fåtal personer iledningen skapar speciella förutsättningar för småföretagens funktionssätt.Samtidigt som detta förhållande är en styrka genom bl. a. korta beslutsvägar,innebär det i regel att småföretagen saknar viss kompetens om man jämför medstörre företag. Om företagen skall kunna utvecklas måste de ges tillgång tillspecialistkunskaper i olika former. Ett annat utvecklingshinder för småföretagen är attsoliditeten ofta är lägre än för storföretag. Detta gör småföretagen särskiltsårbara för finansiella påfrestningar. Ingrepp av samhället i marknadens funktionssätt, som iregel har sin grund i en strävan efter socialt ansvar och godresurshushållning, har ofta utformats med tanke på de stora företagen ochinneburit svårigheter som inte har varit NU1981/82:51 13 avsedda för de små företagen. Småföretagspolitiken måstedärför ha som en huvudinriktning att förenkla och underlätta villkoren förföretagandet. Statsministern anser att de mål som formuleradesför de regionala utvecklingsfondernas verksamhet kan utsträckas till att även gällasom övergripande mål för samhällets småföretagspolitik. Målen formulerades påföljande sätt: - Främjautvecklingen av ett internationellt konkurrenskraftigt svenskt näringsliv somger möjligheter till en ökad och trygg sysselsättning. - Medverka tillatt uppnå en tillfredsställande effektivitet hos enskilda företag och imöjligaste mån bidra till en effektiv produktionsstruktur inom olika branscher. - Vidareutvecklabefinfligt näringsliv och medverka till att nya företag etableras. Till dessa mål fogades vissa villkor: - Stöd- ochutvecklingsinsatser inriktas på företag som redan är lönsamma samt på sådanaföretag som genom olika insatser kan bli lönsamma. - Insatsernamåste få karaktären av hjälp till självhjälp. Samhället får inte genom dessainsatser överta företagsansvaret. - Verksamhetenskall stå i samklang med samhällets regionalpoUtiska strävanden. Mot bakgrund av målen och vad somtidigare har anförts delar statsministern in samhällets åtgärder för att främjasmåföretag i fyra oUka grupper. För detförsta är det viktigt att allmänt stimulera företagandet. För det andra är den totala efterfrågan i ekonominavgörande för de flesta företags - och därmed också småföretags - möjlighetertill framgång. För det tredje måste insatser göras för att småföretagenskall kunna fungera inom marknadsekonomin på lika villkor med storföretagen. Enviktig uppgift är därvid att förse småföretagen med information. För det fjärde måste vissa riktade insatser göras.Insatserna bör styras till de s. k. utvecklingsbara företagen. Statsministern övergår så till att behandlautgångspunkterna för en sammanhållen innovationspolitik. Det råder, anför han, bred politisk enighet om attindustriell förnyelse och UtveckUng är en förutsättning för att skallkunna bibehålla sin ställning som industrination och välfärdssamhälle. Denindustriella förnyelseprocessen kräver ett ständigt tillflöde av nya idéer sommåste bedömas utifrån såväl tekniska som ekonomiska kriterier. Detta motiveraren politik som syftar till att underlätta framtagning av innovationer, dvs.idéer som har bearbetats så långt att de framgångsrikt kan föras ut påmarknaden. Det är viktigt att notera att innovationspolitiken inte endastomfattar de direkta insatser som siktar till att befordra teknisk utveckling,dvs. NU1981/82:51 14 politik för forskning och utveckling, utan inbegriper allade åtgärder och villkor från helt andra politiska arbetsfält som väsentligtpåverkar betingelserna för innovationsverksamheten. Statsministern anför att han i det fortsattaregeringsärbetet avser att se till att de innovationspolitiska aspekterna ägnasökad uppmärksamhet. En ökad betoning av innovationspolitiken innebär enytteriigare omstrukturering av industripolitiken i offensiv riktning. Statsministern erinrar så om att den nyaassociationsrättsliga lagstiftning som trädde i kraft bl. a.innebär att en modern lag om handelsbolag och enkla bolag har ställts tillnäringslivets förfogande. kompletterades aktiebolagslagen medbestämmelser som avser att bättre än tidigare tillgodose minoritetsaktieägarnasbehov av insyn i mindre aktiebolag. I detta avsnitt redovisas demotioner i vilka mer övergripande synpunkter i anslutning till förslagen ipropositionen förs fram. T övrigt refereras motionernas motiveringar ianslutning till utskottets ställningstaganden under rubriken. De små och medelstora företagen är en viktig del i detsvenska näringslivet, heter det i socialdemokraternas partimotion 1981/82:2309.Genom sitt stora antal och sin spridning har småföretagen stor regionalpolitiskbetydelse. De små företagen svarar också för en stor del av det nyskapande somsker inom industrin. Det framhålls i motionen och ges exempel på att de småföretagen inte är någon enhetlig grupp. En politik för små företag måste tahänsyn till detta. Målet måste vara att utforma en småföretagspolitik sompassar alla små företag lika bra, säger motionärerna. De medel som användsmåste därför kännetecknas av stor flexibilitet och vara lätt anpassningsbaratill skiftande problem inom olika företag. Politiken för småföretagen måste också enligt motionärernata hänsyn till att samhället inte har anledning att stödja och främja alla småföretag. Tillverkningsindustrin och näraliggande branscher måstesmåföretagspolitiken framför allt inriktas på. Däremot bör inte en ökning avantalet enpersonsföretag inom exempelvis byggnadsbranschen uppmuntras, sägermotionärerna. De små företagen har vissa problem som beror på derasstorlek och självfallet måste samhället, med hänsyn till dessa företagsbetydelse, utforma en politik som dels ger de små företagen godautvecklingsmöjligheter, dels stimulerar nyföretagande. Motionärerna erinrar om att de i tidigareindustripolitiska motioner bl. a. har pekat på småföretagens roll somunderleverantörer, bristen på resurser för systematisk produktutveckling,marknadsföring, exportförsäljning m.m., problem som kräver särskilda hänsyn i småföretagspolitiken. NU 1981/82:51 15 Utbildningoch tekniköverföring är andra exempel på frågor som har tagits upp. Detallra viktigaste i en politik för småföretagen är emeUertid, enUgtmotionärerna, inriktningen av den allmänna ekonomiska politiken ochnäringspolitiken. Detviktigaste inslaget i den socialdemokratiska politiken för småföretagen ärdärför en snabb omläggning på dessa områden. Motionärerna påpekar att socialdemokraternai en motion (1981/82:2133) till årets har lagt fram förslag till ettomfattande investeringsprogram. Det innehåller satsningar päenergiförsörjning, transporter och kommunikationer samt bostadsbyggande. Därföresläs också ökade insatser för forskning och utveckling samt vissastimulanser direkt riktade till industrin. Motionärernabelyser investeringarnas betydelse för industrin. De menar att den omedelbaraeffekten av det föreslagna investeringsprogrammet blir att efterfrågan på industriprodukterökar, vilket leder till en ökad efterfrågan också på småföretagens varor ochtjänster. Denökade efterfrågan på industriprodukter som blir följden av investeringsprogrammetinnebär bättre utnyttjande av industrikapaciteten, ökad lönsamhet, ökadproduktionsförmåga och bättre möjligheter för export. På detta sätt kanekonomin komma i gång igen. De här angivna sammanhangen är mycket dåligtbelysta i regeringens proposition, anför motionärerna. De säger sig ocksånotera bristen på förslag inom innovationspolitiken. Bristen är särskiltanmärkningsvärd med hänsyn till att propositionen anges handla inte bara omåtgärder för de små och medelstora företagen utan också om innovationspoUtikensinriktning. Mycketstora förväntningar har knutits till småföretagspropositionen, heter detvidare. Den har omgärdats med en omfattande propagandaverksamhet frånregeringens, särskilt industriministerns, sida. Det stora antal utredningar, 18stycken, som regeringen hänvisar till och refererar i propositionen, tyder påvissa ambitioner på småföretagspolitikens område. De konkreta förslag som alltdetta utredande avsatt i propositionen är dock oerhört få och blygsamma. För enregering som försökt att framställa småföretagspolitiken söm något av ettvarumärke för sin politik måste småföretagspropositionen betraktas som ettmisslyckande, anförs det. Ocksåi moderata samlingspartiets partimotion 1981/82:2300 framhålls att de mindreoch medelstora företagen spelar en viktig roll i vårt lands ekonomi. Somexempel på småföretagens betydelse anges bl. a. följande. Regionalbalans kan inte uppnås utan ett finmaskigt nät av mindre och medelstoraföretag. Ekonomisk tillväxt består främst i att mindre och medelstora företagväxer. Konkurrensen befrämjas av att det finns ett vitt förgrenatsmåföretagande. Detär viktigt, säger motionärerna, att ta hänsyn till den särskilda belägenhetsmåföretagarna som personer befinner sig i. Lusten att vara sin egen är enstark drivkraft. Men att vara sin egen innebär också speciella NU1981/82:51 16 Risktagandet är ofta stort. Det räcker inte, anför motionärerna, att föra en ekonomiskpolitik som ger ekonomisk balans. Man måste därutöver på övriga samhällsområdenföra en politik som skapar ett klimat där de nyskapande krafterna stimuleras. I motionen sägs vidare att de problem svenska företagoberoende av storlek brottas med har fyra huvudorsaker, nämligen det högakostnadsläget under främst , den offentliga sektorns expansion,den allt stelare arbetsmarknad som bl. a. den solidariska lönepolitiken ochskattepolitiken har skapat samt den "s. k. aktiva näringspolitiken",som har inneburit orättvisor mot småföretagen. I fråga om åtgärder för att förbättra situationen för demindre företagen anför motionärerna att det inte är fråga om att skapa någraprivilegier för dessa. Det gäller i stället att upphäva konkurrensnackdelar ochdet allmänna ointresse som bitvis kännetecknat inställningen till de mindreföretagens problem. Alltför mycket av politiken har, säger motionärerna,utformats utan hänsyn till småföretagarens och småföretagens verklighet. kommunisternauttalar i partimotionen 1981/82:2312 att propositionen förtjänar skarp kritik.Den intresserar sig inte för småföretagens verkliga roll, karaktär ellerproblem, heter det. Den döljer en komplicerad verklighets motsättningar bakomen falsk och idealiserande drömbild. Den förtiger vad som är småföretagensdilemma och vem som är deras fiende. Det politiska syftet bakom "dennamassiva verklighetsförfalskning" är tvåfaldigt: man vill utåt manifesteraett intresse, som man inte själv tror på. Regeringen vill posera somsmåföretagsvänlig, allt medan den befrämjar en ekonomisk utveckling vilkenobarmhärtigt slår ut de små enheterna. Motionärerna säger att det råder en grundläggande skillnadmellan två huvudkategorier småföretagare. De arbetande egenföretagarna utananställda har helt andra villkor än de övriga. Vissa andra skillnader mellanolika grupper av småföretag anges också. Motionärerna hävdar vidare att småföretagarna som gruppträngs tillbaka i samhällets ekonomiska utveckling. Lagbundenheten i denkapitalistiska utvecklingen arbetar obönhörligt och tydligt till småkapitaletsnackdel. Enligt motionärerna ligger betydelsen av småföretagsamheten i att denutgör en del av det alltmer utträngda nationella kapitalet, vars intresse sägsstå i motsättning till det multinationella kapitalets. Småföretagen har ofta enlokal anknytning med positivt värde för konsumenterna. Utglesning av butiks-och servicenätet är till nackdel för stora konsumentkategorier. Storkapitaletangriper småföretagens självständighet. Det strävar efter att köpa uppinnovationer och att skapa ekonomiska beroenden. Det stora kapitalet är detlilla kapitalets fiende, uttalar motionärerna. Detta "lagbundna förhållande i ekonominsutveckling" bildar ett dilemma för den sittande mittenregeringen, hävdarmotionärerna. NU1981/82:51 17 sätta en ära i att romantisera och låtsas stödja det lillakapitalets ställning. Ekonomiskt för den en politik eller nödgas acceptera enutveckling, där det stora kapitalet krossar det lilla och där det lilla lidersvårt under många aktuella ekonomiska företeelser. Den seriösa småföretagsamheten har ett betydande värde förkonsumenterna, anför motionärerna. Den utgör också en del av den lokala ochnationellt förankrade företagsamheten, som i väsentlig mån är värd att slå vaktom. Den seriösa och nyttiga småföretagsamheten bör emellertid också klartskiljas ut från icke-seriösa verksamheter och verksamheter av parasitisk ochspekulativ natur. Moderata samlingspartiet har ocksåi en motion under allmänna motionstiden utvecklat sin syn päsmåföretagspolitiken. I motion 1981/ 82:2052 (m) begärs förslag från regeringenom förbättrade arbetsvillkor för de mindre och medelstora företagen. Motionärerna anför att det finns anledning att främjautvecklingen av såväl små och medelstora företag som nya företag. Inte bara somkälla till initiativ och till spridning av sysselsättningstillfällen utan ocksåsom medel för att åstadkomma riskspridning sägs småföretagsamheten vara av storbetydelse. Motionärernasförslag i denna del innebär i korthet följande. En börslista för mindre företag (s. k. A:III-lista) börinrättas. Innan dessa förslag genomförs bör en översyn av kraven på informationtill skydd från t. ex. insideraffärer göras. En utvidgning av möjligheterna att spara i aktiesparfondmed aktier i enbart det egna företaget bör utvidgas till att även gällasparande i icke börsnoterade aktier. För småföretag som är aktiebolag sägs införande avvinstandelslån, där räntan sätts i nivå med den i företaget uppkomna vinsten,väsentligt förbättra kapitalförsörjningen. Därigenom skulle företaget befriasfrån att ge utdelning i dåliga tider. Reglerna för dispens från realisationsvinstbeskattning vidbildandet av investmentföretag bör tillämpas liberalt. För att underlätta generationsväxlingar bör ytterligarelättnader genomföras i förbudet mot lån i eget bolag. Den del av förmögenheten som finns arbetande i ettfamiljeföretag bör möjligt befrias från förmögenhets- och arvsskatt. Begränsning av det totala ledighetsuttaget församfUga anställda samt en maximering av sammanhängande uttagen ledighet börövervägas. Resultatet av en översyn som utförs av ,och och samhälle bör dockavvaktas. En kontinuerUg omprövning av den offentliga verksamhetenavseende städning, schaktverksamhet, renhållning m. m. bör ske av resp.statliga och kommunala myndigheter. 2 1981/82. NU 1981/82:51 18 Proposition 1981/82:118 innehåller förslag tillåtgärder i syfte att förenkla och underlätta verksamheten för småföretagen.Förslagen hör hemma inom fyra departements verksamhetsområden. Näringsutskottetbehandlar här förslag från handels- och industridepartementen. Samtidigtbehandlar finansutskottet (FiU 1981/82:42) en redogörelse frånbudgetdepartementet om åtgärder för att minska krångel med företagens ochkommunernas uppgiftslämnande till statliga myndigheter. (AU 1981/82:16) behandlar förslag från om bl. a.vidgad näringshjälp för att underlätta för långvarigt arbetslösa personer attstarta egna företag och om statiigt stöd till arbetsmiljöförbättringar. Näringsutskottetbehandlar i detta betänkande också förslag dels - i proposition 1981/82:113 -om förlusttäckning i Regioninvest i , dels - i budgetpropositionen - ombidrag till för företagsut-veckUng (SIFU). Förslagen i proposition 1981/82:118 läggs fram motbakgrund av ett anförande av statsministern. Som framgår av referatet i detföregående (s. 11-14) redovisar han där översiktligt regeringens syn påsmåföretagens situation oeh problem. Ipartimotioner från socialdemokraterna, moderata samlingspartiet ochvänsterpartiet kommunisterna presenteras dessa partiers inställning tillpropositionen och lämnas alternativa förslag. Också dessa motioner harrefererats i det föregående (s. 1417) såvitt gäller de mer övergripandefrågorna. UtskottetviU när det gäller de allmänna utgångspunkterna för småföretagspolitikenanföra följande. Pågrundval av vad som anförs i propositionen och i de refererade motionernakonstaterar utskottet att det råder stor enighet om de små och medelstoraföretagens betydelse för näringslivets utveckling och för den svenska ekonomin.Det framhålls också att flera av de problem som småföretagen möter kanförknippas med just den omständigheten att de är små. Utskottet vUl understrykadetta synsätt. Viktenav såväl allmänna ekonomisk-politiska åtgärder som av mer riktade insatser föratt lösa småföretagens problem betonas också i propositionen och i motionerna.I fråga om hur den allmänna ekonomiska poUtiken skaU bedrivas och vad gäller enrad av de särskilda insatserna för småföretagen redovisas olika uppfattningar.Utskottet kommer i det följande att ta upp olika specialfrågor. Därvid kommerförekommande meningsskiljaktigheter klart till uttryck. NU 1981/82:51 19 1 fråga om den allmänna ekonomiskapolitikens inriktning avstår utskottet från att i detta sammanhang närmareskilja ut de olika meningarna. Härvid hänvisar utskottet till referaten avstatsministerns anförande i propositionen och av de här aktuellapartimotionerna. Utskottet viU också erinra om att frågan om riktlinjer förnäringspoUtiken har behandlats i betänkandet NU 1981/82:34. Sammanfattningsvis vill dock utskottet med anledning avpropositionen och motion 1981/82:2052 (m) uttala att det ställer sig bakom degrundläggande tankegångarna i propositionen. De övergripande mål somstatsministern formulerar för samhällets småföretagspolitik finner utskottetligga väl i linje med utskottets uppfattning. Småföretagspolitiken bör alltsåha till mål att - främjautvecklingen av ett internationeUt konkurrenskraftigt svenskt näringsliv somger möjUgheter till en ökad trygg sysselsättning, - medverka tillatt uppnå en tillfredsställande effektivitet hos enskilda företag och imöjligaste mån bidra till en effektiv produktionsstruktur inom olika branscher, - vidareutvecklabefintiigt näringsliv och medverka till att nya företag etableras. Till dessa mål bör fogas följande villkor: - Stöd- ochutvecklingsinsatser bör inriktas på företag som redan är lönsamma och på sådanaföretag som genom olika insatser kan bU lönsamma. - Insatsernamåste få karaktären av hjälp till självhjälp. Samhället får inte genom dessainsatser överta företagsansvaret. - Verksamhetenskall stå i samklang med samhällets regionalpolitiska strävanden. Utskottet anser också attsamhällets åtgärder, såsom statsministern anför, bör indelas i följande fyragrupper. En första grupp av åtgärder syftar till att allmäntstimulera företagandet. En andra grupp tar sikte på att öka den totala efterfrågani ekonomin, som är avgörande för de flesta företags - och därmed ocksåsmåföretags -möjligheter till framgång. En tredje grupp avser insatser för att småföretagen skallkunna fungera inom marknadsekonomin på Uka villkor med storföretagen. En viktiguppgift är därvid att förse småföretagen med information. En fjärde grupp omfattar vissa riktade insatser som måstegöras. Dessa insatser bör styras till de s. k. utveckUngsbara företagen. Utskottet vill också kraftigt understryka vikten av ensammanhållen innovationspolitik för att stimulera den industriella förnyelsenoch utvecklingen. Denna är en förutsättning för att ställning somindustrination NU 1981/82:51 20 ochvälfärdssamhälle skall kunna bibehållas. Denallmänna syn på smäföretagspolitiken som kommer till uttryck i ifrågavarandedel av motion 1981/82:2312 (vpk) skiljer sig på flera väsentUga punkter frånutskottets uppfattning. Ett sådant allmänt uttalande om småföretagspolitikensom motionärerna föreslår kan utskottet alltså inte ställa sig bakom. Motion1981/82:2312 (vpk) avstyrks följaktligen i ifrågavarande del. Utskottetåterkommer i det följande till olika specifika förslag i denna motion. Sedanmoderata samlingspartiet lade fram motion 1981/82:2052 har regeringen bl. a.presenterat proposition 1981/82:116 om ändring i aktiefondslagen ochproposition 1981/82:191 om avdrag för utdelning på icke börsnoterade aktier m.m. Vidare har samma parti i sin motion med anledning av småföretagspropositionenupprepat en hel rad av de önskemål som framförs i motion 1981/82:2052. Dessayrkanden behandlas av andra utskott. Utskottet konstaterar sammanfattningsvisatt de förslag som här framförs antingen redan helt eller till väsentlig del harblivit tillgodosedda eller behandlas i annat sammanhang i . I bilaga av propositionen(bilaga 2 s. 53-68) erinras inledningsvis om att inom detta departementsverksamhetsområde ligger bl. a. det stora flertalet småföretag som är atthänföra till tjänstesektorn, dvs. Handelsministernanför att åtgärder för att förbättra de små och medelstora företagensverksamhetsförutsättningar är av central betydelse för en väl fungerandekonkurrens och kompletterar de åtgärder som vidtas av de konkurrensvårdandemyndigheterna. Servicenäringarna har en mycket stor betydelse isamhällsekonomin, säger handelsministern. Av näringslivets samlade bidrag tillbruttonationalprodukten och sysselsättningen svarar servicenäringarna sålundaför . Huvuddelen av antalet företag i landet utgörs av företag inomservicenäringarna. Ipropositionen redovisas (bilaga 2 s. 55) de förslag rörande förutsättningarnaför verksamheten vid företag inom servicenäringarna som har lämnats av hoteU-och restaurangutredningen i betänkandet (SOU 1978:37) Hotell-ochrestaurangbranschen samt av serviceföretagsutredningen i betänkandet (SOU1979:74) Serviceföretagen - vägar till utveckling. Det anges (s. 55 f.) vissaåtgärder som regeringen har vidtagit med anledning av några av hotell-ochrestaurangutredningens förslag, bl. a. inom utbildningsområdet. Utskottettar i det följande upp sådana förslag och uttalanden i denna del avpropositionen som det enligt utskottets mening finns behov av att närmarekommentera. Vad som i övrigt anförs i propositionen i ifrågavarande del NU1981/82:51 21 föranleder inga erinringar från utskottets sida. Först behandlar utskottet förslag i propositionen och imotioner om en utvidgning av de regionala utveckUngsfondernas målgrupp. Övrigaförslag beträffande de regionala utveckUngsfonderna tar utskottet upp i ettföljande avsnitt av betänkandet. Därefter kommer utskottet in på frågor rörandestatlig kredit tiU AB Handelskredit och dess systerföretag, främjande avturismen, vissa frågor rörande kommunalt etableringssamråd för detaljhandelnoch avslutningsvis i denna del exportfrämjande verksamhet. De regionala utvecklingsfondernas målgrupp De regionala utvecklingsfondernasmålgrupp fastställdes i samband med att fonderna bildades är 1978. Målgruppenbestår av små och medelstora företag inom tillverkningsindustrin samt sådanasmå och medelstora tjänsteproducerande företag som riktar sina tjänster tilltillverkningsindustrin. Vidare finns en möjlighet för fonderna att i vissafall räkna in i målgruppen även andra företag. En förutsättning för detta ärdock att en sådan tillfällig utvidgning inte innebär att insatserna försämrasför den prioriterade målgruppen, dvs. de tillverkande företagen. Genom attfonderna kan tillämpa en flexibel tolkning av målgruppsavgränsningen har demöjlighet att i enskilda fall lämna stöd och service till exempelviskonsult-eller transportföretag, vilket kan bidra till att förbättraförhållandena för de tUlverkande företagen. Närmare föreskrifter i fråga om målgruppen meddelas avregeringen. Vad gäller finansieringsverksamheten finns bestämmelser iförordningen (1978:506) om statligt kreditstöd genom regional utvecklingsfond.Målgruppen för företagsserviceverksamhet är inte författningsreglerad. Här fårdock anses gälla som villkor för det statUga bidraget till verksamheten attfonderna arbetar i enlighet med de riktlinjer som har beslutat om. har i betänkandet (SOU 1979:74)Serviceföretagen - vägar till utveckUng bl. a. föreslagit attutveckUngsfondernas målgrupp successivt skaU byggas ut till att omfatta iprincip alla näringar.