bet · G501JoU9 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:9 om försurning av mark och vatten 1 motion 1980/81:269 av OveKarlsson m. fl. (s) yrkas att hos regeringen begär att en utredningtillsätts som får i uppdrag att snabbt komma med förslag om hur inan skallkomma till rätta med försurningen av mark och vatten. I motion 1980/81:586 av GunnarOskarson m. fl. (m, s, c, fp) yrkas att beslutar att hos regeringenhemställa att regeringen inom ramen för gällande konventioner snarastvidtaråtgärder för att minska försurningen inom västra och södra delarna avlandet. I motion 1980/81:587 av Wivi-AnneRadesjö m. fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående behovet av internationella överenskommelseri syfte att begränsa de negativa miljökonsekvenser som uppstår av bl. a. svavelutsläpp. I motion 1980/81:768 av AnnaEliasson m. fl. (c) yrkas att hos regeringen begär en skyndsamöversyn av skogsvårdslagen i syfte att skapa förutsättningar för attlövinblandning kan utnyttjas som ett aktivt instrument i kampen mot försurning. I motion 1980/81:779 av IngridSundberg och (båda m) ykas att hos regeringen hemställerom att samarbetet med i vad gäller miljöeffekter videnergiframställning bedrivs på ett sådant sätt att Sydsverigesföroreningar inte ökar, 2. svenskakraftproducenters konkurrenssituation gentemot inte försämras. I motion 1980/81:1001 av LennartBladh m. fl. (s) yrkas att hos regeringen uttalar att den enligtbudgeten planerade kalkningen sker inom områden som påtalats i motionen. I motion 1980/81:1012 av EssePetersson och (båda fp) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1och 2), 1. att hos regeringen hemställer om förslag tilllångsiktigt handlingsprogram beträffande kalkning m. m. i enlighet med vad somanförts i motionen. 1 1981/82. JoU 1981/82:9 2 2. att hos regeringenhemställer om förslag rörande överförande av ansvaret förkalkningsverksamheten från till . 1 motion 1980/81:1094 av LarsWerner m. fl. (vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), 1. att regeringen låter utvärdera redan vidtagna åtgärdermot försurningen och gör en inventering av möjliga nya åtgärder i enlighet medvad som anförts i motionen. I motion 1980/81:1755 av tredjevice talmannen () yrkas att begär att regeringeninbjuder deltagarna i miljövårdskonferensen i år/1982 till försurningsdrabbadeområden i exempelvis västra . 1 motion 1980/81:1759 ay () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att ett projekt kommer till stånd i för undersökning av försurningssituationen på mark- och grund vattensidan. 1 motion 1980/81:1767 av m. fl. (s) yrkasatt hos regeringen anhåller att och naturvårdsverketfår i uppdrag att vid fördelning av bidrag till kalkning av sjöar ochvattendrag beakta de i motionen nämnda synpunkterna beträffande . 1 detta betänkande behandlarutskottet ett antal motioner som väckts och som rör olikaaspekter av de miljöproblem som uppstått på grund av försurningen av mark ochvatten. Marken har genomgått en långsam, naturlig försurning ivärt land alltsedan istiden. har förloppet påskyndats genom denav människan orsakade syratillförseln via luft och nederbörd. Vårt jord- ochskogsbruk kan också bidra till markförsurningen. har liksom ,och -på den nordamerikanska kontinenten - urberg och morän somdominerande berggrund och jordar. Denna mark har mindre motståndskraft -buffertförmåga - än den lättvittrade jorden som dominerar längre söderuti dentempererade zonen. Försurningen av sjöar och vattendrag uppmiirksammadesredan på 1960-talet genom att fisken i sjöar som ligger högt upp ivattensystemen tog skada. Vid i framhöllsatt sur nederbörd var ett storskaligt regionalt fenomen i med väldefinierade områden för ursprung och deposition samt att både nederbörd ochytvatten höll på att försuras. Försurningen har numera kommit att bli detkanske allvarligaste miljöproblemet i värt land. Den kraftigt ökadesyratillförseln beror främst på en ökad förbränningav fossila JoU1981/82:9 3 bränslen varigenom stora mängder sura svavel- ochkväveföreningar släpps ut och transporteras långa sträckor via atmosfären. 1genomsnitt är endast en fjärdedel av det svavel som faller ned över avsvenskt ursprung. I Sverigehar olika åtgärder vidtagits för att motverka försurningen. Genom lagen (1968:551) om begränsning av svavelhalten ieldningsolja infördes ett förbud mot förbränning inom landet av eldningsoljamed högre svavelhalt än 2,5 viktprocent. beslutade (prop. 1976/77:3, JoU 1976/77:4, rskr1976/77:24) om ytterligare åtgärder för att motverkanegativa effekter av svavelutsläpp. Beslutet innebar dels kraftfulla nationellaåtgärder för att minska våra egna utsläpp, dels internationella initiativ föratt förmå andra länder till motsvarande åtgärder. Som målsättning för de svenska utsläppsbegränsningarnaangavs att svavelutsläppen skall ha minskats till den nivå somgällde . antogs en ny lag (1976:1054) omsvavelhaltigt bränsle. Riksdagsbeslutet innebar också att åtgärder skullevidtas för att restaurera redan försurade sjöar och vattendrag genom kalkning.Regeringen uppdrog åt och atti samarbete sammanställa och utvärdera erfarenheterna av den pågåendeförsöksverksamheten. Från svensk sida har även mycket arbete lagts ned på attåstadkomma en internationell reglering av miljöföroreningarna över gränserna.Vid miljökonferens godkändes principen att stater är skyldiga att setill att verksamheter inom deras territorium eller kontroll inte förorsakarmiljöskador på andra länders territorier. Miljöskyddskonventionen den 19februari 1974 mellan , , och utgör ett konkretexempel på tillämpningen av nämnda princip. slöts ett samarbetsavtalpå miljövårdsområdet med där de båda ländernaåtog sig att vidta åtgärder för att minska luftföroreningen. År 1979undertecknades en konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningarav representanter för medlemsstaterna i FN:s ekonomiska kommission för Europam. efter ett aktivt förarbete från svensk och nordisk sida. ratificerade konventionen (prop.1980/81:31, JoU 1980/81:13, rskr 1980/81:136), men denna har ännu inte trätt ikraft. De stater som undertecknat konventionen har emellertid i en separat, av1979 års miljöministermöte enhälligt antagen resolution förbundit sig att såsnart som möjligt inleda en provisorisk tillämpning av konventionen och att imöjligaste mån uppfylla de förpliktelser som konventionen ålägger dem iavvaktan på dess ikraftträdande. Regeringen har beslutat inbjuda alla de länder somundertecknat konventionen till en konferens om försurningsproblemen.Konferensen skall äga rum i . I* 1981/82. JoU1981/82:9 4 Frågan om utsläpp av svaveldioxidoch andra försurande ämnen vid koleldning diskuterades ingående av isamband med behandlingen av regeringens energiproposition (prop.1980/81:90, JoU 1980/81:4 y, NU 1980/81:60. rskr 198()/81:.381).Jordbruksutskottet framhöll i sitt yttrande till näringsutskottet det angelägnai att de krav som satt upp som riktmärken för begränsningenav utsläppen av svaveldioxid från nya större koleldade anläggningar utgjorderiktmärket för den utsläppsmängd som borde tolereras. På kort ochmedellång sikt syntes emellertid de gränser som angivits i propositioneninnebära en rimlig målsättning. Utskottet utgick dock ifrån att regeringenskulle låta undersöka förutsättningarna för en snabbare skärpning avmiljövårdskraven. Med anledning härav och efter fortsatta överläggningar inomnäringsutskottet gav regeringen till känna att den ansåg detangeläget att regeringen om möjligt återkommer till medden i propositionen omtalade redovisningen och förslag rörande tidpunkten förde skärpta miljökrav som i propositionen redovisats till . I den av statsministern avgivna regeringsförklaringen vidöppnandet av årets anförs bl. a. följande: Försurningen av mark och vattenutgör ett av de allvarligaste hoten mot vår miljö. Regeringen har inbjudit internationell konferens om försurning 1982. Ett långtidsprogram medåtgärder mot försurningen kommer också att presenteras. Det kommer bl. a. attbehandla miljökraven vid koleldning. och statensnaturvårdsverk har i en skrivelse lämnat en samlad redovisningav försurningsläget och försöksverksamheten med kalkning samt förslag tillfortsatta åtgärder. Förslagen gäller dels kalkning av sjöar och vattendrag,dels åtgärder inriktade på att motverka försurningav mark och grundvatten.Sammanfattningsvis anför verken bl. a. följande. Verken anser att försurningen iförsta hand måste motverkas vid källan. Eftersom en så stor del av nedfallet avförsurande ämnen härrör från andra länder måste man på kort sikt - som uppehållandeförsvar - också använda kalkning och andra åtgärder för att dämpa försurningenseffekter. att enstrategi för insatserna mot försurningen bör omfatta kraftfulltinternationellt arbete för att åstadkomma minskade utsläpp i samtligaeuropeiska länder långtgåendebegränsningar av försurande utsläpp i väsentligtutvidgad kalkning av sjöar och vattendrag försöksverksamhetmed åtgärder inriktade på att dämpa försurningens effekter i mark ochgrundvatten '; alt kalkningen av sjöar ochv;ittendrag bör ges en sådan omfattning att försurningshotade sjöar kan bevarasoch redan drabbade återställas. JoU1981/82:9 5 Krav på utredning med förslag tillkonkreta åtgärder mot försurningen framställs i två motioner. 1 motion1980/81:269 framhålls att försurningen av mark och vatten i nu är såallvarlig att riskerna för en försurningskatastrof är överhängande. Enligtmotion 1980/81:1094 måste vi själva föregå med gott exempel för att förmåomvärlden att reducera svavelutsläppen. Utskottet instämmer för sin del i uppfattningen atteffektiva åtgärder måste vidtas mot försurningens orsaker och att dessyttringar bör neutraliseras så långt det är möjligt . Ytterligare forskning är nödvändig. Som framhållits i det föregåendehar och lämnat regeringen enredogörelse för försurningen med förslag till en strategi för de närmasteårens åtgärder för att komma till rätta med problemet. I skrivelsen lämnaskonkreta förslag om kalkning av sura sjöar och vattendrag. En stark allmänrekommendation lämnas om ökad kalkning av åkerjord. Regeringen har aviserat sinavsikt att på grundval av skrivelsen förelägga förslag till åtgärdermot försurningen under innevarande samt därvid även behandlareningskraven vid koleldade anläggningar. Enligt utskottets mening kan deyrkanden som framställs i motionerna anses tillgodosedda genom de härredovisade åtgärderna. Motionerna avstyrks därför. Det internationella samarbetet motförsurningen utgör ledmotivet för fyra motioner. Enligt motion 1980/81:586 ärdet angeläget att särskilt överläggningarna med om minskning avutsläpp påskyndas och leder till resultat. Enligt motion 1980/81:779projekteras ett större kolkraftverk på i , ochkol-oljekraftverket i kommer att byggas ut kraftigt. Utsläppenfrån det förstnämnda kommer att i högsta grad beröra . Enligt motion1980/81:587 bör vara ett bra underlag för att fortsätta debilaterala förhandlingar som redan den socialdemokratiska regeringen inleddeför att nå överenskommelser om begränsningar av svavelutsläpp och därigenomkomma till rätta med de negativa effekterna av dessa. När det gäller samarbetet med vill utskottetframhålla att den ovan omnämnda nordiska miljöskyddskonventionen germedlemsstaternas miljöskyddsmyndigheter möjlighet att föra talan i annanfördragsslutande stat beträffande tillåtligheten av miljöskadlig verksamhet.Med stöd av konventionen pågåren dialog mellan bl. a. svenska och danskamyndigheter. Ett exempel på detta utgör det i motion 1980/81:779 påtaladekolkraftverket på vid . har framförtsynpunkter till danska myndigheter på krav som bör ställas på utsläppen frånutbyggnaden av Amagerverkef. Verket har även överklagat besluti ärendet till den danska miljöstyrelsen. Åven i övrigt pågår bilateralaöverläggningarmed om minskning av sådana utsläpp som påverkarförsurningsläget i . När det gäller de bilateral;! kontakterna medövriga länder som undertecknat vill utskottet hänvisa till JoU1981/82:9 6 att jordbruksministern inlett ett besöksutbyte medsina kolleger i de olika signatärländerna. Härvid har h;m enligt vad utskotteterfarit ingående presenterat de problem har med anledning av de suraregnen. En redovisning av den svenska problematiken kommer även att lämnas vidden ovan omnämnda försurningskonferensen i . Utskottetinstämmer i den oro som motionärerna uttalat för att de utifrån kommandeföroreningarna skall åstadkomma en ytterligare skärpning av försurningsläget iSverige, oavsett vilka åtgärder vi själva kan vidta. Denna oro torde delas avregeringen. Enligt utskottets mening är de åtgärder på det internationellaplanet som regeringen således företagit och står i begrepp att företa ägnade attså långt det är möjligt från svensk sida påverka grannländerna att begränsasina försurande emissioner. Utskottet utgår även ifrån att regeringen tar tillvara de ytterligare tillfällen som kan erbjudas att med hjälp av nyaforskningsrön etc. fullfölja denna politik. Motionerna bör därför ickeföranleda någon ytterligare åtgärd. Enligt motion 1980/81:1755 bör deltagarna i deninternationella konferensen om försurningsproblemen som hålls i juni 1982beredas tillfälle att under besöket i på plats, t. ex. i västraSverige, under sakkunning ledning bese skadade sjöar och områden. Utskottetfinner att detta förslag i och för sig kan vara av värde när det gäller attsprida information om försurningssituationen i vårt land till ledande beslutsfattarei övriga konventionsländer. Utformningen av programmet för konferensen åvilaremellertid den av regeringen tillsatta programkommittén. Motionen bör medhänvisning härtill icke föranleda någon ytterligare åtgärd. Kalkning av sjöar och vattendragutgör huvudtema för flera motioner. I motion 1980/81:1001 erinras om att försurningen av mark och vatten vid undersökningar inom län visat sig ha förorsakat verkligt svåra skador på sjöar och vattendrag. En verklig satsning måste enligt motionä rerna göras av samhället för att återställa balansen i naturen. Enligt motion 1980/81:1012 har statsbidragssystemet för kalkning varit alltför mycket inriktat på fiskeintressena. Den lämpliga lösningen bör enligt motionärerna vara att fisket beaktas inom ramen för naturvårdens intressen i stort och att ansvaret för verksamheten på central nivå förs över till . Enligt motion 1980/81:1767 bör tilldelas extra anslag för bekämpning av försurade sjöar och vattendrag med hänsyn till det stora antalet sjöar och det svåra sysselsättningsläge som f. n. råderi länet. I sin rapport om försurningen har ochnaturvårdsverket föreslagit en strategi för framtida insatser mot försurningenmed tonvikt på kalkningen. Verken har i stora drag enats om hurkalkningsverksamheten skall bedrivas i fortsättningen. Enligt rapporten börbidragsgivningen decentraliseras till länen och kalkningen baseras på enkalkningsplan för länen. Verkens skrivelse har remissbehandlats och avsesutgöra grundval för JoU1981/82:9 7 en proposition från regeringen till under våren1982. kommer således att få anledning att pågrundval av regeringens förslag ta ställning till den fortsattakalkningsverksamheten. Motionerna bör därför icke föranleda någon riksdagensytterligare åtgärd. Enligt motion 1980/81:1759 bör ett särskilt projektförläggas till för att närmare undersöka framför allt mark- ochgrundvattenförhållanden och vilka motåtgärder som är lämpliga att vidta och somsedan kan tillämpas i större skala i landet. Utskottet vill med anledning av motionen framhålla attnaturvårdsenheten vid i utfört ettomfattande och grundläggande forsknings- och kartläggningsarbete beträffandeförsurningens effekter på bl. a. markförhållandena, skogstillväxten ochanrikning av metaller i organismerna. Utskottet utgår från att den verksamhetsom således pågår bereds möjlighet fortsätta. Motionen synes därför icke böraföranleda någon ytterligare åtgärd. Lövträdsinblandning i barrskogen.Enligt motion 1980/81:1768 motverkar skogsvårdslagen i sin nuvarande utformningansträngningarna att bekämpa försurningen genom att ensidigt inriktamarkanvändningen på barrskogar. Det måste enligt motionärernas mening varamöjligt att i områden med kraftigt markerade försurningsproblem kunna utnyttjalövskogen som buffert som hagmarksbiotoper bibehålls utan inplanteringav barrskog. och uppmärksammari sin skrivelse att en ökad inblandning av lövträd, exempelvis björk, där detnormalt växer barrträd, har föreslagits som en möjlig åtgärd mot försurningen.Enligt verkens mening är dock kunskaperna om hur ett ändrat lövinslag och andraåtgärder inom skogsbruket påverkar försurningen av skogsmarken ännu alltförofullständiga och osäkra för att man skall kunna rekommendera generellaåtgärder. Utskottet utgår ifrån att denna fråga uppmärksammas i denfortsatta forskningen. Motionen synes därför inte påkalla någon ytterligareåtgärd från sida. 1. beträffandekrav på utredning att avslår motionerna 1980/81:269 och 1980/81:1094yrkande 1, 2. beträffande detinternationella samarbetet mot försurningen att lämnar mofionerna1980/81:586, 1980/81:587 och 1980/81:779 utan ytteriigare åtgärd, 3. beträffandebesök i försurningsdrabbade områden att lämnar motion 1980/81:1755utan ytterligare åtgärd. beträffande kalkning av sjöar och vattendrag att riksdagenlämnar mofionerna 1980/81:1001, 1980/81:1012 yrkandena 1 och 2 samt1980/81:1767 utan ytterligare åtgärd, beträffande projekt i attriksdagen lämnar motion 1980/81:1759 utan ytteriigare åtgärd, beträffandelövträdsinblandning i barrskogen att lämnar motion 1980/81:768 utanytterligare åtgärd. Närvarande: (). i ()*, ()*, ()*, (), ÅkeWictorsson (s), (), ()*, (),(), (), (), KerstinSandborg (fp), () och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. , ,, , , ochMargareta (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 5 som börjar med "Utskottet instämmer" och slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Utskottetinstämmer--- (lika med utskottet)- kalkning av åkerjord. Utskottetfinner angeläget att regeringen lägger frain ett förslag till program för enövergripande strategi för insatserna mot försurningen inför , ienlighet med vad som skisserats i verkens skrivelse. Enligt utskottets mening bör regeringen även föreslå enplan för den kolintroduktion som erfordras för att minska vårt oljeberoende. Avplanen bör framgå storleken och lokaliseringen av de koleldade anläggningarnaliksom de samlade miljöeffekterna av kolintroduktionen. Denna bedömning börgöras av regeringen. I detta syfte bör regeringen framlägga förslag till sådanalagändringar som möjliggör denna samlade bedömning. I samband med framläggandet av ovannämnda plan börregeringen vidare framlägga förslag till skärpta bestämmelser beträffandemiljökraven vid kolanläggningar i enlighet med vad som anförts avnaturvårdsverket. I avvaktan på sådana förslag bör dessa krav tillämpas ipraktiken. JoU1981/82:9 9 Vad utskottet sålunda med anledningav motionerna 1980/81:269 och 1980/81:1094 yrkande 1 anfört bör somsin mening ge regeringen till känna. dels den del av utskottets yttrandesom på s. 5 börjar med "När det gäller" och på s. 6 slutar med"åtgärd" bort ha följande lydelse: När detgäller----- (lika med utskottet)-- försurningsläget i . Utskottethar även noterat att jordbruksministern inlett ett bilateralt besöksutbytemed sina kolleger i övriga länder som undertecknat . Utan attförringa värdet av dylika kontakter vill utskottet understryka vikten av attSverige ingår bilaterala avtal med de närmast berörda länderna för attåstadkomma snabbare åtgärder mot de försurande utsläppen än vad som kanförväntas av samarbetet inom konventionen. Vad utskottet sålunda anfört medanledning av motionerna 1980/81:586, 1980/ 81:587 och 1980/81:779 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. dels den del av utskottets yttrandesom på s. 6 börjar med "I sin rapport" och på s. 7 slutar med"ytterligare åtgärd" bort ha följande lydelse: I sinrapport---- (lika med utskottet)- för länen. sin delangeläget att regeringen i samband med framläggande av förslag till strategiför insatserna mot försurningen även föreslår en plan för kalkningsverksamheten.Utskottet föreslår att i ett uttalande till regeringen ansluter sigtill vad utskottet här anfört med anledning av motionerna 1980/81:1001,1980/81:1012 yrkandena 1 och 2 samt 1980/81:1767. dels utskottets hemställan underpunkterna 1, 2 och 4 bort ha följande lydelse: 1. beträffandekrav på utredning m. m. attriksdagen med anledning av motionerna 1980/81:269 och 1980/81:1094 yrkande 1ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffande del internationellasamarbetet mot försurningen att med anledning av motionerna 1980/81:586, 1980/81:587 och 1980/81:779 ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, 4. beträffande kalkning av sjöar och vattendrag att riksdagenmed anledning av motionerna 1980/81:1001, 1980/81:1012 yrkandena 1 och 2, samt1980/81:1767 ger regeringen till känna vad utskottet anfört.