bet · G501CU26 · 1981-12-31 00:00:00 — omanslag till räntebidrag och bostadsbidrag m.m. (prop. 1981/ 82:124 bil. Regeringen har i proposition 1981/82:124 bilaga I() föreslagit att, såvitt nu är i fråga, 1. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om en förskjutning från generella motbehovsprövade bostadssubventioner, 2. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om ändrade regler för räntebidrag, 3. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om studiemedel vid inkomstprövningen avstatligt och statskommunah bostadsbidrag, 4. godkänna de ändringar i fråga omhyresgränser för statskommunalt bostadsbidrag till barnfamiljer m. fl. som iregeringsprotokollet förordats, 5. godkänna den höjning av detstatliga bostadsbidrag som i regeringsprotokollet förordats, 6. godkänna den ändring i fråga ominkomstreducering av statligt och statskommunalt bostadsbidrag som iregeringsprotokollet förordats, 7. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om beräkning av förmögenhet i sambandmed inkomstprövningen av statligt och statskommunalt bostadsbidrag, 8. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats om ändrade grunder för beräkning av låneunderlagoch pantvärde för sådana småhus som bebos av låntagaren, 9. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om rikfiinjer för utformningen avmetoden för beräkning av låneunderlag och pantvärde för småhus, 10. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om ändrade regler för räntebetalning ochamortering av paritets- och räntelån, 11. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om ändrade regler för återbetalning avlån vid överlåtelse av småhus, 12. godkänna den ändringbeträffande fördelningen av kostnadsansvaret mellan staten och kommunerna som iregeringsprotokollet förordats i fråga om statskommunalt bostadsbidrag tillbarnfamiljer m. 13. under trettonde huvudtiteln /83 anvisa a) till Räntebidrag m. m. ettförslagsanslag av , b) fill Bostadsbidrag m. m. ettförslagsanslag av . 1 1981/82. CU 1981/82:26 2 2 Motionerna m. m. Utskottet behandlar idetta betänkande dels de under allmänna motionstiden väcktamofionerna 1981/82 249 av Per () vari hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag om utvidgning av räntebidrag m.m. attäven omfatta bidrag till kostnader för projektering för vissa bostäder ienlighet med vad som anges i motionen, 652 av , m.fl. (s)vari hemställs att beslutar att hos regeringen begära en översyn avreglerna för utbetalande av bostadsbidrag i syfte att göra dessa preliminära iavvaktan på avräkning, 653 av och (båda c) vari hemställs att anhåller att regeringenskyndsamt låter utreda förutsättningarna för och effekterna av att tillämpa imofionen föreslaget utökat skattejämkningssystem i stället för nuvarandebostadsbidrag, 659 av och (båda m)vari såvitt nu är i fråga hemställs (1)att hos regeringen begär förslag som syftar till att skapa Ukabelånings villkor mellan enskild och allmän byggherre, 1545 av m. fl. (m) vari hemställs attriksdagen beslutar sig för att de statliga lånevillkoren vid nyproduktion ochombyggnad av flerbostadshus utformas på sådant sätt att såväl enskilda,kooperativa som kommunala bostadsföretag beviljas lån motsvarande avlåneunderlaget, 1548 av m.fl. (m) varihemställs att i avvaktan på i budgetpropositionen aviserad, särskildproposition i ämnet, för Bostadsbidrag m. m. för /83 beslutaranslå , ett i förhållande till regeringsförslaget med 107000000kr., minskat anslag, 1549 av m.fl. (m) vari hemställs 1. attriksdagen beslutar att principrna för beräkning av den garanterade räntan för lån i det stadiga bostadsfinansieringssystemet ändras i enlighet med vad i motionen anförts, 2. attriksdagen beslutar att för Räntebidrag m. m. för / 83 anvisa ett förslagsanslag av , ett i förhållande till rege ringens förslag minskat anslag med , 1625av m. fl. (vpk) vari såvitt nu är i fråga föreslås (7) attriksdagen beslutar att ytterligare upptrappning av den garanterade räntan inteskall ske för bostadslån till allmännyttiga bostadsföretag. CU 1981/82:26 3 2003 av och (båda m)vari hemställs att som sin mening ger regeringen fill känna vad som imotionen anförts om behoven av översyn av reglerna för utbetalning av bostadsbidragtill enskilda bostadskonsumenter, 2067 av m. fl. (m) vari såvitt nu är ifråga - med hänvisning fill mofion 1981/82:2018 - hemställs (3) att beslutar att s.k.produktionskostnadsbelåning skall medges för småhus med äganderätt, (4) att uttalar atträntesubventionerna skall avskaffas till den del de inte är mofiveradeav skilda skatteregler för olika upplåtelseformer, dels de med anledning av proposifion 1981/82:124väckta motionerna 1981/82: 2316av m. fl. (m) vari såvitt nu är i fråga hemställs (1) attriksdagen avslår regeringens förslag om extra upptrappning av den garanteraderäntan och godkänner vad i motionen anförts, (3) att med anledning avvad i propositionen anförts uttalar att produktionskostnadsanpassad belåning avsmåhus skall tillämpas enligt vad i motionen anförts, (4) att avslårregeringens förslag om ändrade regler för återbetalning av lån vid överlåtelseav småhus. 2360 av m.fl. (m) vari såvitt nu är ifråga hemställs beträffande utformningen av bostadsbidragen 1. att godkänner denhöjning av det statliga bostadsbidraget som i mofionen förordats, 2. att måtte uttala attskärpning på grund av förmögenhetsinnehav inte skall ske vid beräkning avbostadstillägg samt att - om detta inte skulle bifallas av - riksdagenuttalar att rörelseförmögen-heter vid beräkning av bostadstillägg skallvärderas efter de regler som gäller vid förmögenhetstaxeringen, 3. att under trettondehuvudtiteln till Bostadsbidrag m. m. för /83 anvisar ett förslagsanslagav , 2364av m. fl. (s) vari hemställs 1. att godkänner vad imotionen anförts om grunderna för omfördelning av vissa bostadskostnader, 2. att icke godkännervad bostadsministern förordat i fråga om a) ändrade regler för räntebidragför , b) ökade räntebidrag för ny- ochombyggnad av enskilt ägda flerbostadshus, 3. attriksdagen godkänner vad i motionen anförts om garanterad ränta för , ti Riksdagen1981/82. CU 1981/82:26 4 4. att med avslag påregeringens förslag godkänner vad i denna motion förordats om ändring i frågaom den nedre hyresgränsen för statskommunalt bostadsbidrag fill barnfamiljer m.fl., 5. att godkänner vad idenna mofion förordats om ändring av de nedre inkomstgränserna förstatskommunalt bostadsbidrag till barnfamiljer m.fl., 6. att tillBostadsbidrag m.m. för /83 under trettonde huvudtiteln anvisarett i förhållande till regeringens förslag med 55 milj. kr. a) inte godkänner vadbostadsministern förordat om produktionskostnadsanpassad belåning av småhus, b) godkänner vad i motionenanförts om temporär sänkning av den garanterade räntan för styckebyggda småhus, 8. att godkänner attändrade regler för återbetalning av vissa bostadslån skall träda i kraft den 1januari 1983, a) som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om förslag beträffande lediga lägenheter, b) godkänner vad i motionenanförts om anslag för finansiering av lediga lägenheter, 2367 av m.fl. (vpk) vari såvitt nu är ifråga hemställs att (1)med avslag på regeringens förslag om ändrade regler för räntebidrag godkännervad i motionen anförts a) om extra upptrappning avräntebidrag, b) om ändrade regler för egnahem, c) om ökade räntebidrag för ny-och ombyggnad av enskilt ägda flerbostadshus, (3) medavslag på regeringens förslag om ändrade regler för bostadsbi drag godkänner vad i denna motion anförts a) om inkomstprövning i fråga omstudiemedel, b) om ändring av nedrehyresgränsen för statskommunalt bostadsbidrag, c) om ändrade inkomstgränser, (4) tillBostadsbidrag m. m. för /83 anvisar ett i förhållan de till regeringen förslag med 125 milj. kr. förhöjt förslagsanslag av . har yttrat sig till skatteutskottetsåvitt avser vissa frågor om hyresavgift (CU 1981/82:7 y). CU 1981/82:26 5 3 Gällande ordning beträffande räntebidrag och bostadsbidrag Räntebidraget hänför sig fill tiden frånutbetalningen av bostadslånet främst såvitt avser styckebyggda småhus. I andrafall beviljas räntebidrag också från färdigställandet och intill utbetalningen.Räntebidraget avser i princip lånen inom låneunderlaget för bostäder.Räntebidraget utgörs av skillnaden mellan å ena sidan faktiska räntekostnaderför såväl bostadslån som bottenlån och å andra sidan av en staten garanteradräntekostnad på samma lån. Räntebidrag beräknas dock endast på den förräntebidrag godtagna marknadsräntan. F.n. gäller en räntesats om för lånmed obunden ränta, byggnadskrediter, tillfälliga lån m. m. Räntesats för enhetslån/serielånmed bunden ränta och mellankredit har fastställts till 12,f. n. Räntan påbostadslån är för . Degaranterade räntesatserna efter utbetalningen avbostadslånet är följande i olika fall: 1.1 de egentliga byggnadsarbetena påbörjade 2.1 preliminärt beslut ellerdispens 3 Småhus: ny- ellerombyggnad av hus som skall bebos av låntagaren (ettbeslutsärenden) 3.1 lånebeslut eller dispens -t. v. 5, 4.1 de egentliga byggnadsarbetenapåbörjade -t.v. 5, 5 Småhus: nybyggnad av hus som 1 skallhyras ut yrkesmässigt ("konventionellt" taxerad) 2 skallupplåtas med bostadsrätt 5.1 de egenfiigabyggnadsarbetena påbörjade 6 Småhus: ombyggnad av hus som avses i 5 6.1 preliminärtbeslut eller dispens 7 Småhus: ny- eller ombyggnad av hus som hyrs utstadigvarande men inte yrkesmässigt ("schablontaxerad") 7.1 de egentligabyggnadsarbetena påbörjade 6, -t. v. 5, De garanterade räntesatserna höjsf.n. för vaije följande år av lånetiden i de fall däden garanterade räntan första året är 5,5 eller 6,. I övriga fall höjs degaranterade räntesatserna för vaije följande år mednedan angivna undantag. Om lånet har betalts ut före utgången av är 1980 skallutöver den normala uppräkningen göras en engångsuppräkning avlänetiden som börjar . Den totala uppräkningen av den garanteraderäntan blir i dessa fall följande. Småhus som skall bebos av låntagaren (ettbeslutsärenden),gruppbyggda småhus som inte hyrs ut yrkesmässigt eller upplåts med bostadsrätt(i samtliga fall oavsett om lånet avser ny- eller ombyggnad) 1 Huset ärfärdigställt är 1975 1, 2 " 1976 1, 3 " 1977 1, 4 " 1978 0, 5 ' 1979 0, CU 1981/82:26 7 Hussom ägs av bostadsrättsförening (både småhus och flerfamiljshus) 1 Huset är färdigställt 0, 2 " 1976 0, 3 Om huset är färdigställt år1977 eller senare görs ingen särskild engångsuppräkning Bostadsbidrag kan utgå som statskommunaltbostadsbidrag (SKBB) och/eller som statligt bostadsbidrag (SBB). SBButgår till familj med barn som helt eller delvis försörjs inomfamiljen. Bidraget har ingen direkt anknytning till bostadskonsum-fionen.Bidrag är inkomstprövat. Till grund för beräkningen av bidragets storlek läggsden taxerade inkomsten vid taxeringen året före bidragsåret. För makar läggsden sammanlagda taxerade inkomsten till grund för beräkningen. Till dentaxerade inkomsten läggs dels av en familjs samlade förmögenhet över 75000kr., dels hela det sammanlagda avdraget för underskott i förvärvskälla, delsock hälften av ett hushålls studiemedel enligt 4 kap. studtestödslagen. Oreduceratbidrag utgår vid en bidragsgrundande årsinkomst som inte översfiger 33000 kr.för ensamstående med barn och inte . för makar m. fl. Överstigerinkomsten för de olika grupperna dessa gränser reduceras bidrag av dendel av inkomsten som ligger mellan gränsen och . Oreducerat SBB är f. n. 2 160 kr.per barn och år. SKBButgår såväl till barnfamiljer som till hushåll utan barn. Inkomstprövningsreglernaär desamma som beträffande SBB såvitt avser barnfamiljer. För ensamståendeutan barn reduceras bidraget av den del av den bidragsgrundandeinkomsten som överstiger . För makar m.fl. utan barngäller motsvarande reduktion för inkomst mellan . SKBB ärvidare knutet fill bostadskostnaden och utgår av kostnaden mellan des.k. Den nedre gränsen är gemensam - . - föralla grupper för vilka SKBB utgår. Den övre hyresgränsen varierar beroende påantalet personer i familjen. Om både SBB och SKBB utgår läggs bostadsbidragensamman och SBB minskas i första hand. F.n. svarar staten för av de totalakostnaderna för SKBB. Bostadsministern redogör i proposition 1981/82:124(s. 9-11) för sin uppfattning om bostadsstödets inriktning. Iproposifionen föreslås bl.a. minskade räntesubventioner samt vissa förändringarinom bostadsbidragssystemet. Dessa senare förslag läggs CU 1981/82:26 8 frami avsikt att öka betalningsförmågan för hushåll med relativt begränsadeekonomiska resurser. I propositionen anges att det riktade bostadsstödet tillbarnfamiljerna stärks i förhållande till det övriga bostadsstödet. Dettauttrycker bostadsministern så att ändringarna kan sägas innebära enomfördelning från generella till behovsprövade subventioner. Enligt hennesuppfattning bör tyngdpunkten i subventionssystemet successivt förskjutas frångenerella fill behovsprövade subventioner, dvs. mot stödformer som syftar tillatt stödja grupper med förhållandevis svag ekonomisk ställning. I anslutningtill vad i propositionen i nu berörd del förordats hemställs att riksdagengodkänner en förskjutning från generella mot behovsprövadebostadssubventioner. propositionen sålunda anförts och hemställts kan utskottet som principacceptera. Även om i motioner framförts konkreta förslag om hur utformningen avsamhällets bostadsstöd bör utformas har inga erinringar framförts motbostadsministerns principiella resonemang om en förskjutning från generellamot individuella subventioner. Sålunda anförs i mofion 2364 (s) att omboendet skall belastas med ökade kostnader - detta måste ske inom ramen för enfördelningspolitik utgående från rättvisa och solidaritet i boendet. Därvidgäller enligt motionärerna bl.a. att stoppa nedrustningen av bostadsbidragenoch om det kan anses statsfinansiellt motiverat dämpa utvecklingen avräntesubventioneringen. Ettuttryck för det synsätt som präglat och präglar borgerlig bostadspolitik ges imotion 2067 (m) yrkande 4 vari hemställs att uttalar atträntesubventionerna avskaffas till den del de inte motiveras av skildaskatteregler för olika upplåtelseformer. Vad i denna motion anförts ärytterligare ett bevis för hur den borgerliga besparingspolitiken tillåts urholkaoch hotar omintetgöra en bostadspolitik grundad på sociala värderingar. Ettavskaffande av räntesubventionerna skulle innebära stora kostnadsökningar förmånga boende, ofta för dem som är i störst behov av samhällets stöd. Utskottetkan inte tillstyrka en motion vars resultat skulle medföra så storaförsämringar för så mänga och vars sociala inriktning är helt främmande för deprinciper som tidigare väglett en bred riksdagsmajoritet vid utformningen avbostadspolitiken. Idet följande behandlar utskottet de konkreta förslag till förändringar avräntebidragen och bostadsbidragen som tagits upp i propositionen och imotionerna. behandlar dessa förslag vill utskottet erinra om att bostadsministernsom utgångspunkt för förslagen i den nu behandlade proposifionen utgått frånatt statsbudgeten skulle förstärkas med I 200 milj. kr. genom begränsning avökningen av de samlade bostadssubventionerna, inkl. en besparing på 70 milj.kr. som föreslogs redan i budgetpropositionen. Förslagen i proposition1981/82:124 utgår från den sålunda förordade besparingen. I motioner har ingayrkanden förts fram som direkt tar sikte på att CU 1981/82:26 9 minskaomfattningen av besparingarna. Däremot finns i motioner förslag som innebärbesparingar utöver de av bostadsministern förordade. Dessa motioner behandlasnedan. Bostadsministern anför att de åtgärder som tidigarevidtagits för att begränsa kostnaderna för räntebidragen gjorts mot bakgrund avatt bostadssubventionernas ökningstakt måste reduceras. har en någotbättre kostnadsparitet mellan olika årgångar av hus åstadkommits. För attemellertid nå kostnadsparitet måste ytterligare åtgärder vidtas somtakten i ökningen av de totala bostadssubventionerna måste minska. Imofion 2364 (s) yrkande 1 föreslås godkänna vad i motionen anförts omgrunderna för omfördelningen av vissa boendekostnader. Motionärerna krifiserartidigare och aktuella upptrappningar av de garanterade räntorna och anseratt dessa upptrappningar inte är några reella besparingar utan i själva verketutgörs av omfördelning av kostnader i samhället. Denna typ avfördelningspolitik drabbar, enligt motionärerna, allmännyttig hyresrätt ochbostadsrätt särskilt hårt. Motionärernaskritik förenas enligt utskottets uppfattning inte med några konkreta förslagtill hur en enligt deras uppfattning social bostadspolitik skall utformas.Liksom regeringen utgår de från de allmänt omfattade utgångspunkternabeträffande bostadspolitiken som i sin helhet senast kom till uttryck iriksdagens bostadspolitiska beslut . Motionärernas allmänna inställningom rättvisa och solidaritet i boendet är obestridd liksom deras uppfattning omatt omfördelade medel kan användas för att slå vakt om och utveckla den socialabostadspolitiken. Det är enligt utskottets uppfattning varken meningsfullteller realistiskt att genom ett godkännande enligt förslaget imotion 2364 (s) yrkande 1 lägga de i motionen föga preciserade uppfattningarnatill grund för ett beslut om inriktning av omfördelningen avboendekostnaderna. Normalt trappas de garanterade räntorna upp med0,för hyreshus. En viss utjämning av kostnaderna skerframför allt inom det allmännyttiga fastighetsbeståndet mellan olika årgångarav bostäder. Ett av de bostadspolitiska motiven - att utjämna skillnaderna ikapitalkostnader mellan olika årgångar är därför mindre tungt vägande för detallmännyttiga beståndet än för andra delar av bostadsmarknaden.Bostadsministern anser ändå att extra upptrappning av de garanterade räntornabör göras för hyreshusens del men att de bör koncentreras till det äldrebeståndet. Utöver de normala årliga upptrappningarna föresläs under år 1983,1984 och 1985 upptrappningar inom intervallet 0,1-2,4 procenten- CU 1981/82:26 10 heterför hyreshus med räntelån (inkl. hus för vilka sådant lån kunnat utgå men ejsökts) och för hyreshus med paritetslån och nominella lån enligt 1967 årsbostadslånekungörelse. Idetta sammanhang behandlar utskottet först förslaget i den väckta motionen 1549 (m) yrkande 1 om ändring av principernaför beräkning av räntebidrag till flerbostadshus. I motionen föreslås ett nyttsystem för beräkning av räntebidrag, som kan sammanfattas på följande sätt.Fr.o.m. , då systemet föresläs införas, höjs den garanterade räntan med8% åriigen i flerfamiljshus. Uppräkningen för nybyggda hus utgår från enräntenivå om . Äldre årgångar av hus förs in i systemet genom att engaranterad ränta räknas fram för med räntenivån nybyggnadsåret och medårliga uppräkningstal beroende på nybyggnadsår. Med utgångspunkt i deningående garanterade räntan nybyggnadsäret beräknas den garanterade räntan förår 1982 genom en uppräkning för år efter 1970 samt per årför och tidigare. 1983 och framåt höjs den garanterade räntan med 8%per år. Efter 17 är skall inga räntebidrag utgå. Besparingseffekten för statenberäknas till . I den med anledning av den nubehandlade propositionen väckta motionen 2316 (m) yrkande 1 föreslås riksdagenmed hänvisning till motion 1549 (m) avslå förslaget i propositionen om extraupptrappning av de garanterade räntorna. Deti motion 1549 (m) angivna systemet för uppräkning av den garanterade räntanhar för det allmännyttiga fastighetsbeståndet beräknats medförakapitalkostnadsökningar som är ungefär dubbelt så stora som de ökningar somblir följden av de nu tillämpade normala årliga upptrappningarna. Effekten påhyresnivån av förslaget i motionen har av motionärerna beräknats till 150kr./månad för en normal bostad. Enligt motionen skall vidare räntebidrag endastutgå under . Detta innebär att ett antal årgångar faller ur systemet redanår 1983. Om för dessa årgångar konvertering av bottenlånen skall ske kan detinnebära räntekostnadsökningar om ca /månad för bottenlänet;kostnadsökningar som helt får betalas av de boende. Utskottet kan sålunda intestödja vad i motionerna 1549 (m) yrkande 1 och 2316 (m) yrkande I förordats.Motionsförslagen kommer att medföra så stora kostnadsökningar för de boende ochleda till sådana olikheter i boendekostnaderna med hänsyn fillupplåtelseformerna att väsentliga delar av den nuvarande socialabostadspolitiken kommer att raseras. Dessutom är förslaget i motionen inte sådetaljerat i sin utformning att det kan läggas till grund för förändringarredan fr. o. m. Imotion 2364 (s) yrkande 3 föreslås att godkänner vad i motionenanförts om garanterad ränta för för hyreshus. Enligt motionärernasuppfattning bör de hyreshöjningar som ett bifall till förslaget ipropositionen skulle innebära reduceras genom att de i propositionen föreslagnaextra upptrappningarna halveras som den normala upptrappningen pä0,för för det hyreshusbestånd som färdigställtsefter inte görs. CU 1981/82:26 11 Utskottet, som ovan givit uttryck för en heltannorlunda inriktning av bostadspolitiken, kan som ett provisorium accepteraomfördelningen av kostnaderna inom ramen för finansieringssystemet avseende år1983 under förutsättning att den i propositionen föreslagna extraupptrappningen halveras samfidigt som någon normal upptrappning om 0,25 procentenheterinte görs för det hyreshusbestånd som färdigställts . Förslagtill förändringar avseende bör föreläggas i 1983års budgetproposition. Syftet med mofion 2364 (s) yrkandena 2 a och 3 ärdärmed i allt väsentligt tillgodosett. Förslaget i propositionen avstyrks imotsvarande del. Utskottetkan inte heller ställa sig bakom varken förslaget i motion 1625 (vpk) yrkande 7om att ingen ytterligare upptrappning skall ske av den garanterade räntan förallmännyttiga bostadsföretag eller förslaget i motion 2367 (vpk) yrkande 1 a omräntebidrag fill hyreshusen. Förslaget i proposifionen tillstyrks. Förslaget i propositionen innebär extraupptrappning av de garanterade. räntorna inom intervallet 0,22,7procentenheter utöver den normala höjningen för förbostadsrättshus med låneform och färdigställandeår motsvarande de som tidigareangivits för hyreshusen. De höga kapitalkostnaderna i nyproduktionen har i detallmännyttiga beståndet i viss mån fördelats på det äldre beståndet. Ibostadsrättshus har någon kostnadsutjämning utöver tidigare beslut om extraupptrappning - inte skett. Detta anges i proposifionen ha medfört attboendekostnaderna i dessa hus ofta är lägre än i hyreshus av motsvarande ålder.Detta gör det enligt bostadsministerns uppfattning motiverat att höja degaranterade räntorna mera för bostadsrättshusen än för motsvarande årgångar avhyreshus. Denuppfattning som förs fram i propositionen avseende extra upptrappning för år1983 kan utskottet acceptera. Detta innebär att förslaget i motion 2316 (m)yrkande 1 om att höjningen av de garanterade räntorna för bostadsrättshusenskall vara desamma som för hyreshusen avstyrks. Inte heller kan utskottettillstyrka förslaget i mofion 1549 (m) yrkande 1 om att det i motionenförordade räntebidragssystemet skall tillämpas avseende bostadsrättshusen. anfört ovan (s. 10) vid behandling av motionen avseende hyreshusen äri allt väsentligt giltigt även beträffande bostadsrättshusen. Förslagbeträffande räntebidragen m.m. avseende bostadsrättshus för åren 1984 och 1985liksom för hyreshusen bör lämnas budgetproposition. Utskottettillstyrker i sak motion 2364 (s) yrkande 2 a. t2 1981/82. CU 1981/82:26 12 I propositionen föreslås extra upptrappning av dengaranterade räntan utöver den normala höjningen för åren 1983, 1984, 1985 inomintervallet 0,15-1,för egnahem med färdigställandeår1975-1979. Utskottettillstyrker på i propositionen anförda grunder de förordade upptrappningarnaför . Förslageti mofion 2364 (s) yrkande 2 a om att beslut om upptrappningar för åren 1984 och1985 inte nu skall fattas tillstyrks av utskottet. Liksom beträffandehyreshusen och bostadsrättshusen bör förslag om räntebidragen för dessa årlämnas budgetproposifion. Förslageni motionerna 2316 (m) yrkande 1 och 2367 (vpk) yrkande 1 a om att extraupptrappning av de garanterade räntorna inte skall ske avstyrks med hänvisningtill vad ovan anförts.