bet · G501UbU37 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringenhemställer att godkänner vad som förordats i propositionen i fråga omorganisation av försöksverksamheten med viss forskning inom primärvärden,finansiering av denna verksamhet samt fid-punkten för inrättande av en tjänstsom professor i socialt arbete (hemställan 18). Imotion 1981/82:2232 yrkas att skall ge regeringen till känna vad somanförts i motionen om uppbyggnaden av fällstationen i (yrkande 2).Motionärerna hänvisar till en utredning som gjorts av en arbetsgmpp medrepresentanter för kommun, ,i högskoleregion och högskolan i . I arbetsgruppensrapport har föreslagits en utökning av personalen vid fältstationen iVilhelmina. Enligt motionärerna bör principbeslut nu fattas om attfältstationen bör ha den av gruppen föreslagna storleken och att det somföresläs i propositionen skall ses som en första etapp. Socialutskottethar i sitt yttrande över proposition 1981/82: 106 inget atl erinra motförslaget om inordnande av de tre berörda enheterna i resp. högskola.Socialutskottet anser att skäl talar för en framtida utbyggnad av enheten viduniversitetet i men anser att detta bör prövas i det årliga budgetarbetetför kommande budgetår och avstyrker motion 1981/82:2232 yrkande 2. Utbildningsutskottetansluter sig till socialutskottets bedömning och föreslär att avslårmotion 1981/82: 2232 yrkande 2. 1 motion 1981/82:2222yrkas att den centrala samverkansgruppen mellan UbU 1981/82:37 71 detre berörda högskoleregionerna skall utökas med en representant förGöteborgsregionen. I motionen hänvisas till att uppbyggnaden av fällsta-tionerför forskning och utvecklingsarbete inom framför allt ämnet socialt, arbeteinletts i högskoleregion. Det är enligt motionärernas meningangeläget att det forsknings- och utvecklingsarbete som pågår inom regionen gesgoda möjligheter att utvecklas. Socialutskottetanför i sitt yttrande SoU 1981/82: 3 y atl skäl talar för att den centralasamverkansgruppens verksamhet inte begränsas till frågor om forsknings- ochutvecklingsverksamhet inom de tre aktuella högskoleregionerna utan även fåravse frågor om sådan verksamhet som bedrivs eller blir aktuell inom de övrigatre högskoleregionerna. Om en sådan vidgning av samverkansgmppens uppgifterkommer till stånd bör enligt socialutskottets mening självfallet även dessatre senare högskoleregioner bli representerade i samverkansgruppen, vilket börges regeringen fill känna. Utskottet erinrar om att slufiigt ställningstagandetill sammansättningen av gruppen ankommer pä regeringen. Utbildningsutskottethar inget att erinra mot att en central samverkansgrupp inrättas för de treberörda högskoleregionerna på det sätt som förordas i propositionen. uppfattning är det - som socialutskottet framhåller - självklartatt även övriga högskoleregioner bör representeras i samverkansgruppen omgmppens uppgifter vidgas till att gälla även dessa högskoleregioner. Medhänvisning till det anförda bör mofion 1981/82:2222 enligtutbildningsutskottets uppfattning inte föranleda någon åtgärd. Utskottet,som inte heller i övrigt har något att erinra mot förslagen om organisation ochfinansiering av viss forskning inom primärvården och , m. m.,föreslår alt godkänner vad som förordats i propositionen och attriksdagen anvisar . under det nya anslaget Vissa kostnader i sambandmed forsknings- och forskamtbildningsreform. Enligt motion 1981/82:2071 skall geregeringen till känna att forskningssamarbete mellan de medicinska ochsamhällsvetenskapliga fakulteterna och primärvården bör främjas. I motion1981/82:2220 hemställs om ett uttalande från att annanprimärvärdsforskning, än den som inordnas i högskolan genom förslaget iproposition 1981/82:106, bör ha god anknytning fill högskolan (yrkande 2 i dennadel). Genomden nu tillstyrkta inordningen i högskolan av de tre enheterna förprimärvårdsforskning och forskning om tillgodoses motionärernasönskemål om främjande av primärvårdsforskning. I sammanhanget bör också erinrasom att allmänmedicin prioriteras inom hälso- och sjukvården. Med hänvisninghärtill har UHÄ i sin längtidsbedömning tagit med två nya professurer iallmänmedicin vid och universi- UbU1981/82:37 72 Under avsnittet 4 Övergripandeprioriteringar av forskningsområden har utskottet tillstyrkt att forskninginom primärvården skall ingå i ett av de högst prioriterade forskningsområdena,nämligen det som avser problem inom social- och hälsovårdsomrädet. Någotsärskilt uttalande av med anledning av motionerna är enligtutskottets uppfattning inte påkallat. bör således avslå motionerna1981/82:2071 och 1981/82:2232 yrkande 2 i denna del. 15 Forskning och utveckling inom försvarssektorn I detta avsnitt lämnasinledningsvis vissa uppgifter rörande omfattningen av forskning och utvecklinginom försvarssektorn. I propositionerna 1981/ 82: 100 och 1981/82: 102 läggssålunda fram förslag för /83 till ett sammanlagt belopp av ca 1240 milj. kr. Huvuddelen av detta belopp avser industriellt utvecklingsarbeteför ny försvarsmateriel. Den svenska alliansfria utrikespolitiken, uttalarföredragande statsrådet, måste stödjas av ett allsidigt totalförsvar som kanutvecklas och förändras. För detta är en kompetent och kreativförsvarsforskning ett viktigt instmment. Försvarsforskningens uppgift är attfölja och analysera den tekniskvetenskapliga utvecklingen av försvarsmateriel.Den skall vidare medverka till att beskriva yttre hot och utforma prognoserinom olika områden. Den bör också ge underlag för en bedömning av människorsprestationer i kris och krig samt för utformningen av krigssjukvården. 1 propositionen berörs närmare den forskning som utförsvid (). FOA är med ca I 200 anställda varav ca500 högskoleutbildade, största organisation för tillämpad forskning.Försvarskommittén (Fö 1978:02) har framhållit att FOA:s verksamhet under senaretid breddats lill att avse områden av intresse också för andrasamhällssektorer. Detta har skapat förutsättningar för samarbete med avnämareutanför försvaret. FOA har också i ökande utsträckning sökt kontakt med civilforskning och sökt erhålla civila uppdrag som möjliggjortkompetensutveckling av betydelse för försvaret. FOA har pä regeringens uppdrag belyst försvarsforskningensorganisatoriska ställning i förhällande till totalförsvarels övrigamyndigheter, de säkerhetspolitiska studiernas inriktning samt utvecklingen avkompetens för teknisk-vetenskaplig försvarsforskning. I detta sammanhangföreslår FOA ökad samverkan med högskolan och ökad civil uppdragsverksamhet. Enproposition i ärendet kan väntas . Vad som i förevarande avsnitt anförts om forskning ochutveckling inom försvarssektorn ger inte anledning fill någon erinran frånutskottets sida. har fill utbildningsutskottet avgivityttrande (FöU 1981/82:4 y) över proposition 1981/82: 106. Utskottet framhållerdär att en rationell och långsiktig utveckling av den svenskasäkerhetspolitikens olika instrument, liksom en saklig allmän debatt, kräveratt det finns en UbU1981/82:37 73 självständig forskningsverksamhet rörande säkerhetspolitiken.En sådan forskning sker inom försvärssektorn men saknar enligtförsvarsutskottet tillräckligt stöd av en långsiktig kunskapsbyggnad inomhögskolan. erinrar vidare om att underföregående bemyndigade regeringen att inrätta en tjänst som professori freds- och konfliktforskning vid i (UbU 1980/81: 31,rskr 1980/81:355) samt att föredragande statsrådet i proposition 1981/ 82; 106anmäler förslag av UHÄ om inrättande /84 av en tjänst somprofessor i samma ämne vid i . Utskottet konstaterar attämnet freds- och konfliktforskning har säkerhetspolitisk anknytning och tordevara på väg att få en fastare organisation inom högskolan. Enligt utskottet ärdet dock önskvärt att man också inom andra samhällsvetenskapliga ämnen bedriververksamhet som medför långsiktig kunskapsuppbyggnad på det säkerhetspolitiskaområdet. Utbildningsmoment och forskning med anknytning tillsäkerhetspolitiska frågor kan, såsom utbildningsutskottet ser det, tänkasbedömas som angelägna inslag inom flera olika ämnen av samhällsvetenskapligkaraktär. Det bör enligt utskottets mening ankomma på vederbörande högskoleorganatt ta ställning till behovet av utbildnings- och forskningsverksamhet medsådan inriktning. Utskottet behandlar nu motion 1981/82:2223 (yrkande 2 b)vari hemställs att hos regeringen anhåller att riktlinjerna försvensk forskningspolitik omformuleras så att militärforskningens ledande roll inuvarande forsknings- och utvecklingsarbete bryts. Enligt motionärerna borde enöverflyttning av de militära forskningsanslagen till den civila sektom ligga ilinje med den fredliga och mot nedrustning inriktade politik som sägersig vilja företräda. Utskottet ställer sig bakom föredragande statsrådetsuttalande (s. 159) att den svenska alliansfria utrikespolitiken måste stödjasav ett allsidigt totalförsvar och att en kompetent och kreativförsvarsforskning är ett viktigt instmment för ett sådant försvar. Härtill kanfogas att FOA, enligt vad som framgår av proposition 1981/82:106, i ökandeutsträckning sökt kontakt med civil forskning och sökt erhålla civila uppdrag.Att denna inriktning möjliggör kompetensutveckling av betydelse förförsvaret ser utskottet, mot bakgmnden av sin uppfattning om behovet av enkvalificerad försvarsforskning, enbart som något positivt i sammanhanget.Huvuddelen av resurserna för forskning och utveckling inom försvarssektornavser dock industriellt utvecklingsarbete för ny försvarsmateriel. Satsningenpå sådan verksamhet är därmed i hög grad kopplad till frågor om det svenskaförsvarets utmstningsstandard och effektivitet. Dessa frågor behandlarriksdagen i samband med ställningstagandet till proposifion 1981/82:102 omsäkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvarets fortsatta utveckling. Medhänvisning till det anförda föreslär utskottet att avslår motion1981/82; 2223 yrkande 2 b. UbU 1981/82:37 74 16 Basresurser för energiforskning m. Av föredragande statsrådets redogörelse iförevarande avsnitt framgår att huvuddelen av statens direkta stöd tillenergiforskning lämnas inom ett sammanhållet program. Till programmet har under budgetåren 1975/76-1980/81 anvisatsca 1200 milj. kr. Som ekonomisk ram för treårsperioden /82-1983/84 harangetts 1400 milj. kr. Under nämnda period skall enligt fastställda målsärskilt omfattande insatser göras inom områden såsom energianvändning iindustriella processer, solvärmeteknik, värmelagring, värmepumpar, inhemskabränslen, bränsleförädling och vindenergi. Beslutom forskningsstöd fattas fortlöpande under budgetåret av de programansvarigaorganen som härutöver kan göra åtaganden för ytterligare tre budgetårdärefter. Iproposifion 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken har chefen förindustridepartementet uttalat att en viktig förutsättning för att satsningarnainom huvudprogrammet skall bli effektiva är att kunskaps- och kompetensbaseninom främst landets högskoleenheter tas till vara och vidareutvecklas. Delegationenför energiforskning (DFE) har pä regeringens uppdrag undersökt behovet avåtgärder för att säkerställa den långsiktiga kunskaps-och kompetensuppbyggnadeninom högskolan på det energitekniska området. Därvid har DFE funnit atthögskolan fått av de medel som anvisats tillenergiforskningsprogrammet budgetåren 1978/79-1980/ 81. Av de tekniskafakulteternas och totala medel för forskning svararenergiforskningsprogrammet för . DFEredovisar vissa förslag till åtgärder för att underlätta högskolans långsiktigakompetensuppbyggnad och lösa dess basresursproblem. Enligt ett av förslagen börde programansvariga organen få ge upp till fyraåriga anslag, grundade påramavtal med högskolan. Detta krav kommer att tillgodoses om riksdagengodkänner ett i proposition 1981/82:100 bilaga 17 framlagt förslag om att de berördaorganen skall få göra åtaganden för fyra i stället för som efter detaktuella budgetåret. Ett annat av DFE:s förslag innebär att högskolorna bör fåinrätta arvodestjänster . Beträffande detta förslag erinrarföredragande statsrådet om vad han förordat under avsnittetForskningssamverkan, nämligen att fidsbegränsade tjänster pä tidsbegränsadeprojekt skall kunna inrättas inom högskolan pä medel som de programansvarigaorganen ställer till förfogande. Slutligen nämner föredragande statsrådet attregeringen beslutat anvisa medel för inrättande av ett antalhögre forskartjänster med direkt anknytning till långsiktigt viktigaenergiforskningsområden, huvudsakligen i överensstämmelse med ett tredjeförslag från DFE. Avslutningsvisbetonar föredragande statsrådet att de programansvariga organen inomenergtforskningsomrädet, liksom andra sektorsorgan, skall UbU 1981/82:37 75 hadet fulla programansvaret och det finansiella ansvaret för sin verksamhet,inklusive den långsiktiga kompetensuppbyggnaden. 1 detta sammanhang framhållerhan betydelsen av löpande kontakter och samverkan mellan programorganen ochhögskolorna i syfte att klargöra mål och resursanspråk. Imotion 1981/82:770 hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i mofionen anförts om åtgärder för att utveckla en svenskgasteknologi. Enligt motionärerna bör man inför introduktionen av naturgas iSverige främja ett gasteknologiskt utvecklingsprogram vid Lunds universitetstekniska fakultet. Motionärerna önskar också erforderliga resurser för enplanerad utbildning på naturgasområdet i anslutning till det s.k.Sydgasprojektet. Näringsutskottethar kommenterat motion 1981/82:770 i sitt yttrande till utbildningsutskottet(NU 1981/82:9y). Därav framgåratt näringsutskottet under förra riksmötetavstyrkte och avslog en likartad motion (NU 1980/81:60 s. I25f., rskr1980/81:381). Därvid erinrade utskottet om att bland rikfiinjerna för energiforskningsprogrammetingår att statens stöd bör sättas in på områden där det inte finns naturligabeställare eller där det i något avseende saknas naturliga resurser. Insatserför transport och användning av naturgas - vilket motionärerna förmodades avsemed begreppet gasteknologi ingår inte i energiforskningsprogrammet, framhöllutskottet. Däremot lämnar staten ett betydande stöd till teknik för förgas-ningav inhemska bränsleråvaror, vilket kom bl. a. den tekniska fakulteten i Lundtill godo. vitsordar allmänt betydelsen av sådan verksamhetsom motionärerna pläderar för men finner alltjämt inte skäl för någonframställning från till regeringen pä grundval av vad motionärernahar anfört. Avslutningsvis erinrar utskottet om att ett snarliktmotionsyrkande kommer att behandlas i betänkandet NU 1981/82:30. Utbildningsutskottetfinner för sin del inget skäl att inta någon annan ståndpunkt än dennäringsutskottet redovisat och föreslär med hänvisning härtill att riksdagenavslår motion 1981/82:770. Enligtmotion 1981/82:2232 (yrkande 3) krävs forsknings- och utvecklingsinsatserrörande torvbrytning och torvanvändning. Inom ramen förenergiforskningsprogrammet bör, anser motionärerna, ett torvforskningscentmm,förlagt delvis till och delvis till , byggas upp. kommentar till motionen (NU 1981/82:9 y) framgår atttorvforskning ingår som ett viktigt led i energiforskningsprogrammet.Utskottet, som i betänkande NU 1981/82: 30 kommer att behandla ett par andramotionsyrkanden rörande torvforskning, kan emellertid inte stödja förslaget attriksdagen nu skall ta ställning för inrättandet av ett särskilttorvforskningscentmm med viss angiven förläggning. Utbildningsutskottetdelar näringsutskottets bedömning och föreslår med hänvisning härtill attriksdagen avslår motion 1981/82:2232 yrkande 3. UbU 1981/82:37 76 I bilaga C fill proposition 1981/82:106, punkten 5,redogör statsrådet för vissa frågor med anknytning tilljämställdhetsforskning. Redovisningen avser främst jämställdhetsforskning iegentlig bemärkelse, dvs. forskning där jämställdhetsaspekterna ställs icentrum för forskningen. Statsrådetredovisar i sammanhanget vilka myndigheter och andra organ som är engagerade iforsknings- och utvecklingsverksamhet rörande jämställdhet. (Ju 1976:08) enligt propositionen tagit initiativ tillett antal projekt i gränslandet mellan utredning och forskning på området.Vidare har ett antal projekt initierats, finansierats och bedrivits inomarbetslivscentrums ram. Också arbetarskyddsfonden stödjer forskningsprojektrörande jämställdhetsfrågor. ger ett omfattande stödtill jämställdhetsforskning och har inrättat en särskild s.k. områdesgmpp försådan forskning. Området har prioriterats under perioden 1979-1982.Jämställdhetsforskningen inom högskolan föreslås i proposition 1981/82: 100 bilaga12 fä ökade medel under anslaget till samhällsvetenskapliga fakulteterna. Därföreslås också att en professur i kvinnohistoria inrättas vid iGöteborg. Jämställdhetsforskning finansieras också avhumanistisk-samhällsveten-skapliga forskningsrådet () som har en särskildprogramkommitté för området. Jämställdhetsarbetet,uttalar föredragande statsrådet, har varit inriktat främst mot attåstadkomma formell jämställdhet. Emellertid har ambitionernaalltmer kommit attkoncentreras på frågor om reell jämställdhet. Härvidlag uppstår dock nyaproblem som gamla problem får nya dimensioner. Sålunda har kvinnornaexempelvis vid sitt inträde på arbetsmarknaden i hög grad sökt sig tilltraditionella kvinnoyrken vilket lett till att könssegregationen påarbetsmarknaden nu är större . Enligt föredragande statsrådet krävsi hög grad forskningsinsatser för att klarlägga hur detta problem skall lösas.Ett annat område där behov av forskning föreligger gäller den ökande förekomstenav deltidsarbete som sällan ger det ekonomiska oberoende som är engrundförutsättning för jämställdhet. Statsrådetanmäler att hon tillsatt en arbetsgrupp inom departementet vilkenskall se över hur resurserna för jämställdhetsarbetet inom departementetsansvarsområde skall disponeras för att bäst svara mot de mest angelägnabehoven. Hon tar också upp frågan om den låga andelen kvinnliga forskare. Medanhälften av de studerande inom gmndutbildningen är kvinnor, är endast var Qärdeforskarstuderande kvinna. Enligt statsrådet planerar jämställdhetskommitténatt utreda möjligheterna att öka andelen kvinnliga forskare. Riksdagenbereds tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet anfört rörandejämställdhetsforskning. Utskottet, som inte funnit anledning till UbU 1981/82:37 77 uttalandei ärendet, föreslår att lägger propositionen i denna del tillhandlingarna. Utskottetövergår nu till att behandla ett antal motionsyrkanden med anknytning tilljämställdhetsforskning eller jämställdhetsfrågor i övrigt. Enligtmotionerna 1981/82:1005 och 1981/82:2223 (yrkande 12 i denna del) bör riksdagenhos regeringen hemställa om åtgärder för att stimulera kvinnoforskning. Imofiveringen uttalas att kvinnoforskningen bör prioriteras inomforskningsråden, framför allt inom . Vidare bör åtgärder vidtas för attforskning och undervisning om kvinnofrågor skall integreras inom varje ämne,exempelvis genom att särskilda tjänster, s. k. enhetstjänster, inrättas medbåde undervisnings- och forskningsskyldighet. Åtgärder bör också vidtas föratt öka andelen kvinnor i ledande organ för forskningsplanering,forskningsprioritering och anslagsfördelning. Somframgått av ovan refererade avsnitt om jämställdhetsforskning i proposition1981/82; 106 sker redan nu inte obetydliga satsningar pä jämställdhetsforskning.Aktiva på detta område är bl. a. och . Såsomockså nämns i forskningsproposifionen föreslås i årets budgetproposition enytterligare förstärkning på området. Sålunda föreslås under anslaget tillhumanistiska fakulteterna att en tjänst som professor i kvinnohistoria inrättasden vid i . Vidare föreslås under anslagettill samhällsvetenskapliga fakulteterna ytterligare medel - . - föruppbyggnad av basorganisationen för jämställdhetsforskning vid universiteten.Dessa förslag har utskottet fillstyrkt och godtagit (UbU 1981/82:26,rskr 1981/ 82:334). Beträffande motionärernas tanke på att inrätta särskildaenhetstjänster kan utskottet inte tillstyrka att högskolanstjänsteorganisation bestäms utfrån ett så begränsat perspekfiv. Denna frågamåste bedömas i ett vidare sammanhang. Vad beträffar motionärernas krav pååtgärder för att öka andelen kvinnor i olika forskningsorgan och ett yrkande avsamma innebörd i motion 1981/82:776 (yrkande 7) vill utskottet erinra om enbestämmelse i 5 § förordningen (1980:540) om jämställdhet mellan kvinnor ochmän i statlig anställning, m. m. Bestämmelsen innebär att en myndighet, närden skall lämna någon ett uppdrag eller föreslå någon till ett uppdrag, skallanstränga sig för att kunna välja mellan personer av båda könen samt inom ramenför sedvanliga urvalsgmnder söka se till att det sker en ökning av andelenpersoner av det kön som är undertepresenterat i fråga om uppdrag av liknandeslag inom myndighetens verksamhetsområde. Det åligger statensarbetsmarknadsnämnd (SAMN) att följa och utvärdera tillämpningen avjämställdhetsförordningen i bl. a. denna del. Med det anförda föreslårutskottet att avslår motionerna 1981/82:776 yrkande 7, 1981/82:1005och 1981/82:2223 yrkande 12 i denna del. Enligtmotion 1981/82:776 (yrkande 6) bör som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen har anförts om tillsättning av UbU 1981/82:37 78 tjänstvid lika formella meriter avseende undertepresenterat kön. Motionärerna anseratt fördelningen av arbetsuppgifter mellan kvinnor och män inom högskolantenderar att återskapa en könsmässigt snedfördelad yrkeshierarki såväl inomhögskolan som i samhället i övrigt. Beträffande högskolan är det enligtmotionärerna av strategisk betydelse att den könsmäs-siga snedrekryteringenfill lägre tjänster som assistent, amanuens och forskningsassistent bryts,eftersom dessa tjänster är nyckeltjänster vid rekrytering och meritering avforskare. Vidtillsättning av statlig tjänst skall enligt 11 kap. 9 § andra stycketregeringsformen (RF) avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsomförtjänst och skicklighet. Såsom framgår av ett Uttalande av statsrådetJohansson i proposition 1981/82:100 bilaga 3 Gemensamma frågor har regeringenssträvan att åstadkomma ökad jämställdhet bl. a. kommit till uttryck i ett antalbesvärsärenden som avsett tillsättning av statliga tjänster. Enligt statsrådethar jämställdhetsaspekten där betraktats som en av flera sakliga grunder enligtRF. Utskottet vill i sammanhanget också hänvisa till lagen (1979; 1118) omjämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet, som förbjuderkönsdiskriminering i arbetslivet och ålägger arbetsgivare att vidta aktivaåtgärder för att främja en jämn könsmässig fördelning pä arbetsplatsen, samttill förordningen (1980:540) om jämställdhet mellan kvinnor och män i statliganställning, m.m., med vissa föreskrifter om statliga myndigheters skyldighetatt vidta aktiva jämställdhetsåtgärder. Motbakgmnd av vad som redovisats föreslår utskottet att avslår motion1981/82:776 yrkande 6. Enligtmotion 1981/82:420 bör en rådgivande vid UHÄ. Nämnden, som föreslås bestå av två kvinnliga forskare och enarbetsrättsligt specialiserad jurist, skall kopplas in vidtjänstetillsättningsärenden där jämställdhetsaspekten blir aktuell. Nämnden,anser motionärerna, bör kunna bidra till att kvinnliga forskare känner störterättssäkerhet i samband med tjänstetillsättningar. Utskottetvill med anledning av motionen erinra om att alla myndigheter fattar beslut itjänstefillsättningsärenden. Utskottet kan inte se något skäl för att det vidUHÄ skulle finnas ett särskilt behov av ett organ av det slag mofionärernaefterlyser. Motion 1981/82:420 bör därför avslås av . 1mofion 1981/82:776 (yrkande 5) aktualiseras frågan om UHÄ:s benämning avprofessurer med hänsyn till jämställdhetsaspekten. Enligt motionärerna bör UHÄhärvid ta hänsyn till behovet av kunskap om kvinnors historia, speciellavillkor och erfarenheter. Som mofionärerna ser det bör exempelvis UHÄ, när enny professur i litteratur inrättas, kunna ändra benämningen tilllitteraturhistoria med särskild inriktning på kvinnornas litteraturhistoria. Förnya eller ledigblivna professurer fastställs ämnets innehåll och benämning avregeringen efter förslag av UHÄ och de lokala högskolemyndigheterna. Dessafrågor anmäls för . UbU 1981/82:37 79