bet · G501SoU1 · 1981-12-31 00:00:00 — Motionärerna vill ha uttalanden om (a) att utbyggnaden avsamhällets barnomsorg bör ske i form av daghem och fritidshem och attfamiljedaghemmen därvid endast bör utgöra ett komplement för barn ispeciella situationer, (b) att de öppna förskolorna bör ses som ett nödvändigtkomplement till familjedaghemmen och (c) att deltidsförskolan successivt bör avvecklasoch dess resurser överföras till heltidsförskolan. Den öppna förskolans idé bygger på aft barn och vuxnatillsammans skall utforma en verksamhet som passar dem och aff de gemensamtskall utföra olika aktiviteter och sysslor. Barnen skall således delta iverksamheten tillsammans med de vuxna. Avsikten är inte aft föräldrarna skalllämna sina barn där för tillsyn genom kommunens försorg. Föräldrarna skallsjälva delta i verksamheten. Som närmare redovisas i proposifionen har den öppnaförskoleverksamheten successivt byggts ut i landefs kommuner. Enligtkommunernas barnomsorgsplaner planerar kommunerna en fortsatt utbyggnad underde kommande åren. Utskottet har tidigare understrukit de fördelar förbarnomsorgen som kan stå att vinna om öppna förskolor inrättas (SoU 1978/79:1s. Därvid har utskottet uttalat att, såvitt utskottet kan bedöma, denöppna förskolan torde kunna bli av särskild betydelse för att få en ökadkontakt mellan dagbarnvårdarna och förskoleverksamheten i övrigt och därigenomge dagbarnvårdarna eff önskvärt stöd. Även i propositionen understryks värdetav den öppna förskolan. Frågan om statsbidrag fill denna förskoleverksamhetbehandlas i ett följande avsnitt. Utskottet anser inte att några ytterligare SoU1981/82:1 12 uttalanden om värdet av den öppna förskolan erfordras ochanser därför att mofionen genom det anförda får anses besvarad i motsvarandedel. I proposifionen redovisas tidigare uttalanden avstatsmakterna om familjedaghemsverksamheten, bl. a. av socialutskottet. Vidareanför socialministern vissa synpunkter på familjedaghemmen (prop. s. 12). Honuttalar aft de utgör eff värdefullt komplement till daghem och fritidshem samtanger vissa situafioner, där enligt hennes mening familjedaghemmen kan vara affföredra framför dag- eller fritidshem, exempelvis i glesbygdsområden med långareseavstånd fill dag- eller fritidshem. Enligt utskottets mening kan def finnas situationer därdef är lika lämpligt eller lämpligare att placera ett barn i familjedaghem somi daghem eller fritidshem. Med hänsyn till den frihet som kommunerna har ochäven i fortsättningen bör ha aff organisera barnomsorgen är det emellertid intepåkallat med något särskilt riksdagsuttalande om familjedaghemmens framtidaställning. Mofionen avstyrks i motsvarande del. Vid behandlingen av socialfjänstreformen förra vårenuttalade utskottet i sitt av godkända betänkande (SoU 1979/80:44 s.31) bl. a. att deltidsgrupp utgör ett värdefullt komplement fill den övrigaförskoleverksamheten och innebär ökade möjligheter aff erbjuda den form avservice som behövs i varje särskilt fall. I proposifionen (s. 12) uttalas bl.a. aff deltidsförskolan har en viktig social och pedagogisk roll för de barnsom har hemmavarande förälder eller har plats i familjedaghem. Utskottetvidhåller sin tidigare uttalade uppfattning och instämmer i vad som sägs iproposifionen. Motionen avstyrks i motsvarande del. Frågor om preciserade mål och riktlinjer, läroplan samtkvalitetsnormer för barnomsorgsverksa/nheten angav ibetänkandet Förskolan (SOU1972:27) de övergripande målen för förskolan på följande sätt. - Förskolan bör sträva efter att isamarbete med föräldrarna ge varje barn bästa möjliga betingelser för att rikt och mångsidigt utveckla sina känslo- och tankemässiga tillgångar. -Förskolan kan därigenom läggagrunden fill att barnet utvecklas till en öppen, hänsynsfull människa medförmåga till inlevelse och samverkan med andra i stånd att komma fram till egnaomdömen och problemlösningar. - Förskolan bör hos barnet läggagrunden till en vilja aft önska och använda kunskap för att förbättra såväl egna som andras levnadsvillkor. I flera motioner ställs krav sombl. a. syftar till mera preciserade målsättningar för barnomsorgsverksamheten.Kraven innebär sammanfattningsvis följande. I motion 1980/81:2216 av m. fl. (s) yrkas affriksdagen skall begära förslag från regeringen om ett program, som innebär merpreciserade mål och riktlinjer och därmed skapar förutsättningar för enfastare, mer SoU1981/82:1 13 planerad och tydligare målinriktad verksamhet i förskolanoch den kommunala familjedaghemsverksamheten. I avvaktan på en sådan plan börman behålla vissa av de rekommendationer som finns rörande förskolan,nämligen i vart fall rekommendationerna om gruppstorlek och personaldimensionering. Enligt motionärerna bör den begärda planen innehålla delsmer preciserade mål för verksamheten än vad som innefattas i de avbarnstugeufred-ningen gjorda övergripande formuleringarna, vilka redovisatsovan, dels en precisering av hur innehåll och arbetsformer i förskolan skallvara utformade. En mer strukturerad verksamhet behövs. Motionärerna anser detnödvändigt att det klargörs från samhällets sida hur olika faktorer -exempelvisutbildning, fortbildning, arbetsplaner, försök, information -skall utformas ochsamspela. I sammanhanget framhåller motionärerna bl. a. aff en diskussionbörjat om vilket innehåll daghemspedagogiken skall ha. I motionen framhållsockså aft bör ge en samlad redovisning av arbetet inommyndigheten med frågorna om förskolans pedagogiska verksamhet. Vikfen av affman uppmärksammar sambandet mellan förskola och skola understryks också. Vissa av de redovisade frågorna har också tagits upp i entidigare väckt mofion av m. fl. (s), nämligen motion 1980/81:1251. I mofion 1980/81:2218 av m. fl. (vpk) yrkasatt det skall tillsättas en kommitté med representanter från samtligariksdagspartier med uppdrag att utarbeta en läroplan för samhällets barnomsorg.Även i denna motion framhålls aff formuleringarna om förskolans mål är alltförallmänna och infe ger någon egentlig vägledning för arbetet. Detsamma gäller begreppetdialogpedagogik som skall prägla arbefssäftef. På grund av det anförda krävsenligt motionärernas mening fastare målsättningar för verksamheten. Dessa börvara olika för olika åldersgrupper eftersom man måste fa hänsyn till barnensolika utvecklingsstadier. Def skall klart anges vart arbetet skall leda ochvilka medel som bör ställas till förfogande för att man skall nå målet. Det börinte utarbetas en läroplan i mening utan man bör snarare skapa"byggstenar" som verksamheten kan byggas upp av och struktureraskring. Då behandlade propositionen omförskoleverksamhetens utbyggnad och organisation anslöt sig socialutskottet isitt av godkända betänkande SoU 1973:30 till att förskoleverksamhetenborde ha det i propositionen föreslagna syftet, nämligen att i nära samarbetemed hemmen främja en allsidig personlighefsutveckling och en gynnsam fysisk ochsocial utveckling hos barn som inte uppnått skolpliktig ålder eller varsskolgång uppskjutits. Dessa formuleringar har i princip oförändrade överförtsfill barnomsorgslagen och socialtjänstlagen. I def angivna betänkandetuttalade utskottet aff den gjorda avgränsningen av frågor som borde regleras iförskolelagen var lämpligt avvägd. Ufskoffet uttalade härefter följande (s.23). SoU1981/82:1 14 Inom ramen för de bestämmelser ombl. a. förskoleverksamhetens syfte och organisation, som meddelas i lagen ellertillämpningsföreskrifter till denna och som får sitt närmare innehåll genom detmaterial som presenteras av utredningen och i propositionen, får kommunernastor frihet att utforma verksamheten. Detta innebär bl. a. att det överlämnastill kommunerna att själva ta ställning till många av de frågor somaktualiserats av barnstugeutredningen eller under remissbehandlingen avutredningens betänkande. Som en följd härav blir den centralatillsynsmyndighetens vägledande information av största betydelse förkommunerna. Utskottet uttalade vidare bl. a.att den vägledande informationen borde bli av särskilt värde i den mån denkunde grundas på utvärderingar som gjorts av den omfattande försöksverksamhetsom pågick på förskoleområdet. I ett påföljande år avgivet betänkande (SoU 1974:40)avvisade utskottet ett yrkande om att skulle beredastillfälle att ta ställning till förslag om den allmänna målsättningen för denfortsatta förskoleverksamheten. Utskottet hänvisade till sittställningstagande nästföregående år och erinrade härvid om det omfattandearbete på en arbetsplan för förskolan som pågick inom socialstyrelsen.Slutligen uttalade utskottet att det var väsentligt att tillsynsmyndigheten ochhuvudmännen för förskoleverksamheten under i vart fall fickmöjlighet att söka finna lämpliga former för det praktiska förskolearbetet utanatt oroas av övergripande utredningar, som hade till syfte eller kunde ledatill en omedelbar omprövning av de ställningstaganden rörande förskolan somgjorts i samband med förskolereform. I detta sammanhang bör noteras att den allmännamålsättningsparagrafen (1 §) i socialtjänstlagen kommer att avse även dennuvarande barnomsorgsverksamheten. Påpekas bör också att det isocialtjänstlagen stadgas att till ledning för tillämpningen avlagen skall utfärda allmänna råd (67§). Av särskild betydelse för prövningen av de här aktuellamotionsyrkandena är två av utgivna delarav arbetsplanen för förskolan med namnen Förskolans pedagogiska verksamhet -mål och inriktning och Förskola - lågstadium. Samverkan för kontinuitet. I den förstnämnda skriften görs - med utgångspunkt i enkortfattad redogörelse för förskolans roll i samhället, dess syften, mål ochfunktioner-en sammanfattning av utvecklingstendenserna inom verksamheten under1970-talet. Därefter behandlas ett antal från kvalitetssynpunkt centralaområden som särskilt behöver uppmärksammas för att en önskvärd utveckling avförskolans inre verksamhet skall kunna ske. a. tas upp frågor om planeringoch strukturering av verksamheten, grupporienterat arbetssätt,töräldramedverkan och samarbete i närmiljön. I ett särskilt avsnitt tas uppledningen och samordningen av den pedagogiska verksamheten. Socialstyrelsenanser att förskolan behöver ett klarare angivet innehåll för att denkvalitativa utvecklingen av den inre verksamheten skall kunna bli jämnare. Det framhålls i skriften attsocialstyrelsen har ett viktigt ansvar för utvecklingen av förskolans innehålloch att skriften inleder en bred satsning på förskolans kvalitativa utformning.En central uppgift i detta sammanhang är att förbättra ledningen och samordningenav verksamheten. Som ett hjälpmedel i detta sammanhang föreslår styrelsen aftförskolan skall vara målinriktad från fyra utgångspunkter. I detta hänseendeanges följande. Samhällsmål för barnomsorgen: Demokrati, jämlikhet,solidaritet, trygghet Delområden för barns utveckling:Jagutveckling, kommunikationsförmåga, begreppsbildning eller Fysisk,social, emotionell, intellektuell, språklig utveckling Former för verksamheten: Arbete, lek, inlärning De sålunda redovisade utgångspunkterna utvecklas närmare. anser att de politiskt ansvariga nämnderna- socialnämnderna - skall utarbeta och anta riktlinjer förverksamhetens inriktning och anvisa metoder för hur riktlinjerna skallförverkligas. I den andra av de båda skrifter som nämnts ovan, nämligenFörskola -lågstadium. Samverkan för kontinuitet, uppmärksammar socialstyrelsen-med utgångspunkt i resultatet från forskning och försöksverksamhet samt andraerfarenheter av samverkan - frågor som är viktiga för den fortsattautvecklingen av samverkan mellan förskolan och lågstadiet. Det understryks attfrågorna även är viktiga för en kvalitativ utveckling av de bådaverksamheterna. Här vill utskottet också erinra om attfamiljestödsufredningen i betänkan-df', ' jOU1981:25) Bra daghem för små barn behandlat vissa frågor om denpedagogiska verksamheten i förskolan. Mot bakgrunden av de förslag rörande olika kvalitetsfrågorsom läggs fram i propositionen och utskottets ställningstagande till dessaanser utskottet liksom motionärerna att det är nödvändigt att personalen iförskolor och i barnomsorgen i övrigt får en mer preciserad målsättning försitt arbete och SoU1981/82:1 16 klarare riktlinjer för vilket innehåll verksamheten skallha. Utskottet har haft anledning att ingående överväga hur detta resultat skallnås. Utskottet har kommit fram till följande slutsatser. bör- inom ramen för sin skyldighet attenligt socialtjänstlagen ge ut allmänna råd - fortsätta och intensifiera sittarbete på aff konkretisera förskolans målsättning och innehåll för kommunerna.I enlighet med vad som sägs i skriften om förskolans pedagogiska verksamhet bördet ankomma på socialnämnden i varje kommun aft - på grundval av deallmänna mål som fastställts för barnomsorgen i socialtjänstlagstiftningen ochmed hjälp av den vägledning som lämnar - fastställa riktlinjerför det pedagogiska arbetet inom förskolan i kommunen. Motsvarande bör så långtsom möjligt gälla även den övriga barnomsorgsverksamheten. bör få en redovisning för planerna då det gällerdet fortsatta arbetet på aft ge kommunerna och personalen stöd och vägledningrörande barnomsorgsverksamheten. Redovisningen bör göras så utförlig att detblir möjligt för att bedöma om och i vad mån det kan vara nödvändigtmed särskilda åtgärder eller initiativ för att inom rimlig tid tillgodosepersonalens berättigade intresse att få stöd och vägledning i sitt arbete.Redovisningen bör innehålla en utförlig tidsplan. 1 sammanhanget bör beaktas desynpunkter som förts fram i motionerna. Utskottet vill dock framhålla att detinte bör komma i fråga att utarbeta en läroplan för förskolan motsvarande densom finns för den obligatoriska skolan. En sådan läroplan skulle nämligen intekunna förenas med de fria arbetsformer som även i fortsättningen bör präglaförskolan och vara ägnad att reglera verksamheten på ett sätt som skulle stå imotsättning till önskemålet om att kommunerna infe skall vara bundna i detaljav centrala bestämmelser på barnomsorgsområdet. Regeringen bör också ge en översiktlig redovisning för denforsknings- och försöksverksamhet som i första hand bedrivit påbarnoin-sorgsområdet och för de resultat som därvid kommit fram och som är avbetydelse för att uppnå de i lagstiftningen angivna målen. Särskild vikt börläggas vid att ange hur resultatet av forsknings- och försöksverksamhetenkominer huvudmännen till godo och, om så erfordras, vilka åtgärder som planerasför att förbättra informationen om resultaten. 1 sammanhanget bör också enöversiktlig plan för den fortsatta forsknings- och försöksverksamhetenredovisas för . I den mån så är möjligt bör redovisningen avse ävenforskningen inom högskolans ram. Def är angeläget aff den sålunda av utskottet förordaderedovisningen för sker så snabbt som möjligt. Utskottet föreslår idet följande att nya statsbidragsregler skall träda i kraft först den 1 januari1983. Därmed skapas förutsättningar för regeringen aff lägga fram sin redovisning rörande SoU1981/82:1 17 målsättning och riktlinjer för barnomsorgsverksamheten isådan tid att den kan behandlas av innan ett nytt statsbidragssystemträder i kraft. Tilläggas bör att det är uppenbart att anskaffande ochsammanställning av material om forsknings- och försöksverksamhet kan blirelativt tidskrävande. Utskottet anser därför att regeringen bör varaoförhindrad att lämna redovisningen i denna del först . Vad utskottet sålunda anfört - med anledning av mofion1980/81:1251 yrkande 5, motion 1980/81:2218 yrkande 3 och motion 1980/81:2216yrkande 3 utom såvitt avser avslagsfrågan - om viss redovisning för riksdagenrörande målsättning och riktlinjer m. m. för barnomsorgsverksamhefen bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. I motion 1980/81:1639 av m. fl. (c, m, fp)föreslås att förskolan skall ges samma etiska målsättning som den övriga skolanoch att det klarare skall anges på vilka grunder barnens livsfrågor skallbesvaras. Utskottet erinrar om vad utskottet i det föregående anförtom målsättning och riktlinjer för barnomsorgsverksamheten. Motionen fårdärigenom anses besvarad. I sammanhanget finner utskottet också anledning nämnaföljande. Vid tillkomsten av förskolelagen diskuterades behandlingenav etiska frågor och religionsfrågor m. m. i förskolan (SoU 1973:30 s. 26).Därvid förutsatte utskottet i sitt av godkända betänkande att inomförskolan utrymme kommer att finnas för behandling av livsåskådningsspörsmål föratt positivt möta barnens intresse för dylika frågor. Hos många föräldrarfinns, anförde utskottet, otvivelaktigt farhågor för att personalen vidbehandlingen av sådana spörsmål kan komma att på barnen överföra ensidigavärderingar. Utskottet betonade vikten av att personalen uppmärksammas påriskerna för att så sker. Vidare uttalade utskottet bl. a. att det framstår somnaturligt att som ett moment i omvärldsorienteringen bl. a. de stora religiösahögtiderna ägnas uppmärksamhet. Dessa uttalanden godtogs av . 1 motion 1980/81:926 av () och () föreslås aft uttalar att kommunerna vid planeringen avbarnomsorgen bör sträva efter en samlad pedagogisk gruppverksamhet för barn isexårsåldern som förberedelse inför skolan. Utskottet vill med anledning av motionen erinra om att deti tillsatts en kommitté - Förskola - skola-kommittén (U 1981:01)- för att belysa frågor om samverkan mellan förskola och skola (dir. 1980:84).Kommittén har sedermera genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag attförutsättningslöst överväga de för- och nackdelar som är förknippade med sänktskolpliktsålder (dir. 1981:39). En närmare redovisning för kommitténs uppgifterlämnas i det följande (s. 32). Med hänsyn till det uppdrag som ankommer på den angivnautredningen och under hänvisning till den ovannämnda skriften frånsocialstyrelsen 1** 1981/82. SoU1981/82:1 18 Förskola - lågstadium anser utskottet att nägot riksdagensinitiativ med anledning av motion 1980/81:926 inte är erforderligt. Vad utskottet i det föregåeiide anfört innebär attregeringen bör förelägga en redovisning rörande målsättning ochriktlinjer för barnomsorgsverksamheten i sådan tid, att kan taställning till regeringsförslaget innan ett nytt statsbidragssystem träder ikraft . Utskottet anser att förslaget inte behöver avvaktasför att i princip skall kunna ta ställning till de kvalitetsfrågorsom tas upp i propositionen. Det slutgiltiga ställningstagandet till frågor omnormer och rekommendationer inom barnomsorgen får ske i anslutning tillriksdagens behandling av regeringsförslaget rörande målsättning och riktlinjerför barnomsorgsverksamheten. Vad utskottet sålunda anfört med anledning avmotion 1980/ 81:2216 (yrkande 3 i vad avser avslag på proposifionen i häraktuell del) bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet avstyrker motion 1980/81:2218 av m.fl. (vpk), såvitt däri yrkas avslag på propositionen i här aktuell del (yrkande1 delvis). De i motionen framställda konkreta yrkandena behandlas nedan. I propositionen framhålls att det är angeläget attsamhällets barnomsorg ges ett bra pedagogiskt innehåll samt att debarnomsorgsresurser som finns måste utnyttjas på ett sådant sätt att så mångasom möjligt av de barn som står utanför barnomsorgen blir delaktiga avden verksamhet som bedrivs i daghem och fritidshem. Det framhålls att det avsamhällsekonomiska skäl framstår som allt angelägnare att en utveckling ochlokal anpassning av verksamhetsformerna kan ske. Socialministern uttalar bl. a.att vissa av de krav som olika statliga myndigheter f. n. ställer på framförallt lokalernas och miljöns utformning hindrar eller försvårar en sådan lokalanpassning. Hon pekar i sammanhanget på att tillämpningen av det nuvarandestatsbidragssystemet har försvårats genom de senaste årens utveckling isamhället. Det ökande deltidsarbetet, omsorgerna under obekväm arbetstid ochden pedagogiska uppläggningen av arbetet i daghem och fritidshem bar urholkatbegreppet "plats". Detta har lett till tolkningssvårigheter,merarbete och byråkratiskt krångel. Socialministern för härefter en allmändiskussion om kvalitetsfrågorna och uttalar mot bakgrunden av att kommunernahar ansvaret för barnomsorgen att enligt hennes mening statsmakterna inte genomanvisningar eller rekommendationer bör ange den nivå som skall gälla i fråga ombl. a. barngruppernas storlek, antalet anställda per barngrupp och personalensutbildning. Inom varje kommun bör finnas möjlighet att anpassa kvalitetenalltefter förhållandena vid de olika dag- och fritidshemmen och efter andralokala förutsättningar. Någon rekommendation för eller reglering avkvalitetskraven, som skulle kunna medföra stelbenta preciseringar utanvariationsmöjligheter, bör därför inte göras. kan ansluta sig till vad socialministernsålunda anfört. Utskottet har i olika sammanhang uttalat (se bl. a. SoU 1973:30och SoU 1975/76:28) att kommunerna har stor frihet att utforma verksamheten idag- SoU1981/82:1 19 I sistnämnda betänkande uttalade utskottetatt kommunerna vad gäller barnomsorgsverksamheten inte bör bindas avdetaljerade föreskrifter som fastslagits av statsmakterna. Enligt utskottetinnebär detta att ett stort ansvar läggs på kommunerna då det gällerkvalitetskraven på barnomsorgen. Den omständigheten att utskottet nu anslutersig till socialministerns ovan redovisade ställningstagande innebär bl. a. attansvaret för kommunerna ytterligare accentueras. Ställningstagandet får inteleda till att kommunerna sänker sina ambitioner då det gäller kvalitetskraven.Genom mera preciserade mål- och riktlinjer för förskoleverksamheten, något somutskottet i det föregående förordat, bör kommunerna få ett gott stöd för attefter eget bedömande vidareutveckla verksamheten och därigenom åstadkomma engod kvalitet på barnomsorgen. och länsstyrelserna har enligtsocialtjänstlagen en tillsynsfunktion bl. a. då det gäller barnomsorgen.Utskottet förutsätter att myndigheterna noggrant följer utvecklingen på områdetoch uppmärksammar konsekvenserna av det nu aktuella beslutet. Som tidigarepåpekats skall vidare till ledning för tillämpningen av nämndalag utfärda allmänna råd. Utskottet vill understryka att regeringen inteföreslagit någon ändring därvidlag. 1 det följande går utskottet närmare in på vissa av decentrala kvalitetsfrågorna. Utrymmesstandard m. m. I daghem och fritidshem Storleken av statsbidrag för dag-och fritidshem är knuten till platsantalet, som fastställs av socialstyrelsenmed hänsyn till lokalernas utrymmen och ändamålsenlighet. Den s. k.avdelningsytan ligger till grund för beräkningen av antalet platser i dag- ochfritidshem. Som framgår av den utförliga redovisning som lämnas ipropositionen (s. 13-15) är de ytnormer som finns mycket komplicerade. Det föreslås i propositionen att ytnormen skall slopas.Fördelarna med en central norm har enligt socialministerns mening varit att dengaranterat en någorlunda jämn standard över hela landet vad gäller lokalernasutrymmen. Slopandet av ytnormen ger emellertid ökade möjligheter till kommunalainitiativ och prövning av nya idéer. Det innebär dessutom minskade krav påredovisning till en central instans och minskade krav på en centraladministration. I det följande uttalar socialministern vidare att hon i likhetmed förutsätter att kommunerna är tillräckligt medvetnaom betydelsen av en god utrymmesstandard för att kunna planera ochiordningställa förskolornas/fritidshemmens fysiska miljö. Hon anför attsocialstyrelsen även fortsättningsvis bör förmedla erfarenheter om hur lokaleroch utemiljöer lämpligen kan utformas. I sammanhanget erinras om de lokalkrav som ställts upp iarbetsmiljölagstiftningen och byggnadslagstiftningen. I viss utsträckning harkrav som tidigare ställts upp tagits bort eller förändrats. SoU1981/82:1 20 I överensstämmelse med detövergripande ställningstagande till frågan om statlig reglering avkvalitetsfrågorna som utskottet gjort i det föregående och på de särskilda skälsom redovisas för ett slopande av ytnormerna tillstyrker utskottet attriksdagen godkänner vad socialministern anfört om slopandet av socialstyrelsensritningsgranskning och fastställande av platsantal, vilket sker medutgångspunkt i uppställda ytnormer. Utskottet avstyrker därför motion1980/81:2218 av m. fl.