bet · G501FöU18 · 1981-12-31 00:00:00 — I den senare motionen menar motionärerna att fleraskäl talar för att statlig rationaliseringsverksamhet hålls samman i ett organ,varför en utredning begärs om försvarets rationaliseringsinstituts fortsattaverksamhet och organisation. mening tillgodoses motionärerna genom att den ovan nämnda kommitténtillsätts. Någon åtgärd i frågan behövs därför inte. Motionerna 340och 2266, yrkande 2, bör avslås. Avregionalpolitiska skäl har fortifikationsförvaltningen flyttats till Eskilstunaoch delar av till , och Karlstad.Rationaliseringsarbetet inom försvarsmakten kan begränsa densysselsättningseffekt som eftersträvades vid utflyttningarna. I motion 2269 (c)begärs att de planerade personalminskningarna inom försvarets forskningsanstaltinte skall beröra och . En närbesläktad fråga tas upp i motion2282 (s), nämligen att fortifikationsförvaltningen - efter utflyttningen tillEskilstuna - i stor omfattning har ersatt fast anställd personal med utifrånupphandlade konsulttjänster. mening bör man i dessa frågor eftersträva de mest kostnadseffektivalösningarna. Vad gäller innebär det attpersonalminskningarna skall ske dels där rationaliseringsmöjligheter finns,dels inom de lägst prioriterade forskningsområdena. Fortifikationsförvaltningenhar just påbörjat en översyn av fortifikations- och byggnadsverksamheten, varibl.a. avvägningen mellan konsulter och fast anställda kommer att belysas. Förstdärefter torde en sådan avvägning kunna göras. Av det ovan anfördaframgår att motionerna 2269 och 2282 bör avslås. FöU 1981/82:18 61 Utskottetvill dock påminna om att syftet med utlokaliseringarna var att gesysselsättning i de berörda orterna. Om det visar sig att rationaliseringsarbetetinom kommer att slå oproportionerligt hårt motutflyttningsorterna bör man överväga om annan verksamhet vid myndigheten kanlokaliseras dit. ökade användning avkonsulttjänster torde delvis bero på förluster av personal vid utlokaUseringentill . Enligt utskottets mening bör det vara möjligt attersätta sådana konsulttjänster med fast anställd personal.Fortifikationsförvaltningen bör - i den mån konsulter måste anlitas-eftersträva en lokal upphandling av konsulttjänster för lokalt anknutnaarbetsuppgifter. I sysselsättningssvaga regioner är sådan upphandling av stortvärde. Såvälsocialdemokraterna som kommunisterna begär i sina partimotioner(2276 resp. 2283) en sammanslagning av försvarsstaben och försvarsgrensstabernatill en gemensam myndighet. Socialdemokraterna anser att en lekmannastyrelsebör inrättas vid denna integrerade myndighet liksom vid de övriga centralamyndigheter där sådana saknas. behandlade frågan om en integrering av de centrala staberna. Motbakgrunden av att dessa staber samlokaliserades och omorganiserades den 1 juli1981 och därvid minskade personalen med ca ansåg sigarbetsutskottet inte ha underiag för att pröva frågan om en enstabslösning.Detta borde i stället, enligt arbetsutskottet, anstå tills den nyaorganisationen funnit lämpliga arbetsformer och vunnit stadga. Desocialdemokratiska ledamöterna i kommittén reserverade sig. Utskottetanser i likhet med försvarskommittén att frågan om sammanslagning av decentrala staberna bör vila åtminstone tills den införda organisationenkunnat utvärderas, varför motionerna 2283, yrkande 7, och 2276, yrkande 8, böravslås. Våren1978 behandlade , med anledning av proposition 1977/ 78:63, frågan omlekmannainflytande inom försvarsmaktens centrala ledning (FöU 1977/78: 9). Ipropositionen hade försvarsministern föreslagit att en för överbefälhavaren ochförsvarsgrenscheferna gemensam rådgivande nämnd skulle inrättas. Bl.a. medhänvisning till gällande beslutsförhållanden beslöt i enlighetdärmed. Motioner om inrättande av en lekmannastyrelse avslogs. haräven behandlat frågan om lek-mannastyrelser för de centrala myndigheter ochskolor inom försvarsmakten som inte har sådana (FöU 1979/80:13). Utskottetansåg att det fanns goda skäl att se över för vilka ytterligare centralamyndigheter och skolor ett lekmannainflytande borde införas, men att det bordeankomma på regeringen att låta göra denna översyn och därefter lämna förslagtill . Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande i frågan.Lekmannainflytande på den regionala och lokala nivån i försvarsmakten behandlarutskottet i avsnittet om lekmannainflytande i försvaret. FöU 1981/82:18 62 Försvarsministern föreslär, i likhet medförsvarskommiltén, att Bergslagens militär- och civilområde dras in år 1986.Detta skulle ge besparingar pä ca 40 milj. kr. Han bedömeratt det inte uppkommer några avgörande negativa operativa konsekvenser av dennaåtgärd. Denna fråga berörs av yrkanden i motionerna 2202 (c, fp), 2210 (s),2219 (m), 2262 (m) och 2283 (vpk). Riksdagenfattade , pä förslag i proposition 1979/80:135 om organisation regionala ledning m.m., beslut om att indelningen avlandet i sex militär- och civilomräden skulle behållas (FöU 1979/80:15). Sedandess har kraven på besparingar ökat men också kraven på insatsberedskap m. m. Enligtöverbefälhavaren medför en nedläggning av Bergslagens militär-och civilområdeen minskad förmåga att möta olika säkerhetspolitiska och operativa utvecklingarsamt en minskad uthållighet i ledningssystemet. Meden nedläggning av Bergslagens militär- och civilområden följer omflyttningar avuppgifter till militär- och civilbefälhavarorganisationerna i de treangränsande områdena. Detta fordrar förstärkning av dessa organisationer.Därutöver kommer kostnader för omflyttningen och sänkt effekt underomställningsperioden. En nedläggning skulle dessutom ytteriigare förvärra detredan nu mycket besväriiga sysselsättningsläget i . Lokaliseringentill länet av en ny och av artillerietsofficershögskola ger endast en mindre kompensation för detta bortfall. Utskottetfinner, med hänsyn till de olägenheter som har redovisats, att de beräknadebesparingarna inte motsvarar nackdelarna av olika slag som ettnedläggningsbeslut skulle medföra. Utskottet förordar därför att riksdagenställer sig positiv till motionsyrkandena att Bergslagens militär- och civilomrädebehålls. Yrkandet i motion 2283 (vpk) om en reducering av antaletmilitärområden till fyra bör avslås. Utskotteträknar med att artilleriofficershögskolan skall kunna flyttas till Kristinehamni enlighet med förslaget i propositionen. Antaletmilitär- och civilområden kan liksom andra organisationsfrågor tas upp isamband med fortsatta besparingssträvanden, t. ex. inför ett kommandeförsvarsbeslut. Utskottet behandlar i detta sammanhang frågan om enflyttning av civilbefälhavarens i östra militärområdet kansli frän Stockholmtill . Detta föreslås i motion 2201 (fp). Motivet är bl. a. attsamarbetet med militärområdesstaben skulle förbättras. (FöU 1979/80:15) som civilutskottet (CU 1979/ 80;7y och CU1980/81:24) har tidigare avstyrkt bifall till förslag om flyttning avcivilbefälhavarkansliet. Civilbefälhavarkansliet har ett stort antal kontaktermed myndigheter m. m. i . anser attcivilbefälhavarkansliet, av praktiska skäl, även fortsättningsvis bör ligga iStockholm. Motion 2201 bör avslås. FöU 1981/82:18 63 Besparingarpå lokal och lägre regional nivå Besparingarna på den lokala och lägre regionalanivån motiveras av försvarsministern med att planerade rationaliseringar m. m.inte räcker till för att skapa ekonomiskt utrymme för att upprätthållaberedskap, anskaffa materiel och utbilda personal i önskvärd omfattning. Genomöverskottet på utbildningsplatser för värnpliktiga finns utrymme att reducerafredsorganisationen, varvid förband, mark, byggnader m. m. som bliröverflödiga kan avvecklas. De kostnadsminskningar som därigenom kan uppnås harberäknats till ca 2400 milj. kr. för perioden /83-1991/92. Försvarsministernredovisar vidare, att mycket omfattande rationaliseringar och personalminskningarkommer att vidtas även på förband och orter som inte direkt berörs av nuaktuella indragningar, att en fortsatt anpassning av fredsorganisationen tordebli nödvändig och att de förbandsindragningar som dåerfordras bör fastställas i nästa försvarsbeslut. Utskottetanser i likhet med försvarsministern att resurser måste omfördelas även frånde lokala och lägre regionala delarna av fredsorganisationen till krigsorganisationen.Utskottet godkänner i huvudsak de organisationsförändringar somförsvarsministern föreslår i propositionen. I några fall har utskottetannorlunda mening, vilket framgår av det följande. Motdenna bakgrund avstyrker utskottet bifall till kommunisternasyrkande i motion 2283 att endast vissa förbandsindragningar på lokal nivå skallgenomföras. Somtidigare har nämnts kommer en fortsatt anpassning av fredsorganisationen attbli nödvändig . I motion 2271 (m) begärs att inriktningenav utredningsarbetet rörande arméns fredsorganisation, årsförsvarsbeslut, skall innehålla följande grundstenar: - Ett för produktion ochomsättning av krigsorganisationens brigader erforderligt antalbrigadproducerande infanteri- och pansarregementen behålls och ges ett ökattotalt "brigadutbildningsansvar". - Samlokalisering eller närasamverkan av specialtruppslagens utbildning i brigadförband med dessaregementen eftersträvas. - Arméns krigsförband ges ennaturlig och förankrad roll i fredsutbildningssystemet. De principer som motionären anger, om en stomme avbrigadproducerande förband, hör till grunderna för den fortsatta planeringenav fredsorganisationens utveckling. I underlaget försvarsbesluthar många andra bedömningsgrunder också vägts in. Pä liknande sätt torde detbli även i fortsättningen. Vilken tyngd varje faktor bör ha kan av naturligaskäl inte överblickas . Det är därför inte lämpligt att göra sä bestämdauttalanden som motionären förordar. Imotion 2271 föreslås också åtgärder för att ytterligare förankra krigsorganisationensförband hos befolkningen. Utskottet delar motionärens uppfattning om vikten avatt allmänheten är medveten om krigsorganisatio- FöU 1981/82:18 64 nensbetydelse och att krigsplaeerad personal känner samhörighet med sitt förbandäven mellan utbildningstillfällena. Vissa åtgärder på detta område faller inomden allmänna försvarsinformationen medan andra bör riktas särskilt mot vatjekrigsförbands personal. Utskottet vill i sammanhanget framhållarepetitionsutbildningens betydelse och vikten av att den sker i den omfattningsom de krigsplacerade har informerats om och väntar sig. Någon framställningtill regeringen med anledning av motionen är inte påkallad. Idet föregående har redovisats att ett ökat antal värnpliktiga kommer attgrundutbildas av främst värnpliktssociala och arbetsmarknadspolitiskaskäl. Enligt försvarsministern bör denna ökade grundutbildning företrädesvisske vid infanteriförbanden i . Han förordar därför, till skillnadfrän vad överbefälhavaren och försvarskommitténs arbetsutskott förfredsorganisationsfrägor har föreslagit, att I 3 i behålls i fredsorganisationen. Utskottetanser att ökningen av grundutbildningen medför både värnpliktssociala ocharbetsmarknadsmässiga fördelar och ansluter sig därför till försvarsministernsmening att I 3 bör behällas. Motion 2272 i denna del bör avslås. Försvarsministern förordar att K I i drasin och att försvarsområdesansvaret (Fo 44) och K l:s nuvarandeutbildningsuppgifter m. m. övertas och inordnas som en del i den nyamyndigheten I 1/ Fo 44. bör besluta enligt förslaget. Vidareförordar försvarsministern att den beridna högvakten behålls i ,varvid en samordning med eftersträvas. Någon särskildutbildningsmyndighet för denna verksamhet är inte nödvändig. I motion 2272 (fp)föresläs att grundutbildningen av värnpliktiga för beriden högvakt snarastupphör. Eftersom försvarsmakten inte behöver ridutbil-dad personal ansermotionären att ridutbildning inte bör förekomma. Utskottet anser att denberidna högvakten är ett traditionellt och uppskattat inslag i . Ilikhet med försvarsministern anser utskottet att den beridna högvakten börbehållas. Motion 2272 bör avslås i denna del. Stabenför försvarsområde flyttar till I 1 i när K I dras in. Ianslutning till det befintliga stabshuset pä I 1 avser man att bygga nyalokaler för staben. Som alternativ till denna nybyggnad har diskuterats enrenovering av det närbelägna Granhammars slott. har stått tomt sedan år1964 och har börjat förfalla. Beslut om rivning av fattades år 1980.Riksantikvarieämbetet anser att är värt att bevara. Enligt deberäkningar som gjorts kan inte hela försvarsområdesstaben rymmas i slottetvarför en renovering måste kompletteras med en mindre nybyggnad. De två alternativen,rivning och nybyggnad eller renovering och mindre nybyggnad, harkostnadsberäknats av fortifikationsför- FöU 1981/82:18 65 valtningentill 8 milj. kr. resp. 12-14 milj. kr. Mot bakgriind av de betydandemerkostnader som ett bevarande skulle medföra har försvarsministern som svar påen fråga i (1981/82:154) angett att rivningsbeslutetfrån bör bestå. är av samma uppfattning. Motion 161 böravslås. Försvarsministernsförslag medför stora organisatoriska förändringar i garnison.Motionärerna bakom motionerna 1259 (m) och 2193 (fp) föreslår ytterligare någraåtgärder. I den förra motionen föreslås att en idrottspluton inrättas iKarisborg. Enligt vad utskottet har inhämtat finns dock inget ytterligarekasernutrymme för en sådan pluton när K 3 flyttat till och dessutomär instruktörsfrägan svårlöst. Motion 1259 bör avslås. Imotion 2193 (fp) föreslås att ett centralförräd för arméns specialreservdelarinrättas i . Frågan om behovet av ett centralt förråd för arménsspecialreservdelar övervägs av underhållsutredning (U 80).Slutbetänkande planeras . Utskottet anser attunderhällsutredningens översyn bör avvaktas innan ställning tas till etteventuellt centralförräd och var detta skall ligga. Motion 2193 bör avslås. Riksdagenhar tidigare beslutat att T 1 i samlokaliseras med I 4/Fo 41 och A 1(prop. 1977/78:65, FöU 11, rskr 173) samt att Träng OHS skall flytta tillSkövde (prop. 1974; 135, FöU 34, rskr 392). Försvarsministern förordar attriksdagens beslut ändras så att T 1 dras in varvid beslutet om TrängOHSfullföljs. Nedläggningenav T I behandlas i tre motioner, nämligen 2267 (s), 2279 (c) och 2280 (m). Imotionerna yrkas att T 1 får vara kvar i och att förbandetsamlokaliseras med I 4/Fo 41 och A 1 i enlighet med riksdagsbeslut.Motionärerna redovisar ekonomiska beräkningar som visar att besparingarna bliravsevärt större om T 2 i läggs ned i stället för TI. Vidare pekar man päbetydande olägenheter som uppstår för krigssjukvärden om samarbetet mellan T 1och i avbryts. Slutligen begärs i motion 2279 attvissa utredningar m.m. genomförs om beslutar lägga ned T 1. Utskottetförutsätter att överbefälhavaren och regeringen noga har övervägt - förutom deekonomiska aspekterna - konsekvenserna i de avseenden som motion 2279 särskiltbehandlar. Någon utredning därav anser utskottet inte vara påkallad. Överbefälhavarenplanerar att låta viss utbildning vid T 1 vara kvar i , inordnad i I4/Fo 41. Hit hör särskild utbildning rörande fältsjukhus. Samarbetet medregionsjukhuset kan därför behållas. Utskottetanser att fredsorganisationsförändringarna i , och Karlsborgmåste ses i ett sammanhang. Med hänsyn till att de senare orterna är merberoende av sina förband än vad är, anser utskottet att de minstaolägenheterna uppstår vid en nedläggning av T 1. Ifrågavarande motionsyrkandenbör avslås och propositionsförslaget bifallas. 5 1981/82. FöU 1981/82:18 66 Överbefälhavaren har föreslagit att A 6 ochmilitärområdesverkstaden i läggs ned och att ArtOHS omlokaliserastill . arbetsutskott för fredsorganisationsfrågoranslöt sig till förslaget vad gäller A 6 men ansåg att ArtOHS främst avregionalpolitiska skäl borde flyttas till A 9 i . Försvarsministernförordar att arbetsutskottets förslag genomförs är 1985. Organisationsförändringeni behandlas i tre motioner. I motion 2180 (m) begärs att A 1 läggsned i stället för A 6. I motion 2192 (c, fp) begärs att A 6 och militärområdesverkstadensamt ArtOHS bibehålls i . Slutligen begärs i motion 2266 avslag påförslaget om nedläggning av A 6 samt kompensation med staUigasysselsättningstillfällen om så inte blir fallet. I motion 2266 redovisas enutredning som de fackliga organisationerna har låtit göra om desamhällsekonomiska följderna av en nedläggning av A 6. Härav framgår att ennedläggning innebär att 445 arbetstillfällen försvinner i Jönköping.Nedläggningen anses inte vara samhällsekonomiskt lönsam. tidigare anfört måste förbandsnedläggningar ses i ett störresammanhang. Om A 6 bibehålls måste A I i läggas ner. Det blir dä intemöjligt att avveckla T 1, vilket medför nedläggning av T 2 i . Utskottetbedömer att en sådan nedläggning vore regionalpolitiskt mer olycklig än attavveckla A 6 m. m. i . ArbetsmarknadsutskoUetuttalar i siti yttrande (AU 1981/82:2 y) att några särskilda utfästelser om nystatiig sysselsättning inte bör göras med anledning av planerade förbandsnedläggelser.Försvarsutskottet instämmer i arbetsmarknadsutskottets ställningstagande idenna fråga. Avvad ovan sagts framgår att utskottet avstyrker bifall till motionerna i häraktuella delar. Propositionsförslaget bör bifallas. Försvarsministernföreslår slutligen, vad gäller arméns fredsorganisation, att T 4 och P 2 iHässleholm samlokaliseras på P 2;s nuvarande område . Från den allmännamotionstiden finns två motioner, nämligen 222 (m) och 1132 (s) i vilka en sådansamlokalisering föreslås. Motionsyrkandena sammanfaller med vadförsvarsministern förordar och bör bifallas. Istället för att samlokalisera P 2 och T 4 anser motionären bakom motion 2272(fp) att en rationellare utbildningsorganisation erhålls om P 2 läggs ned ochstridsfordonsutbildningen förs över till P 7 i Revinge. Utskottet förordar denav överbefälhavaren och försvarsministern föreslagna samlokaliseringen av P 2och T 4. Motion 2272, yrkande 2, bör avslås. Överbefälhavaren har föreslagit attgrundutbildningen vid NK/KA 5 i skall upphöra. för fredsorganisationsfrågor kunde inte biträda detta förslagutan föreslog i stället betydande reduceringar av marinens verksamhet iGöteborg. FöU 1981/82:18 67 nisternförordar i enlighet med arbetsutskottets förslag att grundutbildningen behållsvid NK/KA 5 samt att bevakningsomräde (BoLu) utgår ur marinensfredsorganisation och att denna uppgift övertas av NK/ KA 5.Utbildningsverksamheten vid MKV/KA 4 i begränsas, stabs- ochförvaltningsverksamheten minskas, kustartilleriets officershögskola och delarav marinens sjukvårdsutbildning omlokaliseras till Karis-krona. Vidare föreslåsatt Västra värnpliktskontoret i flyttas till MKV/KA 4;s område påVästerberget, att Nya Varvet avvecklas i största möjliga utsträckning samt attmarinens verksamhet i Skredsvik begränsas. Imotion 2277 ifrågasätts om regionalpolitiska hänsyn ensamt skall få styrautformningen av landets försvar. Motionären anser att bevarandet av KA 5 medåtföljande reduceringar i ger mindre besparingar och storanackdelar från försvarssynpunkt. Försvarsutskottetär införstått med att reduceringarna pä negativt påverkarberedskapen i fred. Denna nackdel måste dock vägas mot de operativa ochsysselsättningsmässiga fördelar på Norrlands- och Sydkusten som uppnås med denföreslagna lösningen. Utskottet bedömer att den avvägning som gjorts ipropositionen i stort är riktig. Motion 2277 bör avslås. Denförslagna omlokaliseringen till av marinens officershögskola iGöteborg avstyrks i motionerna 2213 (c, fp), 2268 (s) och 2275 (m). Genomflyttningen av officershögskolan möjliggörs dock en samordning av såvälflottans som kustartilleriets grundläggande officersutbildning, något somutskottet bedömer vara rationellt. Utskottet tillsyrker förslaget. Vidmarinens sjukvärdsskola i utbildas f. n. såväl läkare som sjukvårdare.Skolan anses fungera bra och har ett gott samarbete med Sahlgrenska sjukhuset.Fackutbildningen för läkare är tänkt att samordnas med arméns och flygvapnetmotsvarande utbildning i en för försvaret gemensam medicinfackskola. Främst avregionalpolitiska skäl samt för att ge utrymme åt Västra värnpliktskontoretföresläs att den kvarvarande utbildningen omlokaliseras till . Enligtvad utskottet inhämtat medför en flyttning av skolan betydande olägenheter. Utredningenom sjukvården i krig (USIK) avser att lägga fram sitt slutbetänkande sommaren1982. Försvarsmaktens sjukvärdsutbildning kan komma att beröras av USIK;sförslag. I de motioner, 2186 (m), 2213 (c, fp), 2268 (s) och 2275 (m), somavstyrker en flyttning av marinens sjukvårdsskola har man utöver att peka påde ovan anförda olägenheterna också begärt att beslut om flyttningen får avståi avvaktan pä USIK:s pågående arbete. Utskottetanser att försvarsmakten inte kan göra några besparingar av betydelse genom attflytta de kvarvarande delarna av marinens sjukvårdsskola till . Istället uppkommer betydande olägenheter för utbildningen. En flyttning skulleunder dessa förutsättningar främst bli en FöU 1981/82:18 68 Utskottet anser mot denna bakgrund att ett beslut om flyttning böranstå tills konsekvenserna av USIK:s förslag kan överblickas. börsom sin mening ge regeringen till känna vad utskottet nu har anfört. Inomgarnisonen i föreslår försvarsministern att ÖrlBS och KÖS slåssamman till en myndighet samt att etablissementet avvecklas senast är1985. Iflottans tilltänkta nya utbildningssystem kommer de värnpliktiga att utbildaspå fartygen i större omfattning. Behovet av utbildningsanläggningar i landminskar. Härigenom anses möjligt att avveckla . Utskottet har i avsnittetom det militära försvarets fortsatta utveckling förordat att regeringen låterytterligare utvärdera försöken med flottans värnpliktsutbildning. Utskottetanser att riksdagsbeslut orh avveckling av bör anstå tills man har fåttresultat av den förordade utvärderingen. Regeringen bör återkomma tillriksdagen angående användningen av etablissement . nu har anfört med anledning av motion 2265 (s) bör som sinmening ge regeringen till känna. Isamma motion samt i motion 343 (c, fp) begärs att skalllokaliseras till . Chefen för marinen, överbefälhavaren, försvarskommitténoch försvarsministern förordar en lokalisering till där det finnslämpliga utbildningsanordningar. Merkostnaderna för en lokalisering tillKarlskorna har beräknats till 10 milj. kr. Utskottet anser liksomförsvarsministern att bör lokaliseras till . Motionerna343 och 2265, yrkande 1, bör avslås. Motbakgrund av de stora sysselsättningsproblemen som finns i begärs imotion 2273 (s) att skall uppdra åt regeringen att beträffandedecentralisering av offentlig förvaltning särskilt beakta att börkompenseras för de neddragningar av statliga sysselsättningstillfällen somskett och som planeras. Arbetsmarknadsutskottethar i sitt yttrande AU 1981/82:2 y anfört att några särskilda utfästelser om nystatlig sysselsättning inte bör göras med anledning av planeradeförbandsnedläggelser. Vidare har arbetsmarknadsutskottet erinrat om attriksdagen tidigare uttalat sig för att bl. a. sydöstra bör komma ifråga vid en decentralisering av statlig verksamhet. Arbetsmarknadsutskottetanser därför att yrkandet i motion 2273 kan anses vara tillgodosett och attnågon åtgärd med anledning av yrkandet inte är påkallad. Försvarsutskottetinstämmer i arbetsmarknadsutskottets ställningstagande. Motion 2273 bör avslås. Beträff"ande flygvapnets fredsorganisationföreslår försvarsministern att F 13 M i och F 18 i avvecklasi slutet av samt att bastropparna vid f. d. F 11 och f. d. F 12 drasin. FöU 1981/82:18 69 Anledningen till att F 13 M skall dras in är att detransport- och målflygdivisioner som finns där utgår eller ombaseras.Indragningen innebär inte att flygfältet avvecklas. n. att lokalisera arméns nya helikopterförband till i slutet av1980-talet. Försvarsutskottettillstyrker av försvarsministern föreslagna åtgärder inom flygvapnetsfredsorganisation. Förslaget i motion 2267 (s) att F 13 M skall behållas böravslås. Fråganom hur F 18:s anläggningar skall utnyttjas behandlas i motion 2260 (fp). Idenna begärs att Östra värnpliktskontoret och marinens värnpliktskontorlokaliseras till i anslutning till nedläggningen av F 18. Utskottetanser att det bör undersökas hur anläggningarna i bör användas.