bet · G501CU40 · 1981-12-31 00:00:00 — a, med brandskyddsfrågorhar ställt sig positiva till provcentrums ovan nämnda utredning från år 1979.Detta gäller bl. a. statens brandnämnd. Utskottet finner det i hög grad motiverat attriksdagen med bifall till motion 250 (s) som sin mening ger regeringen fillkänna vad utskottet anfört om behovet av regler för underhåll avhandbrandsläckare. delsutskottet under 10 bort hemställa: 10. beträffande underhåll av haridbrandsläckare attriksdagen med bifall fill motion 1981/82:250 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. CU1981/82:40 22 yttrande 1981/82:3 y över motioner om förstärkta resurser till de lokalaskattemyndigheterna, m.m. har berettskatteutskottet fillfälle att yttra sig över motionerna 1981/82:1584 av LarsWerner m. fl. (vpk) om ytterligare resurser till kronofogdemyndigheterna och delokala skattemyndigheterna och 1981/ 82:2015 av m. fl. (s) omytterligare resurser till länsstyrelsernas uppbördsenheter och de lokalaskattemyndigheterna. får med anledning härav anföra följande. Länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna I motion 1584 yrkas att anslagetfill de lokala skattemyndigheterna skall ökas med 34 milj. kr. utöver vadregeringen har föreslagit. Skälen härtill, som redovisas i motion 1981/82:1578,är att en utökning måste komma fill stånd för att den nuvarande lagstiftningenskontrollkrav bättre skall kunna uppfyllas. Motionärerna instämmer i det kravsom länsstyrelserna har ställt beträffande de lokala skattemyndigheterna ocherinrar om att riksskattever-ket har förordat 160 nya tjänster, medanlänsstyrelserna har begärt 154. I motion 2015 föreslås att, utöver vad regeringen harföreslagit, 3 milj. kr. skall anslås till länsstyrelserna och 7 milj. kr. tillde lokala skattemyndigheterna. Yrkandet motiveras i motion 2012 med att denföreslagna ökningen motsvarar den rafionaliseringsvinst som uppkommit genom dennya uppbördsorganisationen. Enligt motionärerna bör de medel som härigenomblivit disponibla användas inom uppbördsorganisationen för offensiv arbetsgivarkontroll. Av budgetproposifionen framgår att ytterligare 160tjänster, avsedda för granskning av löntagardeklarationer, enligt planerna förden s. k. erfordras för att organisationen vid de lokalaskattemyndigheterna skall vara fullt utbyggd. Kommunministern anser emellerfidatt de lokala skattemyndigheterna f. n. inte bör tillföras ytterligare tjänsterför granskning av löntagardeklarationer. Skälen härför är bl. a. att skatteförvaltningeni det rådande statsfinansiella läget måste utsättas för en mycket striktbudgetprövning, vilket innebär att organisationen inte inom överskådlig tidkan tillföras några mer betydande resurser. De resurser som finns inomskatteväsendet måste i ännu högre grad än inriktas mot de väsentligaskatteundandragandena. Nya resurser bör sättas in där en förstärkning är allramest angelägen. CU1981/82:40 23 Av åtgärder för en förbättradskattekontroll som omtalas i budgetpropositionen kan nämnas attmervärdeskatteenheterna vid 22 länsstyrelser föreslås få 35 handläggartjänsterför tiden 31 mars 1983 för kontroll av det nyamervärdeskatteanknutna investeringsavdraget. Tjänsterna får därefter användasför att förstärka mervärdeskatteenheternas kontrollverksamhet, i huvudsakenligt förslag. Vidare förordas för tillfällig arbetskraftför handläggning av ärenden om investeringsavdrag den 1 juli1982-den 31 mars 1983 ett medelstillskott av 1,9 milj. kr. Härutöver föreslås att ett nytt ADB-system förmervärdeskatten införs och att länsstyrelserna tillförs 5 milj. kr. tillförstärkning av kontrollverksamheten inom mervärdeskatteenheterna. Dessutomföreslås 10 milj. kr. fill förstärkning av den kvalificeraderevisionsverksamheten, speciellt i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Kommunministern påpekar att rationaliseringsvinsten på dentidigare nämnda uppbördsreformen för /83 - ca 10 milj. kr. - kanfinansiera en stor del av de ytterligare insatser som föreslås för attförstärka skattekontrollen för detta budgetår. I budgetdepartementets bilagatill budgetproposifionen (bilaga 11) understryks att det fortfarande föreliggerett behov av ökade insatser på central nivå för att förbättra uppbörden.Riksskatteverket bör därför enligt budgetministern filiföras särskilda medel om1 milj. kr. för en ökad samordning m. m. av uppbördskontrollen på regional ochlokal nivå samt för insatser av offensiv karaktär inom skattekontrollen ochindrivningsväsendets område. I mofion 1584 begärs en ökning avanslaget till kronofogdemyndigheterna med 6 milj. kr. utöver vad regeringen harföreslagit. I motion 1578, som innehåller mofiveringarna även för dettayrkande, pekas på det förhållandet att över 8 000 milj. kr. i restskatter f. n.inte har inbetalts. Denna tendens sägs ha filltagitkraftigt. Enligt motionärerna beror detta delvis på attkronofogdemyndigheternas resurser inte räcker fill. Därför förordas attkronofogdemyndigheterna ges en ökad resurs med 36 årsarbeten i enhghet medriksskatteverkets yttrande över länsstyrelsernas anslagsframställningar. I budgetpropositionen begärs för /83 ettförslagsanslag till kronofogdemyndigheterna av 477,6 milj. kr. Detta innebär enökning av anslaget för innevarande budgetår med drygt 40 milj. kr. Vidare har ibudgetpropositionen förordats att det ADB-baserade redovisningssystem förexekutionsväsendet, , som f. n. är infört i , ,, och skall genomföras vidsamfiiga kronofogdemyndigheter i landet. Dessutom erinras om attbudgetministern har föreslagit att kronofogdemyndigheterna skall få termi- CU1981/82:40 24 nalåtkomst till vissa uppgifter i det centralaskatteregistret. Kommunministern, som finner det angeläget att visstförberedelsearbete för en sådan terminalåtkomst påbörjas, förordar att 500 000kr. anslås för inköp av bl. a. viss teknisk utrustning. Det i budgetpropositionen föreslagna anslaget tillkronofogdemyndigheterna sägs vara beräknat med utgångspunkt ihuvudalternafivet i länsstyrelsernas anslagsframställningar. Kommunministernanser att detta kan genomföras utan men för indrivningen och ledatill en ytterligare effektivering och förstärkning av exekutionsväsendet, omdet kombineras med insatser i form av datorstöd och terminalåtkomst i detcentrala skatteregistret. Enligt kommunministern bör en neddragning avresurserna inte ske i de mest arbetstyngda distrikten utan i de distrikt somhar överkapacitet. Kronofogdemyndigheterna i , och Göteborgföreslås, liksom för innevarande budgetår, få särskilda medel med 1,5 milj. kr.för att bekämpa den s. k. ekonomiska brottsligheten. vill inledningsvisupplysa om att förslaget i budgetdepartementets bilaga av budgetpropositionen(bilaga 11) om riktlinjer i fråga om terminalåtkomst förkronofogdemyndigheterna fill vissa delar i det centrala skatteregistret ännuinte har behandlats av utskottet. Utskottet avser att behandla denna del avpropositionen senare i vår i samband med en proposition om detaljutformning avförslaget, som kommer att läggas fram . Utskottet anser dockinte att detta utgör hinder för en bedömning nu av ifrågavarande motioner. erinrar om att utskottet de två senasteåren yttrat sig till civilutskottet angående motioner om bl. a.resursförstärkningar till kronofogdemyndigheterna och de lokalaskattemyndigheterna (SkU 1979/ 80:5 y och 1980/81:4 y). I båda yttrandenabetonades att bred enighet råder om att myndigheterna bör erhålla tillräckligaresurser för att kunna ingripa effektivt mot skatteundandraganden i olikaformer. Med anledning av nu förevarande mofioner vill skatteutskottet, liksomtidigare, framhålla att det i och för sig skulle vara önskvärt med ytterligareförstärkningar av såväl skattekontrollen som uppbörds- och indrivningsväsendet.Mot bakgrund av det ansträngda budgetläget och den återhållsamhet som måstevisas i fråga om anslagstilldelningen anser dock utskottet, liksom regeringen,att tillgängliga resurser bör användas så att främst de väsentligaskatteundandragandena motverkas. Från denna utgångspunkt finner skatteutskottetde av regeringen föreslagna anslagen väl avvägda. Med hänsyn härtill anserskatteutskottet att civilutskottet bör avstyrka bifall till mofionerna1981/82:1584 och 1981/ 82:2015 och fillstyrka budgetproposifionen i motsvarandedelar. CU1981/82:40 25 Närvarande: (), (). StigJosefson (c), (), (), (), förste vice talmannen (), i (s),(). (), ()*, (),(), () och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. av , , , OlleWestberg i , , och (alla s), somanser att det avsnitt av utskottets yttrande som börjar med"erinrar" och slutar med "motsvarandedelar" bort ha följande lydelse. Såvitt utskottet kan finna talar starka skäl för attsamhällets kontrollmöjligheter förbättras och att erforderliga resurser ställstill skattemyndigheternas förfogande. De av regeringen föreslagna resursernapä skattekontroll-och uppbördsområdet är otillräckliga. Visserligen ärbudgetläget ansträngt och en begränsning av ytterligare utgiftsökningarnödvändig. Det bör dock påpekas att väl avvägda insatser för en förbättradskattekontroll bidrar till en nettoförstärkning av statsfinanserna genom attskatteinkomsterna ökar. Uppbördsenheterna spelar i detta sammanhang en centralroll eftersom de - förutom ansvaret för arbetet med uppbörd av skatter - ävenhar ansvaret för arbetsgivarkontrollen samt fillsyn, samordning ocheffekfivisering av uppbördsverksamheten inom resp. län. Dessutom har enheternaatt bevaka statens intresse i egenskap av borgenär. I detta ingår bl. a. attverka för en effektiv indrivning av allmänna mål och föra statens talan i frågaom företrädaransvar för källskatt, mervärdeskatt och arbetsgivaravgifter. I likhet med motionärerna i s-motionen 2015 finnerutskottet att de medel som frigjorts som en rationaliseringseffekt av den nyauppbördsorganisationen som har börjat tillämpas bör användas inomuppbördsorganisationen för att hejda den explosionsartade ökningen av restfördaskatter och avgifter. En sådan åtgärd skulle bättre än regeringsförslaget varaägnad att motverka planerad och systematisk skatte- och avgiftssvindel. I enlighet med det anförda anser skatteutskottet attcivilutskottet bör tillstyrka motion 1981/82:2015 och avstyrka motion1981/82:1584 till den del den inte har blivit fillgodosedd genomskatteutskottets ställningstagande. CU 1981/82:40 26 1981/82:2 y övermotioner om länsstyrelsernas försvarsenheter beslöt attbereda försvarsutskottet tillfälle att avge yttrande över motionerna1981/82:1554, 1563 och 2002 om länsstyrelsernas försvarsenheter. I proposition 1981/82:100 (bil. 2 s. 62)presenterar ekonomi- och budgetministern vissa besparingar som föreslås elleraviseras i propositionen bl. a. inom kommundepartementets område.Kommunministern lämnar i samma proposition en detaljerad redovisning avbesparingsförslaget (bil. 18 s. 24). a. räknar han med besparingar omsammanlagt 8 milj. kr. genom förenklingar och omprioriteringar av uppgifterinom länsstyrelsernas försvarsenheter. Beräkningarna uppges ha gjorts iavvaktan på den aviserade proposition om totalförsvarets fortsatta utvecklingsom har förelagts (prop. 1981/82:102). Kommunministernupplyser vidare att han har beräknat anslaget fill länsstyrelserna för nästabudgetår med utgångspunkt i ett pris- och löneomräknat anslag för innevarandebudgetår minskat (bil. 18 s. 23). Imofionerna 1981/82:1554, 1563 och 2002 vänder sig motionärerna motbesparingsförslaget i den del det gäller länsstyrelsernas försvarsenheter. Enligtmotion 1563 (m) visar gjorda utredningar att en årHg besparing vidlänsstyrelsernas försvarsenheter under kommande planeringsperiod(1982/83-1986/87) till nöds skulle kunna mötas utan oacceptabla följder. Deanser det däremot vara praktiskt ogenomförbart att åstadkomma den besparing somanges i budgetpropositionen. Den skulle innebära, framhåller de, en besparingmed under ett enda budgetår. Äveni motion 2002 (s) hävdas att den föreslagna besparingen vid försvarsenheternaär oacceptabel. Det framhålls att frågan bör bli föremål för en samladbedömning i samband med proposition 1981/82:102.1 avvaktan därpå yrkas avslagpå regeringsförslaget om besparingar inom försvarsenheterna motsvarande 8milj. Motionären anser också att försvarsenheterna skall undantas från denbesparing om som har förutsatts vid anslagsberäkningen. Motion1554 (fp, s, m, c) tar sikte på följderna av besparingsåtgärderna förverksamheten vid försvarsenheten hos i . Motionärernauppger att ifrågavarande försvarsenhet hksom motsvarande enheter CU1981/82:40 27 i andra län dit kärnkraftverk har lokaliserats måste göramycket betydande insatser för att åstadkomma en tillfredsställande beredskapinför olyckor i kärnkraftverk. Det' är därför enligt motionärerna inte rimligtatt den förutskickade nedskärningen av försvarsenheternas resurser skall drabbalänen likformigt. Sedan 1982 års försvarsbeslut fattats bör, anser motionärerna,beslutets konsekvenser för försvarsenheterna utvärderas. I denna utvärderingbör personalresurserna avvägas med hänsyn fill att fyra län har ansvaret förberedskapsplanläggning med avseende på kärnkraftolyckor. I proposition 1981/82:102 (bil. 13) återkommerkommunministern till frågan om besparingar inom länsstyrelsernasförsvarsenheter. Ett bättre underlag i fråga om förutsättningarna attåstadkomma den i budgetpropositionen förordade minskningen om 8 milj. kr. harlett honom fill uppfattningen att besparingen för /83 börreduceras till hälften av den först övervägda, dvs. bestämmas till 4 milj. kr. villinledningsvis erinra om att länsstyrelsernas totalförsvarsverksamhet i fredomfattar den egna krigsorganisationen, civilförsvar, beredskap, hälso-och sjukvård samt veterinärtjänst, psykologiskt försvar, säkerhet ochbevakning, räddningstjänst och ekonomiskt försvar. Länsstyrelserna skall ocksåse fill att personal till krigsorganisafio-nen rekryteras, utbildas och övassamt bevaka försvarsfrågorna i den regionala samhällsplaneringen. Arbetet med länsstyrelsernas viktiga och mångskiftandeförsvarsuppgifter är huvudsakligen samlat fill försvarsenheterna. Detta arbetebör ses som en naturlig del av länsstyrelsernas verksamhet (jfr FöU 1976/77:13s. Enheternas uppgifter och organisation behandlades av isamband med försvarsbeslut (prop. 1976/77:74, FöU 13, rskr 311). Enförändrad organisafion trädde i kraft . Totalt sett haremellertid försvarsenheterna inte den personalbemanning som avsågs medriksdagsbeslutet. Enligt en rapport om försvarsenheternasverksamhet råder stor obalans mellan uppgifter och resurser. Regeringen föreslår att anslaget Länsstyrelserna för nästabudgetår skall föras upp med 1 672,5 milj. kr. Härav avser ca 85 milj. kr.försvarsenheternas verksamhet. Besparingen inom försvarsenheterna föreslåsnumera uppgå till 4 milj. kr. av en besparing beträffande länsstyrelsernasverksamhet om totalt ca 13,4 milj. kr. I proposition 1981/82:102 (bil. 13) hänvisarkommunministern fill en delvis ny syn på och inriktning av de civila delarna avtotalförsvaret, som efter hand kommer att innebära minskade uppgifter förlänsstyrelsernas försvarsenheter. Detta har främst att göra med att kommunernaföreslås få ansvaret för att leda civilförsvarsverksamheten på lokal nivå.Vidare räknar han med att det förslag han lämnar beträffande civilbefälhavarnaoch den därtill knutna översynen av planeringssystemet kommer att leda till enminskad arbetsbelastning på länsstyrelsernas försvarsenheter. CU1981/82:40 28 Även försvarsutskottet räknar medatt de förändringar som åberopas av kommunministern kommer att skapa utrymmeför besparingar inom länsstyrelsernas försvarsenheter. Förändringarna äremellertid inte genomförda eller ens till alla delar beslutade. Än mindre kannågra besparingar anses vara säkerställda. i sambandmed genomförandet kan på vissa områden rent av komma att ställas ökade krav pålänsstyrelserna. Mot denna bakgrund kan försvarsutskottet inte tillstyrkaatt för nästa budgetår räknar med en besparing om 4 milj. kr. Utskottet föreslår att denna besparing slåsut på länsstyrelsernas verksamheter så att försvarsenheterna liksom övrigaenheter - utöver den generella minskningen - endast berörs marginelltav ifrågavarande besparing. förutsätter att länsstyrelserna självafår stort inflytande över hur besparingar skall genomföras med hänsyn tilllänets förutsättningar och arbetsläget hos myndigheten. Det är självfalletviktigt att regeringen och länsstyrelserna är uppmärksamma på behovet avresurser för särskild beredskap inom regioner med kärnkraftverk. Eftersom anslagsberäkningen beträffande anslagetLänsstyrelserna till huvuddelen behandlas av civilutskottet harförsvarsutskottet beslutat att fill civilutskottet överlämna regeringensförslag i proposifion 1981/82:102 (bil. 18) om anslag till länsstyrelserna. På försvarsutskottets vägnar PER Närvarande: Per (), (), GunnarBjörk i (c), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), EricHägelmark (fp) och (). av (), (), (),() och () som anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 3 börjar "Även försvarsutskottet" och slutar"ifrågavarande besparing" bort ha följande lydelse: Även försvarsutskottet räknar med att de förändringar somåberopas av kommunministern kommer att skapa utrymme för besparingar inom CU 1981/82:40 29 Genom målmedvetna insatser av de centrala försvarsmyndighetersom har att lämna verksamhetsunderlag till länsstyrelserna bör en besparingkunna ske redan nästa budgetår. Försvarsenheternasvarar för en viktig del av länsstyrelsernas verksamhet, bl. a. i samband medövergången till kommunanknutet civilförsvar. Den avsedda besparingen kan kommaatt orsaka problem för denna verksamhet. anser sig emellertidinte ha underlag eller anledning att föreslå att besparingen delvis skalldrabba verksamhet vid andra enheter hos länsstyrelserna, t. ex.taxeringsenheter eller naturvårdsenheter. En sådan avvägning bör lämpligengöras av civilutskottet.