bet · G501SoU38 · 1981-12-31 00:00:00 — I mofion 1981/82:163 av () ochBritta Hammarbacken (c) hemställs att beslutar 1. aft hos regeringen begära en översyn avbestämmelserna om tillåtna halter av tungmetaller i dricksvatten, 2. atf införa gränsvärden för högsta tillåtna halt avkoppar i enlighet med vad som angetts i mofionen. I mofion 1981/82:349 av () ochKarl Leuchovius (m) hemställs aft hos regeringen anhåller omomedelbara åtgärder i syfte aff undanröja oklarheten beträffande det centralamyndighetsansvaret för konsumfionsvattenkontrollen. I mofion 1981/82:550 av () ochMärta () hemställs atf ger regeringen fill känna vad somanförts i motionen om rening av dricksvatten. Dricksvatfenfrågor har i olikasammanhang varit aktuella i . Socialufskoffef har behandlat sådanafrågor i betänkandena SoU 1979/80:32 (frägan om fluoridering av dricksvatten),SoU 1980/81:13 (bl. a. frågan om gränsvärden för kopparhalter) och SoU1980/81:19 (bl. a. frågan om tillsynsmyndighet för dricksvattenkontrollen). Detcentrala ansvaret för vattenkontrollen I motion 1981/82:349 av () ochKarl Leuchovius (m) erinras om atf frågan om det centrala myndighetsansvaretför konsumfionsvattenkontrollen varit föremål för utredning och överväganden iolika sammanhang . Motionärerna betonar att det är angeläget affdef mycket blir klart vilken myndighet som skall ha ansvar förvattenfrågorna. Enligt motionärerna inverkar oklarheten inför framfiden starktmenligt pä planering, utbildning och resursanvändning inom de 1 1981/82. 12 sami Nr 38 SoU1981/82:38 2 nu splittrade nhefer som på olika sätt delfar i arbetetmed det centrala ansvaret för vattenkontrollen. Då vid motionens ingivandeingen proposifion med övergripande förslag grundat påhälsovärdsstadgeufredningen eller utredningen 76 aviserats ansermotionärerna det angeläget att en särproposition angående det centralamyndighetsansvaret för konsumfionsvattenkontrollen framläggs. översyn av bestämmelserna om tillåtna halter avtungmetaller m. m. I motion 1981/82:163 av BertilFiskesjö (c) och () anförs aff den ökade uppmärksamhetenpå miljöriskerna i def moderna samhället medfört bl. a. aff man blivit merallmänt medveten om atf tungmetaller kan ge allvarliga skador på levandeorganismer och aff detta lett fill aff man för en del tungmetaller fastställtbestämda gränsvärden för tillåtna mängder i dricksvatten rnen atf sä infe skettbeträffande koppar. Motionärerna anser att en översyn av bestämmelserna omtillåtna halter av tungmetaller i dricksvatten bör göras. Med hänsyn till derisker för akuta kopparförgiftningar som finns och med hänsyn till att man intekänner till effekten av en långvarig exposition av vissa låga kopparhalter ärdet enligt mofionärerna nödvändigt att gränsvärden införs för kopparhalten idricksvatten samt atf hälsovårdsnämnderna åläggs att utföra kontinuerliga kontroller. Utskottet har i sift betänkande SoU1980/81:13 behandlat bl. a. en motion om översyn av bestämmelserna om tillåtnahalter av tungmetaller i dricksvatten och gränsvärden för högsta tillåtna haltav koppar. förordade aft de problem som tagitsupp i bl. a. den ovan nämnda mofionen infe blev föremål för särskildaanvisningar utan att problemen löstes inom ramen för pågående lagstiftningsarbete.Beträffande de kontrollmetoder som används anförde bl. Den nuvarande kontrollen avkommunalt dricksvatten kan kort sägas gå ut på att en gång ta prov pävattnet när det lämnar vattenverket och analysera def efter vissa metoder ochbedömningsnormer. Analysens syfte är huvudsakligen att bedöma vattnetssammansättning med hänsyn till dess praktiska användbarhet och aff finnakemiska indikatorer på avloppsförorening främst med hänsyn till risken förbakterier. Av ämnen som kan tänkas ha negativa hälsoeffekter ingår i denföreskrivna analysen endast nitrat och fluorid. Inget krav föreligger på analysav koppar, tungmetaller, asbest eller av någon specifik organisk förening.Några rekommenderade analysmetoder för dessa ämnen finns inte heller. SoU 1981/82:38 3 vattnetpå ovanstående sätt kan givetvis infe ensam garantera aft konsumenterna färeft tillfredsställande vatten, särskilt infe som man vet aff kvaliteten hosråvattnet infe bara när det gäller ytvatten kan variera starkt. Motionärerna har som gemensam nämnare ett problemsom försummats helt, nämligen kvalitetsförsämringar som kan inträffaunder vattnets distribution inom ledningsnätet vilket ofta kan ha en längd avflera mil. För konsumenten är det givetvis avgörande vilken kvalitet somvattnet har när det kommer uf ur hans kran, men gällande lagstiftning harhittills inte ansetts ge underlag för krav på kontroll av vattnets kvalitet hoskonsumenten. Denna kan sägas bero på tre faktorer: råvaftnets kvalitet,behandlingen på vattenverket och kvalifefsförsämringar under distributionen,t. ex. genom bakterieväxt eller utlösning av ämnen från ledningsnätet. Inget avdessa områden omfattas av lagstiftningen varför officiella råd och anvisningarsaknas i stort sett fullständigt. Beträffandebedömningsnormer anförde verket bl. Motionärerna pekar också på ett starkt behov av enomarbetning och utvidgning av gällande bedömningsnormer för dricksvatten.Verket vill starkt understryka detta behov. Viktigare än aff fastställa fixagränsvärden för ett stort antal ämnen som eventuellt kan förekomma iomgivningen inklusive dricksvatten, är dock att samla det vetenskapligaunderlaget från olika institutioner för hur bedömningen skall ske, s. k.kvalitetskriterier. Dessa bör omfatta naturlig förekomst, risk för påverkan,analysmetoder, hälsoeffekter och rekommendationer för hur föroreningar skallundvikas resp. avlägsnas. Arbetet måste ske i nära samarbete mellan en radexperter med sakkunskap inom områdena naturliga vattens kemi och biologi,vat-tenreningsteknik, distributionsteknik, analytisk kemi, mikrobiologi, epidemiologioch toxikologi. nämnde slutligen att i detverksamhetsprogram som utarbetats för statens miljömedicinska laboratoriumutarbetandet av kri-teriadokument för totalmiljön givits hög prioritet. Socialstyrelsenanförde i sift remissyttrande aft styrelsen uppdragit åt statens miljömedicinskalaboratorium aff utreda verkningarna av förhöjda kopparhalter i vatten och affresultatet av detta utredningsuppdrag fick utvisa om ett hygieniskt gränsvärdeborde fastställas. anförde också aft en fortlöpande översyn avbedömningsgrunder och analysrutiner för konsumtionsvatten sker i inomsåväl det mikrobiologiska som det fysikalisk-kemiska området, att möjlighettill analys av de fiesta vattenburna sjukdomsalstrande mikroorganismerna finnsi och att den ombildning av omgivningshygieniska laboratoriet tillstatens miljömedicinska laboratorium som ägde rum skulle kommaatt medföra ökade möjligheter atf ta fram/förmedla kunskaper om fysikalisk-kemiskafaktorer som kan påverka dricksvattenkvalifefen. Socialstyrelsenbetonade också att den grundläggande principen för övervakning avvattenkvaliteten enligt hälsovårdsstadgan (31 §) är att SoU 1981/82:38 4 konsumtionsvattnetinte får förorenas. Enligt styrelsens mening bör tyngdpunkten iöversynsarbetel vad gäller konsumtionsvatten ligga på aft ta fram och förmedlakunskap i form av såväl information som råd och anvisningar om hur föroreningarav vattnet skall undvikas/avlägsnas snarare än att fastställa gränsvärden förett stort antal ämnen/föreningar som eventuellt kan förekomma i dricksvattnet isådana halter att de kan medföra ohälsa. anförde att om ansvaret för dricksvattenkonfrol-len genomlagändring överfördes fill livsmedelsverket det vore lämpligt atf i anslutningtill denna ändring se över nu gällande analysförfarande och bedömningsgrunderför konsumfionsvaffen. a. följande. Som en följd av att det under de senaste årtiondenatillkommit mänga nya kemiska ämnen, som används inom industrin, och med hänsyntill atf vi nu har större kännedom om skadeverkningarna av fidigare användaämnen och material framstår def enligt ufskottets mening som angeläget atf debedömningsgrunder och analysmetoder som tillämpas beträffandevattenkontrollen ses över. Fleraav remissinstanserna har uttalat att de anser en översyn nödvändig och harförordat att en sådan sker i anslutning till pågående lagstiftningsarbete. Dricksvattenkontrollenstyrs av bestämmelser i hälsovårdsstadgan. Dessa har varit föremål för översynav hälsovärdsstadgeufredningen. I betänkande (SOU 1978:44) Kommunalthälsoskydd har utredningen föreslagit att vattenkontrollen skall ske både somegenkonfroll dvs. huvudmannen för ett vattenverk svarar själv för uttagandeav prov och som offentlig stickprovskontroll utförd av miljö- ochhälsoskyddsnämnd. Vidare har föreslagits att kontrollen skall om fatta såvälleveransställe, dvs. vattenverk eller motsvarande anläggning, somdistributionsnät. Föreskrifter rörande tillsatser till och främmande ämnen ikonsumtionsvattnet föreslås också utfärdas. I betänkande (SOU 1979:3) Regionallaboratorieverksamhet som avgivits av utredningen 76 har föreslagits atfreglerna om konsumfionsvaffen bryts ut ur hälsovårdsstadgan och överförs tilllivsmedelslagen. Denna utredning delar den uppfattning som förts fram avhälsovärdsstadgeufredningen om det sätt pä vilket vattenkontrollen skall ske. Ettgenomförande av de förslag som i enlighet med det anförda föreliggerbeträffande vattenkontrollen skulle enligt utskottets mening innebära att vifår en utvidgad kontroll pä området jämfört med vad som gäller. Enligt vadutskottet inhämtat bereds frågan om vattenkontrollen L n. i . Utskottet avstyrkte motionen i de delar den avsågöversyn av bedömningsgrunder och analysmetoder rörande dricksvatten.Beträffande gränsvärden för koppar pekade utskottet på den utredning sompågick hos statens miljömedicinska laboratorium och ansåg att någon riksdagensåtgärd inte var påkallad. biföllutskottets förslag och avslog motionen. SoU1981/82:38 5 I motion 1981/82:550 av () och MärtaFredrikson (c) påpekas att def svenska dricksvattnet i huvudsak renas med klormen att det vore önskvärt att hitta andra metoder då klor är ett gift och kanframkalla icke önskade biverkningar. Som exempel på andra metoder nämnermofionärerna möjligheten aff med ultraviolett ljus rena vatten. Mofionärernavill atf eller annan myndighet ges i uppdrag att utarbeta rådoch anvisningar för anläggningar som använder ultraviolett ljus för att renakonsumtionsvatten. Normer bör också enligt motionärerna utfärdas beträffandevilka material som kan användas, kontroll av anläggningens funktion ochkontroll av att den ger ett vatten som är bakteriologiskt godtagbart. Ävenanvändningen av ultraviolett strålning för aff rena vattnet i våraavloppsreningsverk bör enligt motionärerna uppmärksammas. Det centrala myndighetsansvaret förkonsumtionsvattenkontrollen Vattenkontrollen har utretts avsåväl hälsovärdsstadgekommiffén som utredningen 76. I betänkandet (SOU1978:44) Kommunalt hälsoskydd har föreslagits att nya regler för bl. a.utförandet av vattenkontrollen skall tillskapas och att föreskrifter rörandetillsatser till och främmande ämnen i konsumtionsvattnet skall utfärdas. Ibetänkandet (SOU 1979:3) Regional laboratorieverksamhet har bl. a. föreslagitsatt reglerna om konsumtionsvatten bryts ut ur hälsovårdsstadgan och överförstill livsmedelslagen, vilket innebär att huvudansvaret för vaffenkontrollenöverförs frän till livsmedelsverket. Utskottet har inhämtat att proposition med förslag tilländrad reglering av hälsoskyddet och dricksvattenkontrollen kommer affframläggas . I en nyligen avgiven lagrädsremiss i ärendet föreslås affbestämmelserna om konsumfionsvaffen förs över till livsmedelslagen och att dencentrala tillsynen flyttas från till livsmedelsverket. Tidpunktenhärför föreslås bli . får således möjlighet aft inomkort ta ställning i den i motion 1981/82:349 upptagna frågan om det centralamyndighetsansvaret för vaffenkontrollen. Mofionen påkallar därför inte någonriksdagens åtgärd. Tillåtna halter av tungmetaller i dricksvatten Ett krav motsvarande kravet iyrkande I i motion 1981/82:163, nämligen en översyn av bestämmelserna omtillåtna halter av tungmetaller i SoU1981/82:38 6 dricksvatten,behandlades av ufskoffet i betänkande SoU 1980/81:13. Utskottsbehandlingen hadeföregåtts av remissbehandling varvid fiera av remissinstanserna uttalade atf deansåg en översyn av bedömningsgrunder och analysmetoder beträffandedricksvatten nödvändig men att översynen borde ske i anslutning fill pågåendelagstiftningsarbete. avslog mofionsyrkandet efter förslag avutskottet. Som ovan angivits kommer en proposition med ändrade reglerbeträffande vattenkontrollen att framläggas . Utskottet anser detdärför inte nu påkallat med någon åtgärd med anledning av yrkande Ii motion 1981/82:163. Fråganom gränsvärden för koppar i dricksvatten Utskottet har inhämtat följande upplysningar frånsocialstyrelsen och statens miljömedicinska laboratorium (SML) beträffandegränsvärden för koppar i dricksvatten. SMLframlade en försfahandsrapport om koppar i dricksvatten.Vid överlämnandet fill var till rapporten fogad en avlivsmedelsverket sammanställd rapport. fann att materialet intekunde läggas fill grund för fastställande av gränsvärden utan ville attutredningen skulle fortsätta. Som eft led i det fortsatta arbetet har rapportenHygienisk bedömning av koppar i dricksvatten (Rapport nr 6/81 från SML)utarbetats. En litteraturgenomgång har också gjorts. Dä problemet inte finnsbeskrivet i andra länder mäste egna undersökningar göras i . Närmast ifur sfär ett forskningsprojekt som rör eventuellt samband mellan förhöjdkopparhalt i dricksvatten och barndiarréer. SML beräknar aft ett underlag förpreliminär bedömning skall kunna föreligga . Medhänsyn till det arbete som sålunda pågår när det gäller att fa fram underlagför eventuella gränsvärden för koppar i dricksvatten avstyrks yrkande 2 imofion 1981/82:163. Fråganom viss reningsmetod för dricksvatten Utskottet har under hand inhämtat följande från SMLbeträffande metoden med ultraviolett strålning för rening av vatten. Metodenanvänds relativt mycket i där def vatten som används fill dricksvattenkommer frän klara fjällsjöar. I innehåller vattnet ofta färg och grumlighetsom gör att den ultravioletta strålningen infe förmår rena vattnet. Metoden hardock prövats i mindre vattenverk, på fartyg och för vatten i simbassänger.Desinfektion med ultraviolett strålning sker i vattenverket och påverkar infebakterier i ledningssystemet i motsats till klor. EnligtSML behöver kunskaperna om metoder för rening och desinfektion av vattenutvecklas. Därvid är metoden med ultraviolett strålning en bland många andrareningsmetoder. Frånstatens bakteriologiska laboratorium (SBL) har likaledes under hand inhämtatsföljande. SoU 1981/82:38 7 SBL har under 2 ä 3 ärs fid delvis i samarbete medTekniska högskolan i genomfört projekt för atf pröva användbarhetenav metoden att rena vatten genom ultraviolett strålning. Erfarenheterna avdetta till-sammantaget med de erfarenheter som finns i andra länder gör aff manbedömer att tiden nu är mogen att riktlinjer utfärdas om användningen avmetoden, exempelvis efter norsk modell. I sker eff typgodkännande avinstrument aff användas för processen. Som ett andra led undersöks bådekvalitativt och kvantitativt det vatten på vilket metoden avses användas, ochdärefter ges eft eventuellt godkännande. Utskoffefdelar motionärernas uppfattning att det vore önskvärt att rening av vattenkunde ske utan användande av giftiga medel. Avde uppgifter som utskoffef inhämtat från SML, SBL och framgåratt metoden aff rena vatten med ultraviolett strålning redan används i Sverige.Utskoffef har inte aft ta ställning till i vilken utsträckning dennareningsmetod är lämplig. Utskottet utgår emellertid frän aff när underlagföreligger för utfärdande av riktlinjer beträffande användandet av metodensocialstyrelsen eller annan myndighet som kommer att ha det centralamyndighetsansvaret pä området utfärdar sädana. Med hänvisning härfill börmofion 1981/82:550 infe föranleda någon åtgärd. 1. beträffande översyn av bestämmelserna omtillåtna halter av tung metaller i dricksvatten att avslårmofion 1981/82:163 yrkande 1, 2. beträffande gränsvärden för koppar i dricksvattenaff avslår mofion 1981/82:163 yrkande 2, 3. beträffande centrala myndighetsansvaret förkonsumtionsvattenkontrollen aft avslårmotion 1981/82:349, 4. beträffande viss metod för rening avdricksvatten aft avslår motion 1981/82:550. Närvarande:Göran (), (), (), (), (), (), (), Sven-GöstaSignell (s), (), (), (),(), (), () och ().