bet · G501SkU8 · 1981-12-31 00:00:00 — dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s. 42 sombörjar med "har" och slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse: De åtgärder om ökade bidrag till återväxtåtgärder m. m.som föreslås i motion 1980/81:46 anser utskottet vara bättre ägnade attåstadkomma ett ökat virkesutbud än den enligt utskottets mening frånfördelningspolitisk synpunkt oacceptabla utvidgning av möjligheterna att sättain medel på skogskonto som föreslås i propositionen. I likhet med motionärernai nämnda motion anser utskottet att kostnaderna för stödåtgärderna bör bäras avskogsbruket självt och finansieras genom en höjning av skogsvårdsavgiften. Utskottet tillstyrker därför yrkandet i motion 1981/82:47om en uppräkning av avgiften med 0,till . dels att utskottet under mom 13 bort hemställa att bifaller motion 1981/82:47 yrkande 8. SkU1981/82:8 57 Vinstskatt m. m. (mom. 14 i utskottets hemställan) , , , och (alla s). dels att det avsnitt av utskottets yttrande på s. 44 sombörjar med "har" och slutar med "behandlademotionsyrkanden" bort ha följande lydelse: Utskottet finner de i motion 1981/82:46 framförda skälenför en vinstskatt värda beaktande. Om lönsamhetsförbättringen i näringslivettill följd av devalveringen sker alltför snabbt och innankapacitetsutnyttjandet nått en sådan nivå att företagen börjar öka sinainvesteringar, skapas stor risk för att devalveringens resultat genomokontrollerad löneglidning och överefterfrågan på insatsvaror urholkas. Hardenna process väl påbörjats visar bl.a. den internationella erfarenheten från1970-talet att man mycket snabbt åter kan hamna i en ny devalveringssituation.Särskilt allvarlig är risken för vinstinflation i sådana branscher därexportintäkterna, räknat i svenska kronor, ökar mycket snabbt till följd av attförsäljningen sker huvudsakligen i en valuta som skrivits upp mer ängenomsnittligt gentemot kronan. Detta är fallet exempelvis i skogsindustrin somtill stor del säljer i dollar. De prognoser som föreligger pekar på attnäringslivet kan komma att registrera en kraftiglönsamhetsförbättring. Bakom detta ligger för det första att löneavtalet för1982 är fastlagt och innebär en låg löneökning. För det andra kanproduktiviteten komma att öka kraftigt. Detta skulle medföra attarbetskraftskostnaderna per producerad enhet endast skulle öka obetydligt. Fördet tredje kan företagens inkomster beräknas öka med åtminstone ökningen ivärldsmarknadspriserna på och därutöver med en del av det utrymmesom devalveringen skapat. Sammantaget torde dessa faktorer leda till en snabbvinstuppgång. För att motverka att denna leder till vinstinflation börstatsmakterna bidra till att lönsamhetsförbättringen sker i kontrolleradeformer och just därigenom får förutsättning att bli varaktig. Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen redanunder 1982 bör vidta åtgärder för att motverka uppkomsten av en vinstinflation.Detta bör ske genom en tillfällig beskattning av de vinstökningar som kommeratt registreras . Som motionärerna framhåller bör skatt endast utgå påstörre vinstökningar och de medel som skatten inbringar på lämpligt sättåterföras till näringslivet. En skattesats på 20%.innebär enligt utskottetsmening en lämplig avvägning och utskottet tillstyrker följaktligen bifall tillmotion 1981/82:47 yrkande 6. Utskottet kan däremot inte biträda yrkandena i vpk-motionen 1981/ 82:58 om skärpt bolagsbeskattning och om en särskildomsättningsskatt på aktier. Sådana yrkanden har i olikasammanhang avvisats SkU1981/82:8 58 av och någon anledning att nu inta en annanståndpunkt i dessa frågor föreligger inte. dels att utskottet under mom. 14 abort hemställa att med bifall tillmotion 1981/82:47 yrkande 6 hos regeringen begär förslag om entillfällig 20-procentig skatt på sådana vinstökningar som överstiger5 milj. kr. i enlighet med vad som anförts i motion 1981/82:46. Skattepolitikens inriktning (mom. 16 i utskottetshemställan) av , förste vice talmannen och (alla m). dels att i utskottets yttrande mellan avsnittenFamiljebeskattning m.m. och Övriga frågor bort tas in ett nytt avsnitt avföljande lydelse: Det torde råda en mycket bredenighet om att de höga marginalskatterna i är ett centraltekonomiskt-politiskt problem. I årets reviderade finansplan framhölls: "En marginalskattereform är avstörsta vikt inte endast för att minska kostnadsinflationen, stimulera tillökade arbetsinsatser, ökat sparande, och för att minska incitamenten tillskatteflykt och skattefusk utan även därför att de nuvarande högamarginalskatterna har negativa verkningar också i en rad andra avseenden." Också underströki sin Sverigerapport starkt de problem som hänger samman med de stigandeskatterna och den höga marginalbeskattningen. T.o.m. socialdemokraterna harunder medgivit att marginalskatterna är ett allvariigt problem. Om man anser att marginalbeskattningen är ett centraltekonomiskt problem och att en förutsättning för att återvinna balansen i densvenska ekonomin är att detta problem bemästras, fordrar all logik attskattepolitiken inriktas på att snabbt åvägabringa en lösning. Utskottet vill i detta sammanhang ta upp ytterligare trefrågor med anlnytning till den aktuella skattepolitiska debatten och tilluppgörelsen mell, n socialdemokraterna samt och omskattepolitikens , »formning. Det gäller inflationsskyddet av skatteskalan,rätten till undersk.ntsavdrag och marginalskattesänkningens finansiering. Det har skett enkraftig skärpning av progressiviteten i inkomstskattesystemet. Detta har ifrämsta runrimet sammanhängt med SkU 1981/82:8 59 effekternaav den ökade inflationstakten . Nominella inkomstökningar somendast svarat mot penningvärdeförsämringen har beskattats som om de hade varitreala. Vissa justeringar i inkomstskatteskalan företogs visserligen före 1977men huvudsakligen i de s. k. vanligaste inkomstlägena. Resultatet blev att enautomatisk marginalskatteskärpning inte slog fullt ut i dessa, men skärpningenav progressiviteten blev i stället desto hårdare i inkomstlägena däröver.Eftersom de höga marginalskatterna har medverkat till att driva uppinflationstakten, har kombinationen av dessa två faktorer representerat en ondcirkel: Marginalskatterna har drivit upp inflationen som drivit uppmarginalskatterna som drivit upp inflationen o. s. v. 1detta perspektiv var beslut om införande av ett indexregleratinkomstskattesystem 1970-talets viktigaste skattepolitiska reform. Genomindexregleringen skärps inte skatten på en realt oförändrad inkomst oavsett hurinflationen och de nominella lönerna utvecklas. Beskattningen har knutits tillinkomstens reala värde och inkomstskatteskalan justeras sålunda automatisktmed hänsyn till inflationsutvecklingen. Det betyder också att beslutadejusteringar i inkomstskatteskalan syftande fill att dämpa marginalbeskattningenblir bestående - de äts inte upp av inflattionens verkningar. Denmodell för en begränsning av indexregleringen som föreslås av den särskildaexpertgruppen inom budgetdepartementet innebär, att skatteskalan endastjusteras med hänsyn till inflationen upp till en viss nivå, ungefär 5,5procent. Om inflationen överstiger denna nivå, leder detta till skärpt skatt,ökade marginalskatter och skärpt progressivitet i inkomstskattesystemet.Statens skatteinkomster skulle kort sagt tillåtas öka på skattebetalarnasbekostnad så snart statsmakterna misslyckas med att hålla inflationstaktenunder per är. Tanken bakom en sådan ordning är sannolikt bl. a. attden skatteskärpning som inträder vid en snabbare inflation än 5,5 procentskulle medverka till att dämpa efterfrågan i samhället och därmed verkaåterhållande på inflationsutvecklingen. 1970-talets erfarenhet är dock attskärpta marginalskatter inte fungerar på detta sätt. De begränsar incitamententill ökade arbetsinsatser och skapar kompensationskrav som accelererarinflationen och verkar i övrigt destabilise-rande på ekonomin. Vid eninflationsutveckling som är mera sannolik skulle en begränsning avindexregleringen av detta slag relativt snabbt undergräva resultatet av enskaltereform syftande till att begränsa marginalskatten till förflertalet inkomsttagare. Efter10 år skulle resultatet av marginalskattereformen vara i stort sett upphävt. Viskulle kort sagt, om inflationen inte bemästras, gå mot en ny period av ökadprogressivitet och skärpta marginalskatter. Enbegräsning av indexregleringen står enligt utskottets mening i direktmotsättning till den typ av åtgärder som erfordras för att långsiktigt återställabalansen i den svenska samhällsekonomin och bör därför inte genomföras. SkU 1981/82:8 60 har i sin motion1980/81:2188 med anledning av årets kompletteringsproposition relativtutförligt utvecklat kritiken mot en begräsning av rätten tillunderskottsavdrag. 1 denna erinrades inledningsvis om att den s.k.Kleppe-modellen - förebilden till det aktuella förslaget om avdragsbegränsningar- lagts på hyllan i sitt hemland med hänsyn till dess tekniska ochrättsliga komplikationer. Det framhölls vidare att det i och för sig är santatt nuvarande avdragsregler i kombina-fion med hög inflation och högamarginalskatter skapat problem från rättvisesynpunkt och från samhällsekonomisksynpunkt, men att man till betydande del kommer till rätta med dessa problemgenom en sänkning av marginalskatterna. Vidare underströks, att det intryck somkan ha skapats i debatten, att en begränsning av rätten till underskottsavdragegentligen bara skulle beröra en mycket liten grupp s. k. nolltaxerare, är igrunden falsk. Den skulle - direkt eller indirekt - beröra en mycket stor gruppmedborgare. Enbegränsning av underskottsavdragen kommer att leda till att ytterligareskattebetalare i stället för att få sänkt skatt i samband med en marginalskattereformfår sin skatt skärpt. Eneffekt av avdragsbegränsningarna skulle bli ett betydande prisfall påsmåhusmarknaden och detta i sin tur skulle negativt påverka småhusbygg-nadetoch bl. a. den industri som ägnar sig åt tillverkning av prefabricerade småhus.Avdragsbegränsningen kan i en rad andra hänseenden förväntas få negativaeffekter för näringslivet. Inte minst gäller detta effekterna för ny företagandet. Detförslag om underskottsavdragen som lagts fram bör enligt utskottets mening påingen punkt föranleda någon revidering av den bedömning som gjordes iovannämnda motion. Utvecklingen har tvärtom understrukit det ansvarslösa i attbinda sig för en lösning av det aktuella slaget utan att vara fullt på detklara över konsekvenserna. som förflutit har man kunnatbevittna ett kraftigt prisras på småhusmarknaden. Människor som av en ellerannan anledning varit tvungna att sälja sina egnahem har i många fall gjortkapitalförluster på IO 000-tals eller . Det är i dagslägetknappast möjligt att avyttra ett nyproducerat småhus till ett pris som svararmot byggkostnaden. Följaktligen minskar småhusbyggandet kraftigt. Detfinns också anledning att uttrycka stor oro för de effekter som skulle kunnabli följden också för företagsamheten särskilt mindre och medelstoraföretag. Inte minst skulle de risker som är förenade med nyföreta-gande ökabetydligt. Reformen skulle alltså motverka det ökade företagande som är högstangeläget att det kommer till stånd för att vi skall komma till rätta med vårtlands långsiktiga problem. Det vore sålunda också i detta perspektiv högstolyckligt om de föreslagna avdragsbegränsningarna genomfördes. SkU 1981/82:8 61 Enligt förslaget till skatteomläggning skallfinansiering ske genom införandet av s. k. produktionsfaktorskatt eller genomen höjning av arbetsgivaravgifterna. En central invändning mot att en framtidaskatteomläggning finansieras med höjda arbetsgivaravgifter eller höjdproduktionsfaktorskatt är att detta skulle stå i motsättning till strävandenaatt upprätthålla den i förhållande till omvärlden gynnsamma kostnadsutveckling,som är en förutsättning för en återvunnen ekonomisk balans. En sådanfinansiering skulle medverka till att undergräva resultatet av den genomfördadevalveringen. Det görs visserligen gällande att en produktionsfaktorskatt skulle"övervältras bakåt" som det brukar heta men 1970-talets entydigaerfarenhet är dock att höjda arbetsgivaravgifter - och arbetsgivaravgifter ären produktionsfaktorskatt - leder till höjda kostnader i förhållande till omvärlden. Tankenpå en produktionsfaktorskatt står också i övrigt i motsättning till långsiktigastabiliseringspolitiska mål. Att ökade investeringar och därvidlag särskiltökade industriinvesteringar är av vital betydelse för att stärka vårt landsproduktionsskapacitet och därmed möjligheterna att åstadkomma den ökadeproduktion som återställd balans förutsätter, torde det råda en bred enighetom. En produktionsfaktorbeskattning innebär emellertid jämfört med nuläget enökad beskattning av investeringar och är sålunda -allt annat lika - ägnad attminska i stället för att öka dessa. Fråganom en kommande skatteomläggningsfinansiering har också betydelse i debatten ombegränsningar av rätten till underskottsavdrag. Som redovisats i det föregåendeskulle en avdragsbegränsning leda till att en betydande grupp inkomsttagaredrabbas av skärpt skatt i samband med en skatteomläggning - i vissa fall ocksåskärpt marginalskatt. Samma inkomsttagare kommer naturiigtvis därtill att fåvara med och bära bördan av en produktionsfaktorskatt eller höjdaarbetsgivaravgifter i form av en svagare real löneutveckling eller höjdapriser. Det har dessutom sagts att vissa inkomsttagare i samband med enmarginalskattereform får acceptera en mindre framtida löneökning än andragrupper med hänsyn till de skattesänkningar som skett. Resultatet avuppgörelsen kan då bli en tredubbel merbelastning i förhållande till nuläget: skärpti stället för sänkt skatt: minskadreallön till följd av en produktionsfaktorskatt; minskadelöneökningar i förhållande till andra grupper. Detta är orimligt. behöver en varaktig skattereform. Den måsteinnehålla marginalskattesänkningar så att den helt dominerande delenheltidsarbetande har högst 50 procents marginalskatt. 1 det fall man bedömeratt den köp- SkU1981/82:8 62 kraftspåspädning, som blir följden avmarginalskattesänkningen, inte kan accepteras bör den motverkas genombesparingar i de offentliga utgifterna. Reformen förutsätter ett bibehålletinflationsskydd av skatteskalan. dels att utskottet under mom. 16 bort hemställa att med bifall tillmotion 1981/82:8 yrkande 3 ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om skattepolitikens inriktning. Lagförslagen (mom. 17 i utskottets hemställan) 11. av , , . , och (alla s). Reservanterna anser att - underförutsättning av bifall till reservationerna I, 2, 5, 6 och 8 - mom. 17 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: A. avslårde i propositionen framlagda förslagen till a. lagom ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt b. lagom ändring i skogskontolagen (1954:142) c. lagom ändring i lagen (1980:456) om insättning på tillfälligt vinstkonto. B. antarde i propositionen framlagda förslagen till a. lag omändring i kommunalskattelagen med den ändringen att 52 § 1 mom. erhållerföljande som reservanternas förslag betecknade lydelse: Utskottets förslag Reservanternas förslag I mom. Äkta makar------- sin inkomst. Har vid--------- andrakommuner. Underskottå------- samma slag. Avdrag,som------- där angives. Avdrag enligt 50§ 2 mom. fjärde .Avdrag enligt 50 § 2 mom. Qärde stycket beräknas för vardera ma- stycketberäknas för vardera ma ken för sig utan hänsyn tagen till kenför sig utan hänsyn tagen till andra makens inkomst. I fråga om andra makensinkomst. Fråga om jämkning av avdraget enligt be- jämkning avavdraget enligt be stämmelserna i punkt 2 femte stämmelsernai punkt 2 femte stycket av anvisningarna till 50 § stycketav anvisningarna till 50 § skall .för vardera maken beaktas prövas dockmed hänsyn till värdet värdet av hälften av makarnas sam- avmakarnas sammanlagda skatte- manlagda skattepliktiga förmögen- pliktigaförmögenhet. Vid jämkning het. Vid jämkning som sagts som sagtsskall bortses från så skall vidare bortses från sådan för- danförmögenhet, som enligt 8 § la- mögenhet, som enligt 8{i lagen gen(1947:577) om statlig förmö- (1947:577) om statlig förmögen- genhetsskattskall räknas in i den skattskyldiges skattepliktiga förmögenhet. hetsskatt skall räknas in i den skattskyldigesskattepliktiga förmögenhet. b. lag om ändring i taxeringslagen med den ändringen att22 § 3 mom. erhåller följande som reservanternas förslag betecknade lydelse; 3 mom.Skattskyldig, som------------ eller vårdbidrag. Bestämmelserna i första stycket gäller inte om denskattskyldiges make är skyldig att utan anmaning avlämna självdeklaration, omden skattskyldige har varit bosatt i riket endast en del av beskattningsåreteller om garantibelopp för fastighet skall upptagas såsom skattepliktig inkomstför honom. Bestämmelsen gäller inte heller i fråga om ogift skattskyldig om hansskattepliktiga förmögenhetstillgåttgar överstiger och i fråga omgift skattskyldig om makarnas gemensamma skattepliktiga förmögenhetstillgångaröverstiger . Bestämmelserna i första stycket gälla icke om denskattskyldiges make är skyldig att utan anmaning avlämna självdeklaration, omden skattskyldige har varit bosatt i riket endast en del av beskattningsåret,om han har skattepliktiga förmögenhetstillgångar överstigande 90000 kronoreller om garantibelopp för fastighet skall upptagas såsom skattepliktiginkomst för honom. / fråga om makar gälla bestämmelserna i 1 mom. tredjestycket såvitt avser förmögenhet. C. att antar följande Lag om ändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift Härigenom föreskrivs att 1 § lagen(1946:324) om skogsvårdsavgift skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Härigenom föreskrivs att I § lagen(1946:324) om skogsvårdsavgift skall ha nedan angivna lydelse. Den, för vilken vid taxering till inkomstskattsåsom skattepliktig inkomst upptagits garantibelopp för jordbruksfastighet. Den, för vilken vid taxering till inkomstskattsåsom skattepliktig inkomst upptagits garantibelopp för jordbruksfastighet, SkU1981/82:8 64 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse som vid fastighetstaxering åsatts som vidfastighetstaxering åsatts delvärdet skogsbruksvärde, skall delvärdet skogsbruksvärde, skall betala skogsvårdsavgift. Avgiften betala skogsvårdsavgift. Avgiften utgör för varje beskattningsår sex utgör för varje beskattningsår en promille av skogsbruksvärdet. Hargarantibeloppet------- skogs värdsavgift jämkas. Skogsvårdsavgiftutgår------ hela krontal. Denna lag träder i kraft den 1januari 1982 och tillämpas första gången vid taxering. Till den delbeskattningsåret omfattar tid före beräknas avgiften dockalltjämt enligt äldre bestämmelser. D. att antar de i propositionen framlagdaförslagen till a. lagom ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, b. lagom ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, c. lagom ändring i uppbördslagen (1953:272), d. lagom ändring i lagen (1958: 295), om sjömansskatt, e. lagom ändring i lagen (1980:1047) om skattereduktion för aktieutdelning. 12. av , förste vice talmannen och (alla m). Reservanterna hemställer - underförutsättning av bifall till reservationerna 3 och 7 - a. antarutskottets förslag under mom. 17 med den ändringen att 10 § lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt erhåller lydelse: Statlig inkomstskatt utgårför fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser med viss i särskild ordning bestämd procent av nedan angivna grundbelopp. när beskattningsbar inkomst icke överstiger 4 basenheterenligt lagen (1977: 1071) om basenhet enligt 10 § I mom. lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt: av den del av den beskattningsbara inkomsten somöverstiger I basenhet; 4 men icke 7 basenheter: , ., g 16 ' 17 '20 '30 nheter och 4%o a ' 25%o ' ' 44%c ' ' 49%o ' Ändå att statlig inkomstskatt skalluttagas med mer än IOO procent av grundbeloppet, må likväl icke den å någon delav den beskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp änsom motsvarar av denna inkomstdel. avses i denna lag stiftelse, somenligt de för densamma gällande stadgar har till huvudsakligt ändamål atttillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiskaintressen. b. antar följande Förslag till lag om ändring i lagen (1981:341) om extraavdrag för vissa skogsuttag. Härigenom föreslås att 2§ lagen (1981:342) om extra avdrag skall hanedan angivna lydelse: 2 § Det extra avdraget utgör summan av a) av köpeskillingen för skog som har avyttrats genom upplåtelse av avverkningsrätt, b) treprocent av köpeskillingen för avyttrade skogsprodukter samt c) treprocent av saluvärdet av skogsprodukter som har tagits til för förädling i egenrörelse. Avdrag beräknas dock endast på sådan intäkt som hänför sigtill tiden den I januari 1981den . Det extra avdraget utgör summan av summan av köpeskillingen för skog som avyttrats genomupplåtelse av avverkningsrätt och av köpeskillingen för avyttradeskogsprodukter och av saluvärdet av skogsprodukter som har tagits ut förförädling i egen rörelse. Avdrag beräknas dock endast påsådan intäkt som hänför sig till tiden 30 juni 1983. Denna lag träder ikraft en veckaefter den dag då lagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket iSvensk författningssamling. 5 1981/82. SkU 1981/82:8 66 Utformningeni övrigt av skatteskalan (mom. 4 i utskottets hemställan) avErik , , , , ,och (alla s) anför: Det i proposifionen framlagda förslaget tillstatsskatteskala för innebär i princip oförändrademarginalskatter. Vi har därför ingenting att erinra mot skatteskalans tekniskautformning. Däremot vill vi erinra om att vi i vår partimotion 1981/82:46anvisat ett system för att bryta upp den automatiska indexregleringen och istället genomföra en måttligare anpassning av skatteskalorna genom enanvändning av skalor som uttrycks med hjälp av basenheten. Vi ställer för dageninte något särskilt yrkande i fråga om skatteskalan. (mom. 7 i utskottets hemställan) KnutWachtmeister, förste vice talmannen och (alla m)anför: () hemställer i motion 1980/81:671att hos regeringen begär förslag om regler som medger rätt att göraavdrag vid inkomstskattetaxeringen för kostnader för privat barntillsyn.Mofionen överensstämmer delvis med tidigare väckta moderata motioner om rättför småbarnsföräldrar att göra avdrag för sådana styrkta och nödvändigabarntillsynskostnader, som är en nödvändig förutsättning för föräldrarnasförvärvsarbete. Då motionsyrkandet är begränsat till avdragsrätt för privatabarntillsynskostnader har vi emellertid inte kunna ställa oss bakom det. Enligtvår mening bör avdragsrätten omfatta såväl privata barnomsorgskostnader somkostnader för barnomsorg. Föräldraavgif-terna skulle då kunna höjas imotsvarande mån och behovet av statliga och kommunala bidrag till den kommunalabarnomsorgen minska. Valfriheten inom familjepolitiken skulle därigenom öka. Envälkommen bieffekt blir dessutom en bättre skattekontroll avseende utbetaldersättning för barntillsyn. SkU 1981/82:8 Bilaga 67 yttrande 1981/82:1 y överproposition 1981/82:30 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m., i vadavser bilaga 4 Budgetdepartementet jämte motioner har beslutatbereda finansutskottet tillfälle att yttra sig över i bilaga 4 till proposition1981/82:30 framlagda förslag till ekonomisk-politiska åtgärder jämte motioner. Utskottet vill anföraföljande. De bedömningar av den svenska ekonomins ochstatsbudgetens utveckling på något som regering och riksdag gjordei våras visade eftertryckligt på det svåra läge vi befinner oss i (prop.1980/81:150, FiU 1980/81:40). Industrisektorn i vår ekonomi måste expanderakraftigt om vi inom överskådlig tid skall nå jämvikt ivär bytesbalans. måste den offentliga utgiftsexpansionen hejdas. Ettarbete i denna riktning har inletts. Takten i den kommunala konsumtionsökningenhar kraftigt gått ned och statens egen efterfrågan på reala resurser väntasminska såväl som . Ätagandena inom socialförsäkringssystemet hari vissa hänseenden begränsats. En rad åtgärder har vidtagits eller förberedssom syftar till att förbättra näringslivets produktionsförmåga. Någraredovisas i den nu föreliggande propositionen.