bet · G501SoU48 · 1981-12-31 00:00:00 — omåtgärder för att förbättra rekryteringen av blodgivare, m. m. I mofion 1981/82:404 av () och MargitSandéhn (s) hemställs 1. aftriksdagen hos regeringen begär sädan ändring av körkortsbesfäm- melserna att blodgrupp införs pä körkortet, 2. atfriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i mofionen anförts om aff blodgrupp skall anges på identitetskort. 1motion 1981/82:1751 av m. fl. (s) hemställs att somsin mening ger regeringen till känna aff kraftfulla informations-och andraåtgärder bör vidtas för att förbättra rekryteringen av blodgivare. 1 motion 1981/82:1751 av m. fl. (s)påpekas aff blodgiv-ningen i infe räcker fill för aff täcka behovet avplasma ur vilket bl. a. gammaglobulin och de ämnen som tillförs de blödarsjukaframställs. Mofionärernaerinrar om WHO;s rekommendation till medlemsländerna atf stödja utvecklingenav en inhemsk blodförsörjning. De åberopar utskottets uttalande omatt det sätt pä vilket problemen angripits infe varit fillräckligteffekfiva och aft då enighet länge rått om målsättningen bristerna ligger iförverkligandet av ambitionerna. De kampanjer som prövats har enligt motionärernauppenbarligen inte gett det resultatsom förväntats. 1 län har man emellerfid sökt nä andra än detraditionella målgrupperna. Man har där vänt sig lill de värnpliktiga vidortens regementen. Genom samarbete mellan blodgivar-centralerna och de militäramyndigheterna bör den resurs som värnpliktiga utgör tillvaratas över helalandet. Ävenannat samarbete bör etableras för aff rekrytera nya blodgivare, som exempelnämns arbetstagarorganisationer. Röda korset m. fl. Frågor om förbättrad rekrytering av blodgivare harbehandlats av vid fiera fillfällen. har vidriksmötet /78 (SoU 1977/78:25 s. 33) avstyrkt en motion som rörde medeltill en informationskampanj för aft öka rekryteringen. Utskottet anfördedärvid bl. a. att def med hänsyn fill sjukvårdshuvudmännens ansvar ankom på dematt vid 1 1981/82. SoU1981/82:48 2 behov initiera åtgärder för en tillfredsställandeblodförsörjning. Vid besvarandet av en fråga i den 20 februari 1981redovisade dåvarande statsrådet styrelsens för teknisk utvecklingarbete på blod-området, att en hearing hållits och attLandstingsförbundet hade för avsikt aft tillsfälla huvudmännenen enkät kring hälso- och sjukvårdens arbete med blodförsörjningsfrågorna.Slutligen konstaterade statsrådet atl hon mot bakgrunden av vad hon redovisatinte fann anledning att dä fa initiativ till ytterligare åtgärder för atl ökaSveriges självförsörjningsgrad när det gällde fillgången pä blodplasma. 1 betänkande SoU 1980/81:42 har utskottet bl. a. behandlaten mofion med yrkande aff av regeringen skulle begära förslag omåtgärder för aff stimulera fill blodgivning, framför allt av värnpliktiga.Utskottet uttalade följande. Brist pä inhemsk blodplasma som kan användas som råvaravid industriell framställning av blodprodukter i vårt land har rätt sedan1960-talets början. Däremot täcks sjukvårdens behov av röda blodkroppar av denbefintliga blodfappningsverksamhefen. uppmärksammades problemet medblodgivning av WHO som efter atf ha konstaterat aff man med oro iakttagit affprivata företag startat blodinsamling i utvecklingsländerna uppmanademedlemsländerna att stödja utvecklingen av den inhemska blodförsörjningen ochbasera denna pä frivillighet och blodgivning som infe ersätts ekonomiskt. En rad åtgärder har vidtagits ellerkommer aff vidtas för atf råda bot på plasmabrisfen i landet. Som exempel kannämnas de rekommendationer som utfärdats av , de projekt somdrivs i styrelsens för teknisk utveckling regi, det stöd tillregionblodcentralerna som centralernas arbetsgrupp avser att ge under år 1981om rekrytering av blodgivare och de avtal om plasmaleverans som slutits mellanblodcentralerna och . Utskottet hänvisar även fill den utförligaredovisning som gjorts i def föregående. Viss förbättring i fräga omplasmaförsörjningen har inträff men har fortfarande långt kvar fill defmål som safts upp bl. a. av den arbetsgrupp inom som år1977 utredde blodverksamhefen, nämligen atf skall bli självförsörjandemed blodrävara fill industriellt framställda blodprodukfer. Utskottet anser att bör söka leva upp till denprincip som WHO gett uttryck åt i fräga om blodförsörjningen. Riskerna vid eneventuell avspärrning och farhågorna för aff importerat blod kan vara sjukdomsöverförandei högre grad än annal blod utgör skäl som med styrka talar för att vi bör blisjälvförsörjande på blodområdet även vad gäller de industriella behoven. De sätt på vilka problemen rnedförsörjningen angripits har uppenbarligen inte varit fillräckligteffektiva. Då enighet länge rått om målsättningen, nämligen aff skallvara självförsörjande även då def gäller råvaror till industriell tillverkningav blodprodukfer, ligger bristerna uppenbarligen i förverkligandet avambitionerna. En av aviserad enkät till huvudmännen kringhälso- och sjukvårdens arbete med blodförsörjningsfrågorna kan antas komma aftge en bild av vilka brister som finns i här aktuellt avseende. Eftersomsjukvården har behov av de blodprodukter som framställs industriellt måste detvara ett SoU 1981/82:48 3 gemensamtintresse alt åstadkomma ett sådant system atl råvarutillgången säkras.Råvaruförsörjningen, bearbetning av plasman och förbrukningen avplasmakomponenter inrymmer tekniska och ekonomiska problem som bör behandlas iett sammanhang. anser därför atl det är en angelägen uppgiftför , styrelsen för teknisk utveckling, ,Spri och regionblodcentralernas samarbetsgrupp att tillsammans finna delösningar som gör det möjligt för att bli självförsörjande i fråga omblod och blodprodukter. Utskottetkan inte finna aff ett initiafiv i frägan skullevara ägnat att påskynda utvecklingen pä området. Vid i i juni1981 behandlades en mofion av i medyrkande att skulle få i uppdrag atf (1) träffaöverenskommelse med försvaret om atf blodgivning skall ingå iutbildningsprogrammet för landefs värnpliktiga, (2) aff rekommenderasjukvårdshuvudmännen aff träffa överenskommelser med militärförbanden om affengagera de värnpliktiga som blodgivare. Kongressenbeslutade aff motionen skulle anses besvarad med det som förbundsstyrelsenanfört i sitt yttrande över motionen. I yttrandet framhölls aff organisationenav blodverksamheten i likhet med övrig verksamhet inom hälso- och sjukvärdenmåste utformas efter rådande lokala förutsättningar. Förbundsstyrelsen anfördeockså att man fann def angeläget atf varje enskild sjukvårdshuvudman fogställning till sitt behov av blodgivare och själv inom sitt sjukvårdsområdeansvarade för åtgärderna kring blodförsörjningen. Man ansåg att mofionärensförslag var ett sätt atf förverkliga ökad givarrekryfering. Styrelsen sade sigse positivt pä de tankegångar som framfördes i motionen inte minst när detgällde möjligheterna aff genom information öka antaletgivare, som regelmässigt ger blod. Militärbefälhavareni södra militärområdet häri skrivelse till överbefälhavaren ()föreslagit aft en undersökning genomförs i ÖB:s regi syftande till attblodgivning skall kunna ingå som en obligatorisk del i de värnpliktigasutbildning. Milifärbefälhavaren förutsätter atf själva blodgivningen ärfrivillig, men aff alla skall lära sig hur blodgivning gär fill. Som skäl tillsitt förslag anför han att förutom att de värnpliktiga utgör en värdefullavlastning av den hårt trängda civila blodgivarverksamheten def finns ettbetydande ufbildningsvärde i aff soldaterna redan i fred lär sig hurblodgivning går fill. skrivelse till cheferna för armén, marinen och Hygvapnetredogör ÖB för sin egen syn pä def förslag som läggs i den fidigare redovisadeskrivelsen. Under krig skall militär personal inte ge blod. Def ankommer påblodverksamhefen inom den civila hälso- och sjukvården i krig att förseförsvarsmakten och övriga delar av totalförsvaret med blod. Under fredstid ärdet av bl. a. beredskapsskäl viktigt aff bygga upp en levande blodbank som kanutgöra grund för blodverksam- SoU 1981/82:48 4 F. d. värnpliktiga, , kan ingå i en sådan verksamhet i krig.Försvarsmakten bör därför inom sin ram göra en samhällsinsats och medverka lillall en levande blodbank kommer lill ständ bland befolkningen i finns ett militärt utbildningsvärde i blodgivningen. Landslingensåtgärder för all stimulera värnpliktiga all ge blod bör enligt ÖB:s uppfattningbemötas positivt. Affitydskapande utbildning om blod-verksamhet bör därför ommöjligt ingå i den allmänmilifära utbildningen inom alla tre försvarsgrenarna.Möjlighet till frivillig blodgivning under tjänstetid, om infe annan tjänstlägger hinder i vägen, bör kunna medges värnpliktiga under grundutbildningen.Bistånd med information m. m. torde enligt ÖB kunna påräknas fränsjukvårdshuvudmännen. Skrivelsenavslutas med ett uppdrag till chefen för armén, chefen för marinen och chefenför flygvapnet aft inkomma med förslag till omfattningav en affitydskapande utbildning om blodverksamhet samt tidpunkt(utbildningsår) fr. o. m. vilken utbildningen kan införas. Utgångspunkten äratt själva blodgivningen skall vara frivillig. Skrivelsen har också översäntstill försvarefs sjukvårdsstyrelse för eventuellt yttrande. Utskottethar frän och från företrädare för samrådsgruppenför regionblodcenfralerna inhämtat följande. har integenomfört sin enkät. Under def gångna året har en arbetsgrupp om ett trettiotalpersoner med representanter frän de åtta regionblodcentralerna och de fiestaövriga blodcentraler i landet diskuterat möjligheterna att organiserablodgivningen landstingen emellan. Därvid har även diskuterats hur ifortsättningen i övrigt skall kunna täcka sitt behov av plasma. Man är nu islutfasen av arbetet och kommer eller juni aft gä fram med effförslag till åtgärder till . månad har styrelsen för teknisk utveckling (STU) haft ett mycketintressant symposium där representanter från redovisat hur man därorganisatoriskt löst blodförsörjningsproblemen. Dessutom pågår av STU speciellafinansierade forskningsprojekt på blodomrädet under medverkan av blodcentralerrunt om i landet samt Spri m. fl. I motion 1981/82:404 anför motionärerna bl. a. attde tror att blod-gruppstillhörighef på identitetskort och körkort skulle bli enförebyggande åtgärd att rädda liv och att def skulle vara fill god hjälp förambulanspersonal och läkare dä det gäller att snabbt kunna ge skadade hjälp.Mofionärerna föreslår därför aft körkortslagen ändras sä att ägarens blodgruppfas med pä körkortet och atf också andra I D-kort förses med sådan uppgift. SoU1981/82:48 5 (SoU 1980/81:42)behandlade en motion vari hemställdes att hosregeringen skulle begära en utredning angående införande avblodgruppsbestämning på och körkort. Motionen remissbehandlades varvid socialstyrelsen.Landstingsförbundet och yttrade sig över den. Alla treavstyrkte tanken pä en sädan utredning och anförde olika skäl fill varför detinfe var nödvändigt. a. anfördes att det vid olycksfall i första hand gesblodersättningsmedel och att det dä infe behövs nägon blodgruppsbesfämning,att risk för förväxlingar finns och aff systemet skulle bli resurs- och kostnadskrävande. Utskottet uttalade att med hänsyn till vad som framkommitvid remissbehandlingen utskottet gjorde bedömningen att införandet avblodgruppsuppgifter på och körkort inte kunde antas medföra sådanafördelar att åtgärderna var motiverade med hänsyn till def merarbete och demerkostnader det skulle medföra. Motionen avstyrktes och följdeförslaget. Förbättrad rekrytering av blodgivare Utskottet anser atf målet förblodverksamhefen i landet skall vara atf blir självförsörjande medblodråvara även till industriellt framställda blodprodukter. Det är angelägetaft , , , Spri och regionblodcentralernassamarbetsgrupp i samarbete finner de lösningar som gör det möjligt atf nåmålet. Av den redovisning som lämnats framgår att frågan underdet år som gätt sedan utskottet senast behandlade frågan om blodförsörjningenvarit föremål för behandling i flera olika sammanhang. Det finns enligt ufskottetsmening anledning att räkna med att ett i motion 1981/82:1751 av . (s) framfört förslag om atf värnpliktiga i högre utsträckning skallstimuleras att bli blodgivare kommer aff genomföras inom en relativt näraframtid. Likaså finns anledning aft se positivt pä def fortsatta samarbetet päområdet mellan ansvariga myndigheter och organisationer. Utskottet finner detmed hänvisning härfill inte erforderligt med någon åtgärd medanledning av motion 1981/82:1751. Frågan om blodgruppsangivelse på körkort och Av den redovisning som lämnatstidigare i betänkandet framgår all utskottet efter remissbehandling (SoU 1981/82:42) avstyrkt ett motionsyrkande med innehåll att en utredningskulle tillsättas angående SoU 1981/82:48 6 införandetav blodgruppsfillhörighef på körkort och . Remissinstanserna hade bl.a. anfört all blodersätfningsmedel brukar användas i akuta situationer och aftrisk för förväxlingar finns om blodgruppsangivelsen inte kontrolleras.Utskottet gjorde med hänsyn fill vad som framkommit bedömningen att införandetav blodgruppsuppgift på körkort och infe kunde antas medföra sådanafördelar aff åtgärderna var motiverade med hänsyn fill det merarbete och de merkostnaderde skulle medföra. Utskottetvidhåller sitt fidigare ställningstagande och avstyrker motion 1981/82:404. 1. beträffande förbättrad rekrytering av blodgivareatt avslår motion 1981/82:1751, 2. beträffande frågan om införande av blodgrupp påkörkort och identitetskort att avslårmofion 1981/82:404. Närvarande:Göran (), (), (), (), (), (), (), KarinIsraelsson (c), (), (), (). (), (), () och MariaLagergren (s).