bet · G501TU28 · 1981-12-31 00:00:00 — Det anses emellertid som angeläget att gränsvärdet blir vägledandevid planering av nya bostäder i närheten av.befintliga flygplatser liksom vidnybyggnad eller genomgripande ombyggnad inom befintlig bebyggelse. Det ärenligt föredragandens mening . ytterst otillfredsställande att bebyggelsetillåts komma allt närmare flygplatser med den minskade rörelsefrihet dettainnebär för flygtrafiken och såsom vid med de krav på ersättningsflygplatsersom uppstår. . Denna utveckling anses medföra betydande olägenheter för såvälde omkringboende som för flygtrafiken. Vid nyplanering av bostäder ocheventuella nya flygplatser skall därför hänsyn tas till en rimligt beräknadframtida flygtrafik så att godtagbara utvecklingsmöjligheter föreligger. När det gäller befintlig bebyggelse anses det inte varalämpligt att fastställa generella riktvärden. De ekonomiska konsekvenserna somfillämpningen av de av utredningen föreslagna gränsvärdena skulle föra med sigspelar en väsentlig roll vid denna bedömning. Utskottet delar föredragandensuppfattning att det ekonomiska läget f. n. inte gör det möjligt att angegenerella riktvärden för att minska bullerstörningarna i befintlig miljö.Detta bör dock inte innebära att arbetet med att minska bullret från flygtrafiki sådan miljö skall upphöra. Utskottet utgår från att i de enskilda fallenöverenskommelser kan träffas med kommuner och andra berörda om förändringar ifiygverksamheten för att i möjligaste mån minska bullerstörningar i bebyggdaområden. Även enligt utskottets uppfattning är det angeläget attförebygga att nya flygplatser eller bostadsområden lokaliseras så att frånbullersynpunkt otillfredsställande miljöer tillskapas. FBN utomhus syneshärvid kunna vara ett lämpligt riktvärde. Enligt vad föredraganden framhållitkommer dock med något undantag inga nya flygplatser att byggas inom överskådligframtid. Riktvärdet kommer därför i huvudsak att gälla nyplanering avbebyggelse vid en flygplats. Utskottet delar vidare uppfattningen att de angivnariktvärdena inte skall vara rättshgt bindande normer utan bara vägledande förden bedömning som måste ske i varje enskilt fall med hänsyn tagen till lokalafaktorer och speciella omständigheter. Inom redan befintlig miljö bör dock nutillämpade regler eller praxis även fortsättningsvis gälla. Även om utskottetfinner det angeläget med fillfredsställande bullerförhållanden i närmiljönockså utomhus bör man sålunda söka bevara och i förekommande fall kompletterasådana bostadsområden som befinns böra bibehållas trots vissa bullerstörningar. TU1981/82:28 35 Vad utskottet härom anfört bör av ges regeringentill känna. 3.4.4 Trafiken på och I mofion 1981/82:597 (s) yrkas attriksdagen begär att regeringen upptar överläggningar méd SAS och andraflygbolag om utökning eller nyetablering av flygtrafik på . Imofion 1981/82:1136 (s) begärs också att uttalar sig för attregeringen bör ta upp överläggningar med SAS i syfte att bättre utnytt]a Sturupskapacitet. Även i mofion 1981/82:1415 (m) yrkas att regeringen under 1982redovisar förslag till ett bättre utnyttjande av flygplatsen. Slutligen begärsi motion 1981/ 82:2168 (fp) att som sin mening ger regeringen tillkänna att och i ökad grad bör komma till användning somalternativ till . I propositionen erinras omlufttransportutredningens bedömningar i denna fråga. Utredningen konstateraratt nämnda flygplatser har ett icke obetydligt kapacitetsöverskott. För Sturupsflygplats har luftfartsverket t. ex. beräknat det genomsnittligakapacitetsutnyttjandet av terminalanläggningen till . För ärmotsvarande siffra . Utredningen visar på möjligheten att ochLandvetter i ökad grad bör kunna komma till användning som alternativ tillKastrup speciellt som ett omfattande investeringsprogram diskuteras försistnämnda flygplats. För egen del understryker föredraganden det angelägna iatt den resurs som och utgör bättre tas till vara.Ansträngningar måste göras också på kostnadssidan för att minska den belastningsom dessa flygplatser f. n. utgör för luftfartsverkets ekonomiska resultat.Speciellt beträffande har trafikutvecklingen inte motsvarat deförväntningar som ställdes när flygplatsen byggdes. Enligt föredraganden börman vidare ta konsekvenserna av detta nu och försöka anpassa flygplatsen lägre verksamhetsvolym. Utskottet vill med anledning häravnu såsom tidigare (jfr /81:18) understryka önskvärdheten av att SASöverväger åtgärder som syftar till ett bättre kapacitetsutnyttjande av de bådaflygplatserna, vilket bör leda till ett minskat investeringsbehov på Kastrup.Sådana åtgärder är alltjämt enligt utskottets mening ägnade att stärka såväl SASsom berörda flygplatsers ekonomi. Utskottet förutsätter vidare att regeringenmed stor uppmärksamhet följer utvecklingen på och samt ianslutning till överläggningar med berörda parter tar de initiativ som kananses påkallade. Resultatet härav bör redovisas i kommande budgetproposition. TU1981/82:28 36 Vad utskottet nu anfört, vilket idet närmaste innebär ett tillgodoseende av syftet med motionerna i fråga, börav ges regeringen fill känna. I propositionen tas också uppfrågan om ett nytt civilt stationsområde på . harvåren 1979 i samband med åtgärder för att främja sysselsättningen i Norrbottenslän godkänt vad regeringen anfört om tidigareläggning av ett nyttstationsområde på . överlämnade den 25maj 1981 ett.ram- och byggnadsprogram för ett stationsområde därstädes.Kostnaden för en ny terminal beräknas till 95,2 milj. kr. ochSAS gör den bedömningen att ett genomförande av projektet inte motiveras avflygtrafikens behov, som för överskådlig tid kan tillgodoses inom nuvarandestafionsområde. Föredraganden säger sig dela uppfattningen att det fråntrafikmässig synpunkt f. n. inte finns något behov av en ny passagerarterminalpå och att projektet tills vidare inte bör komma tillutförande. Med anledning härav framhålls imotion 1981/82:2178 (s) att det från arbetsmarknadssynpunkt är ytterstangeläget att planerna på en nybyggnad av flygterminalen i kan fullföljasoch att projektet kan påbörjas möjligt. Regeringen föreslås därför böraåterkomma till frågan om medels-anvisning för arbetenas genomförande.Kostnaderna för projektet anses dock inte böra belasta luftfarten. Utskottet ansluter sig för sin deltill den uppfattning föredraganden givit uttryck åt. Härav följer att utskottetavstyrker motionen i denna del. I anslutning härtill må dock erinras om att regeringengenom beslut beslutat att - i sysselsättningsstödjande syfte- ställa 20 milj. kr. till förfogande för tidigareläggning av vissa arbeten påredaii befintlig stationsbyggnad m. m. på flygplatsen i fråga. Frågan om en ny flygplats harvidare enligt propositionen aktualiserats i samband med förläggningen av ettfredsförband till . anser emellertid dettaprojekt ur transportförsörjningssyn-punkt vara föga angeläget. Utskottet delar i likhet med föredraganden denna uppfattningoch avstyrker därför yrkandet i den förut nämnda motionen 1981/82:2178 (s) attprojekteringen av en ny flygplats i påbörjas. TU1981/82:28 37 5 organisation, ekonomi m. m. Vad som under förevarande avsnittanförs om decentralisering av till-ståndsgivningen, samarbetet mellan olikamyndigheter på flygplatsområdet och säkerhetskontrollen i inrikesflyget harinte gett utskottet anledning till erinran. Föredraganden erinrar också om att1967 års beslut om luftfartsverkets ekonomi och organisation bl. a. innebär attramptjänsten på de statliga flygplatserna är förbehållen luftfartsverket. finner det företagsekonomiskt motiverat att avstå från sinföreträdesrätt kan genom avtal upplåtelse av fälten att driva ramptjänst påviss eller vissa flygplatser ske mot ersättning. Hänsyn skall därvid tas tillSAS och dess relationer till den internationella luftfarten. I det s. k. som pågår i samarbete mellanluftfartsverket och flygföretagen undersöks eventuella samordningsmöjligheternär det gäller den av verket och flygföretagen bedrivna ramptjänsten. Dethittills bedrivna arbetet visar på möjligheter till besparingar vid bl. a.Arlanda och genom gemensam arbetsplanering, gemensam anskaffning ochupphandling av utrustning, gemensam utbildning samt gemensam verkstadsservice. Föredraganden konstaterar att den nuvarande uppdelningenav ansvaret för bl. a. ramptjänstverksamheten mellan luftfartsverket, SAS ochLIN totalt sett kan innebära en alltför stor resursåtgång och därmed onödigthöga kostnader för luftfarten. Med tanke på de effektivitetsvinster som torde stå attgöra anses det därför vara angeläget att nå den lämpligaste och mestrationella organisationen av ramp- och även expeditionstjänsten utifrån deolika förutsättningar som gäller vid skilda flygplatser i det interregionalasystemet. Det föreslås få ankomma på luftfartsverket och flygbolagen att kommaöverens om den ordning som är mest rationell på varje flygplats. Härvid bör manenligt föredraganden utgå från att mer än en organisation inte bör finnas påvarje enskild flygplats, möjligen med undantag för . Luftfartsverketsföreträdesrätt till ramptjänstverksamheten får därvid självfallet inte utgörahinder för en sådan ordning. I anslutning härtill erinras också om att en avanledningarna till luftfartsverkets engagemang i stationstjänsten ärneutralitetskravet, vilket innebär att flygbolag som trafikerar en flygplatsinte skall vara hänvisade till annat flygbolag för att få tjänsten utförd utankunna utnyttja luftfartsverket som en neutral part. Vid den utveckling som ipropositionen förordats måste givetvis den organisation som ensam kan komma attsvara för ramp- och expeditionstjänsten vid en flygplats påta sig ansvar föratt sådana tjänster blir tillgängliga på lika villkor och till rimligakostnader för alla flygföretag. Det anses emellertid också kunna finnas skäl attge möjlighet för olika företag att utföra ramp- och expeditionstjänsten i egenregi som ett alternativ till att anlita den på flygplatsen etableradeorganisationen. TU1981/82:28 38 Utskottet delar föredragandens uppfattningi berörda frågor samt avstyrker under hänvisning härtill yrkandet i motion1981/82:2174 (m) att beslutar upphäva luftfartsverkets företrädesrätttill rampverksamhet. När det gäller den ekonomiskamålsättningen för luftfartsverket har lufttransportutredningen konstaterat attluftfartsverket som övergripande ekonomisk målsättning har att inom ramen föraffärsverksprincipen /77-1986/87 balansera intäkteroch kostnader så att förräntningen på statskapitalet och gentemot kommunernaskall vara fullgjord vid periodens slut. Tioårsplanen har successivt revideratsmed hänsyn till ändrade förhållanden. För egen del erinrar föredraganden om den kraftigautbyggnad av flygplatsanläggningar och trafikledningssystem som skett under1970-talets första hälft för att kunna ta hand om den växande trafiken genomhögre kapacitet och bättre standard. Det står emellertid nu klart att den högatillväxttakten inte kommer att fortsätta. En anpassning till den nyasituationen anses därför nödvändig. I enlighet med de principer förinvesteringar i det statliga flygplatssystemet som redogjorts föranses genomförandet av en investering böra kunna göras beroende av omkravställaren är beredd att direkt svara för de kostnader en investering skullemedföra. Så har också skett när det gäller byggandet av en ny inrikesterminalpå där flygbolagen förklarat sig beredda att bära en betydande del avden totala investeringskostnaden. Enligt föredragandens mening är detväsentligt med hänsyn till behovet av att minska höjningarna av luftfartsverketsavgifter att den marknad som eftersträvar en förändring får pröva och vägakonsekvenserna för luftfartsverkets avgifter mot nyttan av investeringen.Utskottet delar denna uppfattning. gällande ekonomiska tioårsplanför verket skall enligt propositionen fullföljas. Det ekonomiska målet förluftfartsverkets verksamhet skall sålunda även i fortsättningen vara attverksamheten skall bedrivas så att kostnadstäckning nås totalt sett inkl. räntekravetpå det av stat och kommun tillskjutna investeringskapitalet.Kostnadstäckningskravet skall uppfyllas för varje enskilt budgetår. Avvikelserbör kunna medges om resultatutjämning kan åstadkommas över tiden i likhet medden plan för resultatutjämning som f. n. tillämpas. Beträffande investeringarna /83 räknar luftfartsverket i sin anslagsframställning med entotal omslutning på 189,2 milj. kr. Härvid har medräknats konsekvenserna avriksdagens beslut att LIN:s verksamhet skall flytta frånBromma flygplats till . Statens del av det totala investeringsbeloppetuppgår efter avdrag för kommunernas andel av kostnaderna till 138,3 milj. kr. Föredraganden har vid sin avvägningav medelsförbrukningen för nästa budgetår räknat med en total omslutning av180,2 milj. kr. andelen härav uppgår till 130,0 milj. kr. Med hänsyn tilldet begränsade budgetutrymmet har - utöver investeringar på för - prioriterats investeringar av säkerhets- ochrationaliseringskaraktär och investeringar som syftar till att bibehållakapaciteten på flygplatserna. Av följande sammanställning framgår hur de totalainvesteringarna i stort beräknas komma att fördela sig under budgetåret1982/83. Sammanställningen visar också medelsförbrukningen för innevarandebudgetår. rustning, en route Fordon, maskiner, För arbeten på flygplatsberäknas för /83 totalt 114,6 milj. kr., varav 94 milj. kr. fören ny inrikesterminal. Medel har också beräknats för vissa säkerhetsinvesteringarpå . Anslaget till Flygplatser m. m. anses böra beräknas med enviss marginal utöver den beräknade medelsförbrukningen samt tas - med hänsyntill en beräknad ingående behållning om 63,3 milj. kr. - upp med ett belopp av73,2 milj. kr. Vad föredraganden i dessa delaranfört har inte gett utskottet anledning till erinran. Utskottet tillstyrkerföljaktligen den föreslagna anslagsberäkningen och fördelningen på de skildauppgiftsändamålen. Härav följer att utskottet avstyrker yrkandet i motion1981/82:2171 (partimotion m) om ett reservationsanslag för nästa budgetår om14,1 milj. kr. Beträffande övriga i det föregåendeej berörda delar av propositionens förslag om riktlinjer för den statligaluflfartspolitiken och om inriktningen av luftfartsverkets verksamhet harutskottet inte funnit anledning till erinran eller särskilt uttalande. Anslaget Ersättning till för särskildarabatter vid flygtrafik på uppgick /81 till 12 milj. kr.För innevarande budgetår beräknades (prop. 1980/81:100 bil. 9, /81:18,rskr 1980/81:197) med utgångspunkt i dåvarande biljettpriser och visspassagerarökning medelsbehovet till 13.3 milj. kr. Fr.o.m. /82 gäller ett nyttbidragssystem. Stödet baseras på ett i förhållande till trafikunderlagetrimligt trafikutbud. Förändringar i trafikutbudet och i kostnaderna för attupprätthålla trafiken skall efter prövning av luftfartsverket kunna påverkaersättningen. LINhar hos luftfartsverket ansökt om att få införa samma prissystem i trafikentill och från som gäller för det övriga linjenätet. Verket har vidprövningen av ansökan ansett att det särskilda Gotlandspriset ärpraktiskt användbart. har därför efter samrådmed och i godkänt det nyaprissystemet för Gotlandstrafiken. har verket fastställt att fleraavgångar från får användas av lågpris- och miniprisresenärer till LIN:ssamtHga destinationer. Dessutom har ytterligare en tur satts in på förbindelsenVisby-Stockholm . Luftfartsverketbedömer att ett nytt prissystem och en förbättrad trafikförsörjning kommer attmedföra ökat antal passagerare. Ökade kostnader för kommer därigenom attkompenseras. Anslaget /83 kan då behållas oförändrat och endastprisomräknas. beräknar anslaget för /83 till14,5 milj. kr. Utskottet tillstyrker i enlighet med föredragandensförslag att anslaget tas upp med nämnda belopp. Under anslaget ()erinras om att enligt sin instruktion (1978:555) utrederallvarlig luftfartsolycka och tillbud till sådana inom civil och militärflygverksamhet enligt bestämmelser i luftfartslagen (1957:297),luftfartskungörelsen (1961:558) och kungörelsen (1966:436) om undersökning avmilitära luftfartsolyckor. skall vidare följa den nationellaoch internationella utvecklingen på de områden som omfattas av kommissionensverksamhet och samarbeta med berörda säkerhetsmyndigheter i derashaveriförebyggande verksamhet. Luftfartsverketoch chefen för flygvapnet skall svara för kostnaderna för haverikommissionensverksamhet. Antalet civila och militära haverier och resursåtgången för attutreda haverierna skall ligga till grund för fördelningen av kostnaderna. I regleringsbrevet /82 har föreskrivits att SHK i samråd medluftfartsverket och chefen för flygvapnet skall se över verksamheten vidkommissionen. Så har också numera skett. Medanledning härav och mot bakgrund av erfarenheterna av haveriutredningar underde som SHK verkat har SHK i samband med anslagsframställningen lagt framett förslag till en ny ordning vad gäller civila haveriutredningar. Enligtnu gällande ansvarfördelning mellan SHK och luftfartsverket vad gäller civilahaverier har SHK ensam utredningsansvaret för alla haverier som medför attnågon avlider eller får allvarlig kroppsskada. Andra haverier eller tillbudskall i princip utredas av luftfartsverket. Enligt SHK kan det frånflygsäkerhetssynpunkt vara mera angeläget att utreda ett haveritillbud för attfå svårbedömda flygsäkerhetsfrågor väl genomlysta än undersöka ett haveri meden omkommen där haveriorsaken är klar. Denhittills bedrivna verksamheten visar enligt SHK att uppenbara fördelar skullevinnas om kommissionen övertar utredningsansvaret för samtliga olyckor ochtillbud som påkallar utredning enligt gällande luftfartsförfattningar. sida har beräknats att ett sådant övertagande skulle omfattaca 100 haveriärenden . De flesta av dessa ärenden utreds i förenklad formoch är inte särskilt resurskrävande. Någon anledning att frångå dennautredningspraxis torde i regel ej föreligga. Föredraganden förklarar sig dela uppfattningen attdet från effektivitetssynpunkt är mest rationellt att samla allhaveriutredningsverksamhet hos en myndighet. Härigenom undviker man attbegränsade utredningsresurser splittras som ett resurskrävandesamordnings- och kontaktbehov minskar i omfattning. Enhgtföredragandens mening har inga skäl framkommit som ändrar det synsätt som lågtill grund för bildandet av , nämligen atthaveriutredningar skall göras av en från säkerhetsmyndigheten oberoendeinstans. Hela utredningsansvaret för civila haverier anses därför böra liggahos . Härvid torde en mer rationell ordning vad gällerhaveriutredningar kunna erbjudas som en viss resursbesparing börkunna uppnås. Det resurstillskott som SHK anser nödvändigt kompenseras av minstmotsvarande besparingar inom luftfartsverket. Föredraganden förordar därföratt tillförs en haveriutredare med kvalificeradcivilflygoperativ bakgrund samt att kommissionens kansliresurser förstärks meden halvtidstjänst. Enligt föredragandens mening bör vidare luftfartsverket ochchefen för flygvapnet även fortsättningsvis svara för kostnaderna förkommissionens verksamhet. På statsbudgeten anses dock enbart ett formelltanslag om . böra tas upp. Utskottet delar den uppfattning föredraganden idessa frågor givit uttryck åt och tillstyrker följaktligen förslagen härom -inkl. den förordade anslagsförändringen. 4Riksdagen 1981/82. TU1981/82:28 42 Beträffande anslaget till Beredskapför civd luftfart förklarar föredraganden att regeringen har för avsikt attåterkomma härtill i särskild proposition om inriktningen av säkerhetspolitikenoch totalförsvarets fortsatta utveckling. Så har numera skett genomframläggande av proposition 1981/82:102, som i sin helhet remitterats tillförsvarsutskottet. Anpassning till gällande trafikpolitiska riktlinjer m. m. 1. beträffande luftfartensanpassning till trafikpolitiska riktlinjer m. m. attriksdagen lämnar mofion 1981/82:2171 (m) yrkande 1 utan åtgärd, 2. beträffande anpassning avluftfartsverkets kostnadsansvar att a. medbifall fill regeringens förslag och med avslag på motion 1981/82:2171 (m) yrkande 3 godkänner att luftfartsverkets statskapital och förräntningskrav sätts ned i enlighet med de i propositionen förordade riklinjerna, b. avslårmofion 1981/82:2171 (m) yrkande 2, Det interregionala flyglinjenätet rti. 3. beträffande det sekundäraflyglinjenätets struktur och ett mera flexibelt prissättningssystem på sekundärnätet samt regionalt anpassade luftfartsavgifter a. medanledning av motionerna 1981/82:2177 (fp) yrkandena a-c, samt 1981/82:2178 (s) yrkandena 4, 7 och 8, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, b. lämnarmotionerna 1981/82:2172 (s) yrkande 2 och 1981/ 82:2176 (s) i denna del, utan åtgärd, c. avslårmotion 1981/82:2172 (s) yrkande 1, d. avslårmotion 1981/82:2176 (s) i återstående del, 4. beträffandegodkännande av ABC-charter attriksdagen lämnar mofion 1981/82:1838 (c) utan åtgärd. Linjeflygs utflyttning till , m. m. 5. beträffande Linjeflygsutflyttning till , m. m. att a. avslår motionerna 1981/82:361 (m), 1981/82:1387 (m). 1981/82:1399(m), 1981/82:2171 (m) yrkande 4 och 1981/ 82:2173 (m) yrkandena 1 och 2, b. lämnarmotionerna 1981/82:360 (c), 1981/82:1846 (c) och 2177 (fp) yrkande d utan åtgärd, c. avslårmotion 1981/82:1833 (m), d. avslårmotionerna 1981/82:1841 (vpk) och 1981/82:2170 (vpk), 6. beträffandespårbundna förbindelser med a. avslårmotion 1981/82:1615 (vpk) yrkande 4, b. avslårmotionerna 1981/82:1894 (s) yrkande 8 och 1981/ 82:2178 (s) yrkande 1 i denna del, c. avslårmotion 1981/82:2165 (s), 7. beträffande kollektivtrafikförbindelserna iövrigt med Arlan da att medanledning av motionerna 1981/82:2177 (fp) yrkande e och 1981/82:2178 (s)yrkande 1 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethärom anfört, 8. att med bifall till regeringensförslag och med avslag på motion 1981/82:2171 (m) yrkandena 5 och 6 a. bemyndigarregeringen att medge luftfartsverket att teckna borgen för intill ett belopp på högst , b. till Vissersättning till för /83 anvisar ett reservationsanslag av , Detinterregionala flygplatssystemet m. m. 9. beträffande klassificering av vissa flygplatser att a. lämnarmotion 1981/82:789 (s) utan åtgärd, b. lämnarmotion 1981/82:232 (m) utan åtgärd, c. avslårmotion 1981/82:2169 (s, m, c, fp, vpk), 10. beträffande kommunernas medverkan vid investeringarm. m. i statliga flygplatser att med bifalltill regeringens förslag i denna deL avslår motionerna 1981/82:2175 (s) och 1981/82:2178 (s) yrkandena 5 och 6, att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, 12. beträffande bättre utnyttjande av flygplatsernapå och TU1981/82:28 44 att med anledning av motionerna 1981/82:597 (s),1981/82:1136 (s) yrkande 2,1981/82:1415 (m) och 1981/82:2168 (fp) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, 13. beträffandeLuleå flygplats attriksdagen med bifall till propositionen i denna del avslår motion 1981/82:2178(s) yrkande 2, 14. beträffandeprojektering av flygplats i attriksdagen med bifall till propositionen i denna del avslår motion 1981/82:2178(s) yrkande 3, organisation, ekonomi m. m. 15. beträffande rampverksamheten attriksdagen med godkännande av propositionens förslag i denna del avslår motion1981/82:2174 (m), 16. att med bifall tillregeringens förslag samt med avslag på motion 1981/82:2171 (m) yrkande 7 till Flygplatser m. m. för /83 anvisar ett reservationsanslag på . Riktlinjer i övrigt m. m. 17. beträffande övriga - i mom.1-16 ej behandlade - delar att a. godkännerde i propositionen förordade riktiinjerna för den statliga luftfartspolitiken, b. godkännerden i propositionen förordade inriktningen av luftfartsverkets verksamhet. 18. att riksdagentill Ersättning till för särskilda rabatter vid flygtrafik påGotland för /83 anvisar ett förslagsanslag på , 19. att riksdagentill för /83 anvisar ett anslag på . Närvarande:Bertil (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per Stenmarck(m), (), () och (). 1.beträffande luftfartens anpassning till traflkpolitiska riktlinjer m.m. (mom. 1) RolfClarkson, och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.11 börjar med "Vad motionärerna" och på s. 12 slutar med "utanåtgärd." bort ersättas med text av följande lydelse: