bet · G501UbU37 · 1981-12-31 00:00:00 — Detta har giltighet även om denverksamhet som råden stöder i praktiken sträcker sig över mer än ett budgetåroch råden kommer att övergå till ett system med fleråriga planeringsramar.Råden skall alltid avsätta medel för att täcka löneförändringar som kaninträffa under ett budgetår. Utskottet har inhämtat att forskningsråden vid detårliga budgetarbetet inom regelmässigt kompenseras för ökadelönekostnader. Även om denna kompensafion formellt inte är av samma karaktärsom löneomräkningen av t. ex. högskoleanslagen, uppgår den i praktiken normalttill den procentsats som löneomräkningen ger. Utskottet, som finner atthuvudsyftet med yrkandet är tillgodosett, anser att motion 1981/82; 2234yrkande 7 bör avslås. Följande slag av tjänster vidforskningsråden kan finnas inrättade: extra ordinarie tjänst som professor,extra ordinarie tjänst som forskare med tidsbegränsat förordnande på upp och extra tjänst eller arvodestjänst på skilda nivåer. Med utgångspunkt i den rådande åldersstrukturen påinnehavarna av högre tjänster inom högskolan har naturvetenskapligaforskningsrådet och medicinska forskningsrådet i sina anslagsframställningarför /83 och isärskild skrivelse pekat på behovet av att öka såväl forskarrekryteringen somresurserna för s.k. mellantjänster inom skilda ämnesområden. Detta bör enligtråden ske genom tjänster på både forskarutbildningsnivå och nivån omedelbartefter doktorsexamen. Råden anser att innehav av sådana tjänster bl. a. avmeriteringsskäl bör tidsbegränsas. I detta sammanhang erinrar föredragande statsrådet om attdet grundläggande syftet med forskningsrådens verksamhet är att stödjautvecklingen av grundforskningen. Det sker genom att råden anvisar medel tillsådana forskningsprojekt som är av särskild betydelse för att bredda ochfördjupa forskningen inom redan befintliga forskingsinriktningar eller somleder till att nya för grundforskningen betydelsefulla inriktningar skapas. Närforskning inom projekt som stöds av forskningsråd bedöms vara av sådankvalitet och varaktighet att den bör utgöra en del av högskolans fastaforskningsorganisation bör den föras över till denna. För att syftet medforskningsrådens verksamhet skall kunna bibehållas är det enligt föredragandestatsrådets mening angeläget att rådens resurser förblir rörliga, dvs. i såliten utsträckning som möjligt binds i mycket långsiktiga åtaganden. UbU 1981/82:37 46 Hananser därför att inrättande av inte tidsbegränsade forskartjänster vidforskningsråd endast bör förekomma när särskilt starka skäl talar för attdärigenom en mycket betydelsefull forskningsinriktning eller en synnerligenframstående forskares fortsatta verksamhet kan tryggas. För denna forskare börliksom efter rådens förslag extra ordinarie tjänster som professorkunna inrättas av regeringen. I övrigt bör förordnande på tidsbegränsadetjänster tillämpas. Föredragande statsrådet är medveten om att en restriktivhållning i fråga om att inrätta tjänster med tillsvidareförord-nande vidforskningsråden i enskilda fall kan leda till problem. Han utgår dock från att dessaproblem normalt bör kunna lösas genom samverkan mellan forskningsråd och berördhögskoleenhet. Imotion 1981/82: 2234 sägs att det i och för sig finns skäl för att i störteutsträckning än tillämpa tidsbegränsade förordnanden på forskartjänsteri syfte att nå en bättre rörlighet. Motionärerna anser dock att konsekvensernaav regeringens förslag är otillfredsställande belysta och anser att det därförnu bör avslås (yrkande 9). Utskottetdelar föredragande statsrådets uppfattning att det är angeläget attforskningsrådens resurser förblir rörliga. Detta utesluter inte - vilket ocksåframhålls av föredragande statsrådet - att regeringen i angelägna fall inrättarextra ordinarie tjänster som professor vid råden. Utskottet vill peka pä att enalltför frikostig inställning till inrättandet av högre forskartjänster vidforskningsråden kan leda till en minskning av rekryteringskadern tillmotsvarande, reguljära tjänster inom högskoleorganisationen, vilketsjälvfallet måste undvikas. Utskottet avstyrker med det anförda motion1981/82; 2234 yrkande 9 och ansluter sig till de i propositionen förordaderiktlinjerna för inrättandet av forskartjänster vid forskningsråd. Ledamöter i forskningsråd utses och fårej utses för mer än tvä mandatperioder i följd. Huvudsekreterare iforskningsråd utses av rådet . Någon begränsning i förordnandetidenmotsvarande den som gäller för rådsledamot gäller f. n. inte. Ipropositionen anförs att det är av utomordentlig vikt att försöka skapa garantierför att råden skall kunna utöva sin verksamhet med öppna sinnen för nyutveckling inom forskningen och med oväld. Det är bl. a. viktigt att försökaundvika ensidig bindning till vissa vetenskapsinriktningar, "skolbildning".En begränsning i den totala förordnandetiden bör gälla även förhuvudsekreterarna. anmäler att han avser att återkomma till regeringen med förslag omatt ändra förordningen med instruktion för forskningsråden så atthuvudsekreterare i forskningsråd utses för längst och därefter inte kanomförordnas. Denföreslagna begränsningen i förordnandetiden för huvudsekreterare iforskningsråd ifrågasätts i motion 1981/82:2234. Motionärema menar attmöjligheten till rekrytering riskerar att försämras genom en kategorisk UbU 1981/82:37 47 Med det i propositionen redovisade underlaget finns detenligt motionärerna inte anledning att ändra ifrågavarande förordning i dettaavseende, varför förslaget i propositionen bör avslås (yrkande 8). Utskottetvill erinra om att forskningsråden har ett mycket stort inflytande över densvenska forskningen. Det är därför en fråga av stor vikt vilka som skall hamöjlighet att besluta om rådens verksamhet eller kunna påverka dessa beslut.Genom reglerna om maximal förordnandetid för ledamöterna har man försökt attskapa balans mellan företrädare för olika intressen och garantier förförnyelse. Råden sammanträder bara vid ett fåtal tillfällen . Rådensordförande liksom ledamöterna har sina uppdrag i rådsorganisationen endast somextrauppdrag med de begränsningar detta innebär i fråga om möjligheter i tidinte minst - att styra eller påverka arbetet i råden och verksamhetensinriktning. Mot denna bakgmnd får rådens huvudsekreterare en mycketbetydelsefull roll. De arbetar minst halvtid vid sina resp. råd. Medhänvisning till vad som redovisats finner utskottet att det finns fog för vadföredragande statsrådet har förordat i nu aktuellt hänseende. Utskottet anseremellertid att om särskilda skäl anses föreligga får förordnandetiden förhuvudsekreterare förlängas utöver den tid om högst som föreslås ipropositionen. bör med anledning av proposition 1981/82: 106 ochmotion 1981/82:2234 yrkande 8 som sin mening ge regeringen detta till känna. Högskolan fick genom högskolereformen ett ilag uttalat ansvar för att sprida kännedom om vilka erfarenheter och kunskapersom vunnits inom forskningen och hur dessa skall kunna tillämpas.Forskningsråden har ett liknande ansvar. FRN svarar för en allmän ochövergripande information om forskning och forskningsresultat och disponerarsedan budgetåret 1979/80 särskilda medel för forskningsinformafion. Inom arbetarskydds-och arbetslivsområdet har såväl arbetarskyddsfonden som ar-betslivscentmm isina resp. instruktioner ålagts att informera om forskningens resultat. Dettasker genom symposier, seminarier, populariserade versioner avforskningsrapporter m. m. Är 1979 inrättades delegationen för vetenskaplig ochteknisk informationsförsörjning (DFl) med planerings-och samordningsansvar förinformation till dem som är verksamma inom forskning och utvecklingsarbete. År1979 fick FRN i uppdrag att tillsammans med UHÄ undersöka vilka behov avnyttjarinformation om forskning som inte är tillfredsställande tillgodoseddasamt lämna förslag i fråga om hur de problem som eventuellt kan varaförknippade med utökad sådan information skall lösas. UbU 1981/82:37 48 visningav uppdraget, som utförs av en arbetsgrupp med representanter för FRN, UHÄ ochDFI, samt förslag om allmänna anvisningar och om alternativa modeller förnyttjarinformation om den forskning som bedrivs inom utbildningsdepartementetsområde beräknas avlämnas . I sammanhanget uttalar föredragandestatsrådet att spridning av information om forskning bör förberedas redan påett tidigt stadium i planeringen av forskningsprojekt. Enligt statsrådetsmening bör berörda myndigheter inom givna ramar beakta detta i sin fortsattaverksamhet. För t. ex. viss grundforskning kan det emellertid visa sig att detinte finns något behov av nyttjarinformation utanför det rentvetenskapliga området. FRN:ssärskilda resurser för forskningsinformation har enligt nämnden kunnatvitalisera och öka den mot allmänheten riktade forskningsinformationen på ettsätt som inte skulle ha varit möjligt utan särskilt avdelade resurser. Denöverblick som nämnden fått genom att den disponerar de särskilda medlen förforskningsinformation är enligt föredragande statsrådets mening mycketvärdefull. En överföring till högskolorna av viss del av anslaget skulleäventyra möjligheterna till överblick. I ett uppbyggnadsskede synes detsärskilt olämpligt att splittra resurserna. Statsrådet förordar därför attnuvarande konstruktion behålls där FRN ensam disponerar de särskilda resursernaför forskningsinformation. Budgetåret1981/82 beräknar FRN avsätta ca 8 milj. kr. för verksamheten inomforskningsinformationen, varav I milj. kr. för satsningar som avser barn ochungdom. För /83 avses satsningen bli av ungefär samma storlek. FRN:sdelegation för forskningsinformation har i en rapport föreslagit olika insatserför forskningsinformation till barn och ungdom. Föredragande statsrådetframhåller att rapporten innehåller många goda förslag till hur sådanforskningsinformation skall kunna förbättras. Vägledande för insatserna skalläven i fortsättningen vara att nå så många barn och ungdomar som möjligtoavsett kön eller social och geografisk hemort. Under det nya anslaget Vissakostnader i samband med forsknings- och forskarutbildningsreform beräknas enförstärkning av FRN:s informationsanslag med 1 milj. kr. /83 attanvändas för forskningsinformation till barn och ungdom. Detär enligt föredragande statsrådet angeläget att högskolans egna resurser förforskningsinformation ökar och att högskoleenheterna i sin egenverksamhetsplanering och resursfördelning därför bör försöka geinformationsverksamheten en mera framträdande plats. Flexiblaformer för kontakt- och informationsverksamheten måste utvecklas vid deenskilda högskoleenheterna med utgångspunkt i den egna forskningsorganisationenoch de FoU-behov som föreligger såväl i närsamhället som på ett nafionelltplan. En systematisk utvecklings- och försöksverksamhet bör bedrivas under denärmaste åren avseende dels UbU 1981/82:37 49 högskolanskontaktorganisation, dels organisation och former för spridande av informationom forskning och forskningsresultat. Under det nya anslaget Vissa kostnader isamband med forsknings-, och forskarutbildningsreform beräknas . fördenna utvecklings- och försöksverksamhet. Imotion 1981/82:2223 yrkas att under anslaget Vissa kostnader isamband med forsknings- och forskarutbildningsreform skall anvisa 3 milj. kr.utöver vad som föreslås i proposition 1981/82; 106. Medlen skall användas tillokonventionella informationsinsatser i gestaltande eller annan form genomcentrumbildningarna och de fria grupperna (yrkande 14). Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet påpeka att forskningsinformationen måstesöka sig olika vägar för att nå ett gott resultat. Många olika förslag tillformer för forskningsinformation har också förts fram av FRN och även prövats iFRN:s regi eller av de lokalt ansvariga. Ett exempel på samarbete mellan flerahögskoleenheter i detta syfte är den satsning som i årgjort tillsammans med dramatiska institutet och inför enutställning m. m. om hjärnan och nerverna. Enligt utskottets mening behöverinte särskilda medel anvisas för att sådana och andra verksamheter av meraokonventionellt slag inom forskningsinformationen skall komma till stånd. Avstatsfinansiella skäl kan utskottet inte tillstyrka den ytterligaremedelsanvisning som föreslås i motionen. Utskottetföreslår att med avslag på motion 1981/82:2223 yrkande 14 underanslaget Vissa kostnader i samband med forsknings- och forskarutbildningsreformanvisar dels 1 milj. kr. till forskningsinformation, dels . tillkontakter högskolan - forskningsavnämare i enlighet med förslagen i proposition1981/82: 106. I1979 års forskningsproposition (prop. 1978/79:119) framhölls att det varangeläget att få ett bättre underlag för bedömning av behovet av FoU-statistikav olika slag. FRN och (), som fick i uppdrag attundersöka detta behov och i samråd med berörda myndigheter utarbeta förslagtill omfattning, inriktning och utformning av den samlade FoU-statistiken, harredovisat uppdraget i rapporten av FoU-stafistik. De två myndigheternaföreslår en utbyggnad och komplettering av FoU-statistiken så att en samladbild kan erhållas av de totala FoU-resursema i landet. De utbyggnadsförslag FRNoch SCB prioriterar högst avser statistik för högskoleenheter och statistik förhälso- och sjukvård. Ansvaret för innehåll och utformning av FoU-statistikenföreslås ligga på SCB. Ett medansvar bör dock tilldelas FRN i vad gällerutvecklingen av FoU-statistiken i allmänhet och UHÄ i vad gäller utvecklingenav statistiken för högskoleområdet. Ansvaret för produktionen avFoU-statistiken bör enligt myndigheternas förslag ligga på SCB. Ett närasamarbete med UHÄ fömtsätts dock i vad gäller FoU-statistiken för högskolan.Ansvaret för analysen av FoU-stafistiken bör i första hand ligga på SCB.Ansvaret för en särskild forskningspolitiskt orienterad analys bör tilldelasFRN. 4 1981/82. UbU 1981/82:37 50 Föredragande statsrådet förordar attFoU-statistiken byggs upp i enlighet med FRN:s och SCB:s förslag. Regeringenhemställer om godkännande av vad som förordas i fråga om ansvar föroch utbyggnad av statistik över forsknings- och utvecklingsarbete (hemställan13). Underdel nya anslaget Vissa kostnader i samband med forsknings- ochforskarutbildningsreform beräknas . för /83. Utskottetföreslår att godkänner vad som förordats i fråga om ansvar för ochutbyggnad av FoU-statistik samt anvisar de begärda medlen. Imotion 1981/82:2234 yrkas att skall ge regeringen till känna att detbehövs forskningsstatistik som bättre belyser utvecklingen av resurserna påinstitutionsnivå för forskning (yrkande 10). Enligt motionärerna finns det enskillnad mellan statistiska uppgifter om de totalt anslagnaforskningsresurserna och situationen för de enskilda institutionerna. Underlagetför att bedöma den egentliga forskningsverksamhetens volymutveckling är därförosäkert. Det skulle vara önskvärt att statistiska uppgifter, som utgår frånmottagandet av forskningsmedel snarare än utdelandet av dem, funnestillgängliga. Då frågan enligt motionärerna synes ha anknytning till högskolansadministration torde uppföljningskommittén kunna fä i uppdrag att behandla ävenden i motionen berörda frågan. Utskotteterinrar om att åtgärder för att få fram bättre FoU-statistik behandlades i denförra forskningspolitiska propositionen (1978/79: 119). Enligt dennaproposition borde det i det nya anslagssystem för högskolan, som införtsfr.o.m. /78, finnas goda möjligheter att ur befintlig ekonomiskredovisning eller med hjälp av anpassningar i denna redovisning sammanställastatistik över FoU inom högskolan. fick UHÄ och () i uppdrag att utreda dessa möjligheter. Detta uppdrag har ännu interedovisats. Utskottet anser att uppföljningskommittén inte bör få det imotionen förordade uppdraget, då utredningsarbete i berörda frågor redan pågårinom UHÄ och RRV. bör därför avslå yrkande 10 i motion 1981/82: 2234. Delegationen för teknisk och vetenskapliginformationsförsörjning (DFI) skall få i uppdrag att i samråd med FRN delsfortsätta pågående utredning av frågor om registrering av forskningsprojekt ochsamordning av sådan verksamhet, dels föreslå en lämplig instans för prövningoch godkännande av uppläggning av nya register. I avvaktan på att riktlinjerför uppläggningen av projektregister utarbetas, bör samråd ske med DFI viduppläggningen av nya projektregister och omläggning av befintliga register. Vadsom anförts om registrering av forskningsprojekt föranleder inte någotuttalande från utskottets sida. Beslut om forskarutbildningen förutsätter enligtföredragande statsrådet tillförlitligt underiag bl.a. i form av olikakvantitativa uppgifter om de forskarstuderande. I förevarande propositionberäknas . UbU1981/82:37 51 det nya anslaget Vissa kostnader i samband med forsknings-och forskamtbildningsreform för en analys av behovet avforskarutbildningsstatistik. SCB avses få i uppdrag att i samråd med UHÄ svaraför en sådan analys. Utskottet tillstyrker att en analys av behovet avforskarutbildningsstatistik görs och föreslår att anvisar 125000 kr.för ändamålet. II Resurser för klinisk medicinskforskning För att kunna bedriva kliniskmedicinsk forskning och delar av läkarutbildningen hyr staten in sig isjukvårdsorganisationen hos vissa sjukvårdshuvudmän. Detta system förutsätteroch ger till resultat en långt gående samordning av sjukvård, forskning och utbildning.Staten betalar till de berörda sjukvårdshuvudmännen delsdriftkostnadsersättningar (driftkostnadsbidrag), dels investeringsersättningar(investeringsbidrag). Driftkostnadsersättningarna beräknas som ett bidrag förde resurser som staten tar i anspråk i den löpande sjukvårdsverksamheten.Investeringsersättningen utgår med en andel av faktiskt nedlagda investeringari byggnader och viss utrustning. Grundprincipen är i båda fallen att bidragenförs samman med huvudmannens resurser utan någon specialdestinering. Deekonomiska förhållandena regleras i avtal mellan staten och resp.sjukvårdshuvudman, de s.k. läkarutbildningsavtalen (LUA). Den kliniska forskningen utgör enligt föredragandestatsrådets mening ett gott exempel på en sektoriellt inriktad forskning, därframgången kan tillskrivas bl. a. just integrationen. Det kan enligt statsrådetfinnas skäl att framhålla detta med tanke på att diskussionen om samverkanmellan sektorsorganen och forskningen nästan uteslutande förs i andra och merkritiska termer. För att främja samverkan utöver dagens ordning kan statenoch sjukvårdshuvudmännen antingen rikta in sig på att, i högre grad än vad somhittills har varit fallet, förfina beräkningarna av de kostnader som ärförbundna med klinisk utbildning och forskning eller rikta in sig på attförbättra den institutionella ramen för samarbetet, t. ex. se över de reglersom finns för hur sjukvårdshuvudmannen resp. högskoleenheten kan påverkavarandra när det gäller att planera, använda och följa upp givna resurser.Denna senare väg betonar enligt föredragande statsrådets mening mer vadparterna har gemensamt, medan den förra vägen snarare skärperpartsförhållandet. Statsrådet förordar sålunda att man inriktar sig på attförbättra möjligheterna för parterna att i det dagliga arbetet komma fram i stort sett gemensam uppfattning om hur de tillgängliga resurserna böranvändas. Gällande kommunalrättsliga lagstiftning tillåter inte attandra än politiskt valda ledamöter får besluta i kommunala organ. På denstatliga sidan däremot deltar företrädare för olika grupper inom och utomhögskolan i besluten. Det är enligt föredragande statsrådet angeläget att manmera UbU1981/82:37 52 noggrant än analyserar möjligheterna att i någonform söka tillskapa ett lokalt organ eller motsvarande - där företrädare förlandstingskommun och stat kan bereda gemensamma ekonomiska frågor. En prövningav ändrade samarbetsformer faller enligt statsrådet naturligt inom ramen för deförhandlingar om nya läkarutbildningsavtal, som f.n. förs. hari sitt betänkande SoU 1980/81:27 uttalat att det, i fråga om kommunalaundervisningssjukhus, är angeläget att klarhet skapas om vilka resurser som äravsedda för utbildning och forskning. En ändamålsenlig väg att uppnå detta ärenligt föredragande statsrådet att ändra samarbetsformerna i den riktning somhar angetts i proposition 1981/82:106. Parterna i förhandlingarna om nya läkarutbildningsavtal ärenligt föredragande statsrådet överens om att ta upp frågan huruvida detnuvarande systemet med investeringsersättning kan omvandlas till ett mergenerellt utformat system och att utredningsarbetet härom skall drivas medsikte på en ändring . I sitt yttrande SoU 1981/82: 3 y över proposition 1981/82:106 instämmer socialutskottet i att man bör inrikta sig på att förbättramöjligheterna för parterna att i det dagliga arbetet komma fram till en i stortsett gemensam uppfattning om hur de tillgängliga resurserna bör användas.Socialutskottet förutsätter att detta önskemål skall beaktas i parternasgemensamma utredningsarbete. understryker vidareangelägenheten av att man strävar mot att omvandla systemet medinvesteringsersättningar till ett mera generellt utformat system.Socialutskottet förutsätter att även detta önskemål beaktas i parternasutredningsarbete. Propositionen i denna del föranleder inte något särskiltuttalande frå.T socialutskottets sida. Inte heller utbildningsutskottet har funnit någonanledning för att nu göra något uttalande i fråga om resurser förklinisk medicinsk forskning. 12 Forskarutbildning m. m. I propositionens avsnitt omforskarutbildningen behandlar föredragande statsrådet även vissa frågor om dengrundläggande högskoleutbildningen. Utskottet tar i det följande upp dessa tillbehandling, innan utskottet övergår till det som direkt berörforskarutbildningen. gällande regler för antagningtill grundläggande högskoleutbildning infördes i samband med högskolereformenår 1977. I fråga om direktövergång från gymnasieskolan till högskolan gälldetill en början att av kvotgrupperna 1 och 11, dvs. de kvotgrupper somförbehålls sökande med gymnasiebetyg, garanterades dem som sökte tillhögskoleutbildning enbart på grundval av betyg. Denna regel har sedermeraändrats. Fr. o. m. den I UbU1981/82:37 53 gäller att minst en tredjedel avantagningsplatserna inom flertalet av högskolans allmänna utbildningslinjerskall vara förbehållna dem som söker till sådan utbildning senast efteravslutad gymnasieutbildning. Utredningen om forskningens och forskarutbildningenssituation i den nya högskolan () har föreslagit attantagningssystemet fortlöpande utvärderas och att avplatserna på högskolans utbildningslinjer reserveras för studerande som kommerdirekt från gymnasieskolan. Föredragande statsrådet delar kommitténs uppfattning attsystemet för antagning till gmndläggande högskoleutbildning måste bli föremålför fortlöpande utvärdering och hänvisar till att den s.k.uppföljningskommittén f.n. studerar bl.a. effekterna av antagningssystemet förhögskolan. När det gäller reglerna för direktövergång till högskolestudier,erinrar statsrådet om att dessa har ändrats. Erfarenheter av de nyareglerna bör avvaktas, innan ytterligare förändringar diskuteras. I motion 1981/82; 2069 (yrkande 2), som väckts underallmänna motionstiden, och i motion 1981/82:2220 (yrkande 6) begärs attriksdagen beslutar att den s. k. garantin för direktövergång frångymnasieskolan till högskolan höjs till fr. o. m. bl. a.i syfte att förbättra rekryteringen till forskarutbildningen. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning atterfarenheterna av de nya reglerna bör avvaktas, innan ytterligare förändringardiskuteras. Utskottet vill vidare peka på att ett beslut nu av om enändring av antagningsreglerna i enlighet med motionärernas önskemål av praktiskaskäl inte kan få verkan . Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1981/82: 2069 yrkande 2 och 1981/82:2220 yrkande 6. För att den grundläggandehögskoleutbildningen skall ge den studerande en bred bas av sammanhängandekunskap och inte splittras upp i alltför många och små delkurser och moment,föreslår att varje allmän utbildningslinje om 120 poäng börvara så uppbyggd att den innehåller ett krav på fördjupningsstudier motsvarande60 poäng i åtminstone ett av de ingående ämnena.