bet · G501FiU6 · 1981-12-31 00:00:00 — Därmed blir den inteheller ett användbart referensobjekt för leverantören. Just kravet på direktkontaktinnebär en klar svårighet om man avser att bedriva samordnad TU för mängakunder. Den hittillsvarande begränsade användningen av TU i den offentligasektorn beror enligt vår mening inte så mycket på bristande samordning, som påför dålig medvetenhet och svaga incitament till teknisk utveckling inom mångamyndigheter och kommuner. I många fall förefaller det inte stå tillräckligt klartför myndigheter att upphandlingskungörelsen väl medger hänsyn också tilldriftskostnader FiU 1981/82:6 45 Det kan finnas skäl att understryka detta tydligarefrån centralt håll. måste dock konstateras att det krävs kompetenshos beställaren så att han redan vid upphandlingen kan specificera vilkakostnader och vilket tidsperspektiv man avser att använda vid utvärdering avanbud. Medan upphandlingskungörelsen synes vara tillfyllest i nuvarandeutformning behövs emellertid ytterligare incitament för att stimulera till TU,liksom till sådan teknisk kompetensuppbyggnad som är nödvändig för detta. Detär väsentligt att resurser avsätts för de mest avancerade upphandlingsprojekten,inte minst som kompensation för den kompetensurholkning som för närvarandesker genom minskad utveckling inom försvaret och kärnkraftssektorn. Samtidigtbehövs dock större bredd i teknikupphandlingen. Fler myndigheter måstestimuleras att överväga ny teknik för att lösa sina problem. Detta kan bäst skegenom att den centrala statsmakten klart deklarerar att tekniskautvecklingsprojekt, för att effektivisera myndigheternas arbete, kommer attprioriteras vid ordinarie medelstilldelning. På så sätt kan man stimuleramyndigheter att fortlöpande arbeta med TU på ett bättre sätt än genom enstakaanslag från teknikupphandlingsfonder etc. Det är bara genom ett inommyndigheten väl förankrat kontinuerligt arbete med ny teknik, som man kanutveckla sig till den kompetenta kund som är en nödvändig förutsättning förframgångsrik TU. Vaddet gäller förslaget om ändringar i kungörelsen för att stävja ekonomiskbrottslighet vill Förbundet erinra om att regeringen överväger ett förslag attvia taxeringskontrollen komma tillrätta med de skatte- ochavgiftsundandraganden som förekommer bland vissa kategorier av uppdragstagare.Det aktuella förslaget förutsätts omfatta alla uppdragstagare, dvs även hosmyndigheter och kommuner. Förbundet anser att en sådan generell kontrollsannolikt är ändamålsenligare än det aktuella förslaget. FiU 1981/82:6 46 Bilaga 9 i () Yttrandenöver motionerna 1980/81:871 om ökade möjligheter för myndigheter att upphandlatjänster och 1980/81:1133 om den statliga städverksamheten i har genom remiss den9 beretts tillfälle avge yttrande över motionerna 1980/81:871 omökade möjligheter för myndigheter att upphandla tjänster, 1980/81:1133 om denstatliga städverksamheten. LO har i sin tur inhämtat underremisser frånStatsanställdas förbund och , vilka bifogas.För egen del avstår LO från yttrande. har beretts tillfälle attyttra sig över motion 1980/ 81:1133 "om den statligastädverksamheten" och vill med anledning härav anföra följande. Imotionen yrkas att riktlinjerna för den statliga städverksamhetenändras sä att myndigheterna från fall till fall beslutar om att utnyttja deneffektivaste städformen. I riktlinjerna bör därför enligt motionärerna angesatt myndigheterna regelmässigt bör begära in anbud för städningen. Enligt1972 års riktlinjer gäller att skall ha det övergripandeansvaret för den städning som utförs vid statliga myndigheter och skall, där såär lämpligt, verka för ökad samordning av städarbetet mellan stafligamyndigheter och mellan statliga och kommunala organ. De främsta motiven fördenna samordning under en central ledning var att städningsverksamhetendärigenom skulle kunna bedrivas effektivt, rationellt och ekonomiskt. Samtidigtskulle verksamheten kunna bedrivas under en utbildad arbetsledning och med enmer rationell administration. Förbundetbedömer den utveckling av samordningen av städningsverksamheten som hittillsägt rum som gynnsam. De effektivitetsvinster och den rationalisering someftersträvats har i hög grad uppnåtts. FiU 1981/82:6 47 Förbundet vill framhålla som sin meningatt vid jämförelser mellan egen regi och upphandling effektiviteten inte skallbedömas utifrån ett snävt kvantitativt synsätt. Hänsyn bör även tas till olikakvalitativa fi'ktorer som de anställdas krav pä arbetstillfredsställelse,anställningstrygghet och en god arbetsmiljö. Enändring av riktlinjerna i enlighet med motionärernas förslag skulle delsinnebära en ökad användning av nämnda snäva effektivitetsbegrepp, delsförsämrade möjligheter till samordning och därigenom minskade effektivitetsvinster. Motdenna bakgrund menar förbundet att varken ekonomiska eller andra skäl motiveraren ändring av riktlinjerna i enlighet med motionärernas yrkande. StatsanställdasFörbund (1981 -06-16) har beretts tillfälle attyttra sig över motion 1980/81:871: "Om ökad möjlighet för myndigheter attupphandla tjänster" och vill med anledning härav anföra följande. Imotionen yrkas om utredning av möjligheten att åstadkomma besparingar genomviss förändring av budgeteringstekniken, innebärande större frihet förmyndigheter att upphandla tjänster som ersättning för verksamhet i egen regi. Valetmellan egen regi och upphandling kan enligt förbundets mening inte enbart görasutifrån rent företagsekonomiska grunder. En helhetssyn på kostnaderna krävs.Kortsiktiga företagsekonomiska vinster måste vägas mot samhällsekonomiskaförluster i form av försämrad service, ökade kostnader på annat håll ellersämre arbetsvillkor för de anställda. Hänsyn bör även tas till försvars-,sysselsättnings- och försörjningsberedskapsskäl. Enförändring i enlighet med motionärens intentioner skulle innebära att valetmellan egen regi och upphandling allt mer skulle komma att göras utifrån rentföretagsekonomiska grunder medan andra faktorer skulle komma i bakgrunden. FiU 1981/82:6 48 Förbundet finner därför inga skäl för en utredningi enlighet med motionärens yrkande. har ombetts gesynpunkter på två riksdagsmotioner, nämligen motion 1980/81:871 (möjlighet att upphandla tjänster) och motion 1980/81:1133 (JohanOlsson och om den statliga städverksamheten). Motionen1980/81; 871 utmynnar i ett krav på utredning av förändringar i budgettekniken.Motionären menar att en ökad avgiftsfinansiering av myndigheternas tjänstersinsemellan bör komma till stånd. Sådana försök har gjorts på det kommunalaplanet i vissa fall. Det syns som om den huvudsakliga effekten blir ensuboptimering av kommunernas resurser. Exempel kan ges. I en mellansvenskkommun anlitade en utomstående entreprenör, därför att det blevbilligare än att anlita lastbilar från parkförvaltningen. Även om gatukontorethandlar rätt, är det sett ur hela kommunens synvinkel ett slöseri medresurser. Måhändakan en utredning hitta tekniker som förenar det i och för sig berättigadekravet på ökad flexibilitet med god offentlig hushållning. Emellertid är juinte detta motionens uttalade syfte, utan utredningen anses vara ett sätt attöka entreprenadandelen i den statliga verksamheten. Förbundets uppfattning ientreprenadfrågan har alltid varit klar. Man skall välja den regiform som i detlängre perspektivet iniiebär den bästa offentliga hushållningen. Naturligt nogär det därför betänkligt att, som i motionen, anvisa en väg som istället ledertill tendenser till resursslöseri. Motion1980/81: 1133 är skriven i samma syfte men på ett annat område; den statligastädverksamheten. Tyvärr kan man konstatera att just städområdet erbjuderkonkunensmöjligheter som, om de tillämpades i det privata näringslivet, skullebetraktas som illojal konkurrens. Med detta avses möjligheten att underbetalaoch överutnyttja anställd personal, ofta invandrare som har svårt atttillvarata sina intressen. Men även inom den seriösa städverksamheten är detsvårt att hävda, att städning på entreprenad är billigare än egen-regi. Dettycks nämligen som om städningskostnaderna i huvudsak är avhängiga dekvalitetskrav man ställer snarare än regi- FiU 1981/82:6 49 form.Generellt kan man däremot hävda, att entreprenörens vinst alltid är en extrakostnad för det allmänna. Bådamotionerna kan ses som ett led i en alltmer markerad strävan; denatt från de privata företagens sida erövra den marknad som utgörs av denoffentliga sektorn. Ett led i denna strävan har t. ex. varit erbjudande att städa billigt i och därmed spara pengaråt kommunen. Detta bör dock ses som en marknadsföringskostnad för snarareän ett bevis för att privat städning är billigare än städning i egen regi. Förde statliga myndigheternas del torde därutöver tillkomma säkerhetsaspekter,något som förbundet dock inte äger någon närmare kunskap om. Förbundetfinner för sin del ej övervägande skäl tala för motionernas syfte. FiU1981/82:6 50 SHIO-Familjeföretagen () Bilaga 10 Yttrande över motion 1980/81:871 om ökad möjlighet förmyndigheter att upphandla tjänster och motion 1980/81:1133 om den statligastädverksamheten SHIO-Familjeföretagen har genomremiss beretts tillfälle att avge yttrande över rubr. Organisationenfår med anledning härav anföra följande. Ökade möjligheter för myndigheter att upphandla tjänster I motion 1980/81: 871 hemställes omutredning av möjligheten att åstadkomma besparingar genom viss förändring avbudgettekniken, innebärande större frihet för myndigheter att upphandlatjänster som ersättning för verksamhet i egen regi. Ett exempel hämtat från ett yttrande avgivet avLantmäteriverket visar i motionen att nuvarande regler gör att myndigheterutför arbete i egen regi fill en för samhället betydligt högre kostnad än omtjänsten köpts. I exemplet var alternativet köp av tjänsten frånLantmäteriverket. Enligt SHIO-Familjeföretagens uppfattning är det vanligareatt besparingar kan ske genom att offentliga myndigheter efter upphandlinganlitar privata företag. Företag har alltid konkurrenter eller riskerar att få det.För att överleva är de därför tvungna att arbeta mycket effektivt.Specialisering är ett medel att uppnå denna effektivitet. Helt naturligt är det sällan som statlig förvaltningarbetar i konkurrens. Vissa delar av en myndighets verksamhet kan emellertidmed små ändringar i organisationen utsättas för ett konkurrenstryck. Enförutsättning är likväl att olika regelsystem - t. ex. budgetsystemet -utformas så att myndigheterna regelmässigt prövar om arbetet kan utförasbilligare om det köpes utifrån. Den konkurrenssituation man skapar på detta sätt äremellertid delvis skenbar eftersom myndigheten inte riskerar att bli utslagenfrån marknaden genom konkurrensen. Därtor måste speciella spelregleruppställas. Så har redan skett genom upphandlingskungörelsen, vilken garanteraratt myndigheter agerar affärsmässigt vid upphandling av varor eller tjänster.Motsvarande regler måste enligt SHIO-Familjeföretagens uppfattning gälla vidavvägningen mellan egenregiarbete och upphandling. Vi föreslär därför att upphandlingskungörelsenkompletteras så att bl. a. principen om affärsmässighet också skall varavägledande i detta sammanhang. bör mer långtgående förändringar av den offentligaverksamhetens organisation prövas. Målet bör då vara att i största möjligautsträckning skapa och tillåta verksamhet som helt konkurrerar med offentligamyndigheter. Ju längre man kan komma i denna riktning desto större blirmöjligheterna att effektivisera verksamheten och därmed göra besparingar. FiU1981/82:6 51 SHIO-Familjeföretagen har ibroschyren "Anlita företagen det blir billigare och bättre"behandlat hur offentlig verksamhet kan göras effektivare genom ett störreutnyttjande av specialiserade och konkurrensutsatta företag. I mofion 1980/81: 1133 hemställesatt hos regeringen begär förändring av organisationen av den statligastädverksamheten så att myndigheterna regelmässigt begär in anbud förstädning. Kravet i denna motion kan ses som en del av denproblematik som behandlades i anslutning till den tidigare motionen. Exempletfrån städningsverksamheten visar att det inte är tillräckligt med förändringarav budgettekniken för att skapa ett naturligt konkurrenstryck på de delar avmyndigheters verksamhet, där det redan nu finns en konkurrerande verksamhetinom det privata näringslivet. Härutöver krävs förändringar av andra regler ochriktlinjer. Enligt organisationens uppfattning bör en kartläggning skeav olika riktlinjer som begränsar myndigheters möjligheter att upphandlatjänster utifrån. Förändringar bör därefter genomföras så att upphandling frånprivata företag underlättas. uppnås därigenom en ökad effekfivitet inomden offentliga verksamheten. SHIO-Familjeföretagen tillstyrkerde båda motionerna. Organisationen föreslår att en utredning filisätts meduppdrag 1. att skyndsamt lägga fram förslag till förändringarav budgetteknik etc så att effektiviteten inom den offentliga förvaltningen sfimuleras både när det gäller kapitalanvändning och köp av tjänster genom upphandling, 2. att föreslåförändringar i upphandlingskungörelsen så att den blir tillämplig även påavvägningen mellan egenregiarbete och upphandling, 3. att kartläggaolika typer av riktlinjer som vid sidan av budgetreglerna styr myndighetersverksamhet och framlägga förslag till förändringar som stimulerareffektivisering av verksamheten bl. a. genom att underlätta upphandling, 4. att föreslå merlångtgående åtgärder som möjliggör helt konkuneran-de verksamhet. Utredningen bör få i direkfiv att arbeta skyndsamtsärskilt beträffande de tre första uppdragen. FiU1981/82:6 52 Inledning ......................................................................... ..... 1 Motionersom ifrågasätter att myndigheter vid upphandling skall beaktaendast affärsmässigt betingade omständigheter 2 Utskottet ......................................................................... ..... 2 Hemställan ..................................................................... ..... 5 Motioner som kräver attanbudsgivare skall ha fullgjort sina inbe talningar av arbetsgivaravgifter och skatter .............. 5 Motionersom tar upp frågor rörande egenregiverksamhet och konkuirensfrån utomstående anbudsgivare ................... 9 Motionerangående en upphandlingsförordning 14 Hemställan ...................................................................... .. 16 Motionom användning av oblekt papper i statsförvaltningen ... 16 Utskottet ......................................................................... .. 16 Hemställan ...................................................................... .. 17 Näringsutskottetsyttrande NU 1980/81: 5y ................ 21 Näringsutskottetsyttrande NU 1980/81:6y ................. 26 Remissyttrandefrån Styrelsen för teknisk utveckling ... 38 Remissyttrande från (och ) 46 Remissyttrande från SHIO-Familjeföretagen .............. 50