bet · G501NU30 · 1981-12-31 00:00:00 — Om staten inte medverkartill en förhandlingsöverenskommelse med den som har grundade ersättningsanspråkenligt lagen kan denne söka sin rätt domstolsvägen. Med vad nu sagts avstyrkerutskottet motionsyrkandet. Regeringens förslag till anslag för ändamålettillstyrks. I näringsutskottets betänkandeförra året om riktlinjer för energipolitiken (NU 1980/81:60) ägnades avsevärduppmärksamhet åt det projekt med värmeöverföring till genom enhetvattenledning från kärnkraftverket i Forsmark som hade utarbetats avStorstockholms () i samarbete med statens vattenfallsverk.Utskottet framhöll (s. 83) att det är kommunerna som har det slutliga ansvaretför värmeförsörjning. Då värmeförsörjningen i storstädernai hög grad påverkar energiförsörjning är det dock, sade utskottet,mofiverat att statsmakterna ger vissa riktlinjer för kommunernas handlande.Utskottet noterade att även ett alternativ med stora värmepumpar i framtidakombinafion med närförlagda kraftvärmeverk avsågs skola studeras i detfortsatta utredningsarbetet och jämföras med alternativen värme från Forsmarkoch koleldade anläggningar i . Utskottet uttalade bl. a. attdet utgick från att man i det fortsatta utredningsarbetet skulle noga undersökamöjligheterna att använda alternativa energikällor. I ett längre perspektivinför kärnkraftsavvecklingen borde man beakta . möjligheterna attStorstockholms värmesystem skulle få en sådan utform- ning att varaktiga, helst förnybara och inhemska,energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan kunde införas. Vad utskottetanförde gav regeringen till känna som sin mening. begärde STOSEB ett klargörande från regeringenmed anledning av de pågående förhandlingarna med vattenfallsverket. Vilkenelanvändningsnivå borde vara en lämplig utgångspunkt för diskussionerna?Och skulle möjligheter att exportera elkraft tas med i värderingen avelbortfallet? Regeringen beslöt att lämna STOSEB:sskrivelse utan åtgärd. Anledningen angavs vara att regeringen inte uttalar sigi fråga om tolkning av lag eller riksdagsbeslut. I en kommentar tillregeringens beslut uttalade föredragande statsrådet att hanansåg att det dittillsvarande utfallet av förhandlingarna mellan vattenfallsverketoch STOSEB visade på vilken osäker grund projektet byggde. Det var, framhöllhan. Storstockholmskommunernas och STOSEB:s sak att själva avgöra om de trotsdetta ville genomföra projektet. Frågan om en hetvattenledning från Forsmark tas återupp i kommunisternas partimotion 1981/82:1140 och dessutom imofionerna 1981/82:204 (vpk) och 1981/82:1616 (vpk). Yrkandet i den förstnämndamofionen har en generell innebörd - föreslås uttala att någonavtappning av hetvatten från de svenska kärnkraftverken inte bör få förekomma.Enligt de båda senare motionerna skulle hemställa hos regeringen omåtgärder för att utbyggnaden av hetvattenledningen skall stoppas resp. uttalaatt denna ledning inte bör projekteras. Utöver vad utskottet anförde i ämnetförra året har utskottet ingenting att tillägga förutom en hänvisning tillregeringens refererade svar på STOSEB:s framställning. Utskottet avstyrkersålunda de tre motionsyrkandena. Om "hetvatten" frånkärnkraftverk talas det också i motion 1981/82:373 (m). Motionären vill attriksdagen skall uttala att detta "hetvatten" skall utnyttjas i högstamöjliga grad. Av motiveringen framgår emellertid att vad motionären avser ärdet vatten som har använts för att kyla reaktorerna och som därefter, uppvärmttill något högre temperatur, släpps ut i havet. Detta mofionsyrkande har alltsåungefär samma syfte som två andra yrkanden - i motionerna 1981/82:1135"(s) och 1981/82:2123 (fp) - vilka avser spillvärme från kraftverk.Enligt den förra av dessa motioner bör regeringen uppdra åt lantbruksstyrelsenatt ta upp diskussion med och med trädgårdsnäringen ommöjlighet att utnyttja denna spillvärme för växthusodling. I den senaremotionen begärs en skyndsam undersökning av om spillvärme från kanutnyttjas för uppvärmning av "skilda trädgårdsanläggningar ochnäraliggande bostadsområden". Samma fråga var aktuell (NU 1980/81:60 s. 86).Utskottet nämnde då en pågående förprojektering av ett projekt som avsåguppvärmning av en växthusanläggning med hjälp av värmepump. Utskottet föreslogatt de aktuella mofionsyrkandena skulle lämnas utan åtgärd och utgick då NU1981/82:30 24 från att berörda myndigheter och organisationer skullefölja utvecklingen och vidta erforderliga åtgärder. Diskussioner om dettaprojekt pågår fortfarande mellan berörda parter, dvs. På samma grund avstyrker utskottet motionerna1981/82:373 (m), 1981/82:1135 (s) och 1981/82:2123 (fp) i nu berörda delar.Utskottet vill då samfidigt betona att det är högst önskvärt att det energiinnehållsom har tillförts kylvattnet i möjligaste mån kommer till nyttig användning. Utskottet övergår så tillsäkerhetsfrågor på kärnkraftens område. , statenskärnkraftsinspektion, finansieras genom avgifter. För inspektionens förvaltningskostnaderoch för kärnsäkerhetsforskning i dess regi begär regeringen därför endast tvåanslag av formell natur, vartdera på . Utskottet tillstyrkerpropositionen på denna punkt. Socialdemokraterna tar upp olika säkerhetsfrågor i sin partimotion1981/82:1609. Där föreslås att skall som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförs om behovet av successiv information tillriksdagen och allmänheten om bl. a. säkerhetsstudier, säkerhetshöjande åtgärderoch de lokala säkerhetsnämndernas verksamhet. Motionärerna citerar enformulering på valsedeln för linje 2 i kärnkraftsfolkomröstningen ,enligt vilken en särskild säkerhetsstudie bör göras för varje reaktor. Deerinrar också om de lokala säkerhetsnämndernas verksamhet och föreslår attdenna skall redovisas i samband med att regeringen, såsom de också begär,successivt lämnar information till och allmänheten om hur arbetet medbl. a. säkerhetsstudier och säkerhetshöjande åtgärder fortskrider. Budgetproposifionen innehåller i avsnittet omkärnkraftinspekfionen (s. 110-118) en del information som har intresse i dettasammanhang. a. nämns att det i riktlinjerna för kärnsäkerhetsarbetet harangivits att varje svenskt kärnkraftaggregat under sin tekniska livslängd ommöjligt skall genomgå tre fullständiga säkerhetsgranskningar liknande den somföregår meddelandet av fillstånd att första gången ta reaktoranläggningen idrift. I fråga om metoder i säkerhetsarbetet berörs bl. a. utvecklingen avsystem för tillbudsanalys samt pågående s. k. probabilistiska riskanalyser.Produktion av informafionsmaterial om inspektionens verksamhet nämns som enprioriterad uppgift. Informationen avses delvis bli av överblickande art ochdelvis gälla projekt av speciellt intresse. I kärnkraftinspektionens regelbundetåterkommande information till allmänheten ingår kvartalsrapporteröver driftstörningar i de svenska kärnkraftverken. Ordförande och ledamöter i de lokala säkerhetsnämndernautses av regeringen. För varje nämnd sker emellertid detta efter förslag av denkommun där kärnkraftverket är beläget. Det är huvudsakligen kommunfullmäktigeledamöteri respektive kommun som har utsetts. I realiteten framstår säkerhetsnämndernadärför i rätt hög grad som kommunala organ. Varje säkerhetsnämnd skall årligenavge en berättelse om sin verksamhet till NU1981/82:30 25 Till dess åligganden hör också attsjälv svara för information om säkerhetsfrågor på det lokala planet. Vad som har redovisats synes ge vid handen attmotionärernas önskemål beträffande information om kärnsäkerhetsarbetet i alltväsentligt blir uppfyllda under förutsättning av att kärnkraftsinspektionenfullföljer sina i anslagsframställningen angivna planer och att de lokalasäkerhetsnämnderna fullgör sina uppgifter instruktionsenligt. Utskottet villunderstryka betydelsen av den informationsverksamhet som det här är fråga om.Någon särskild framställning till regeringen på grundval av det nu aktuellamotionsyrkandet finner utskottet inte erforderlig. Installation av filtrerad ventilation ireaktorinneslutningarna är ett nytt led i kärnsäkerhetsarbetet. I enlighet medde planer som redovisades i förra årets proposition om riktlinjer för energipolitikenhar regeringen, såsom nu anmäls i budgetpropositionen (bilaga 17 s. 112),utfärdat föreskrifter om sådan installation vid . Imotion 1981/ 82:1140 (vpk) begärs motsvarande åtgärder även vid övrigakärnkraftverk. Regeringen bör, menar motionärerna, anmodas lägga fram förslagom att filterkammare skall byggas vid alla kärnkraftverk i drift. Motionärerna påpekar att de framställde samma yrkandeförra året. Det avslogs då av (NU 1980/81:60 s. 112). Regeringen hadeuttalat att filtrerad venfilation kunde bli aktuell även förreaktorinneslutningarna i , och Forsmark. Man skulle dockutreda om andra metoder kunde ge en jämförbar minskning av olycksriskernaliksom om riskbilden vad gäller stora utsläpp av radioaktivt materialväsentligt avvek från den dåvarande. I så fall borde säkerhetsvillkoren förkärnkraftverken i , och Forsmark anpassas härtill. Omytterligare säkerhetsåtgärder skulle vidtas borde de enligt regeringen hakommit till stånd . Med hänvisning till detta ställningstagande avriksdagen avstyrker utskottet det nu berörda motionsyrkandet. Hantering av radioaktivt avfall Hanteringen av det radioaktivaavfallet från kärnkraftverketi är ett av de centrala problemen påkärnkraftsområdet. Staten inrättade en särskild använt kärnbränsle. Dess verksamhet presenteras nu i budgetpropositionen(bilaga 17 s. 117 f.). Nämndens utgifter bekostas med avgiftsmedel. I statsbudgetenerfordras för nämndens del bara ett formellt belopp av . Utskottettillstyrker regeringens förslag härom. Frågor om hanteringen och den slutliga förvaringen av detradioaktiva avfallet från kärnkraftverken tas upp i flera mofioner. Icenterpartiets partimotion 1981/82:1053 finns två yrkanden på detta område.Enhgt det ena bör i ett uttalande till regeringen ansluta sig tillvad som i motionen anförs om inriktningen av arbetet för att nå en betryggandeslutförvaring av NU1981/82:30 26 det utbrända kärnbränslet. Innebörden av detta yrkandeskall strax redovisas närmare: här skall endast anmärkas att lagen (1977:140)om särskilt tillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle m. m.. den s. k.villkorslagen, ställer högre säkerhetskrav än som kommer till uttryck genomordet "betryggande". Det andra yrkandet är att som sinmening skall ge regeringen till känna att upparbetning av svenskt kärnkraftsavfallinte bör komma i fråga. Ett uttalande av denna innebörd begärs också avvänsterpartiet kommunisterna i partimotionen 1981/82:1140. Där föreslås vidareatt skall uttala att man från svensk sida möjligt bör sägaupp det avtal som finns mellan () och detfranska företaget om upparbetning av använt kärnbränsle. Ytterligareskulle uttala att en utredning om förvaringen av kärnkraftsavfalletbör tillsättas och att alla provborrningar bör stoppas i avvaktan påutredningens resultat. diskuterar i den nämnda partimotionensambandet mellan kärnkraft och kärnvapen. Åtgärder som förhindrar attkärnkraftsproduktionen leder till ökad kärnvapenspridning måste vidtas i varjeaktuellt led i kärnbränslecykeln, uttalar motionärerna. Upparbetning av använtkärnbränsle skulle "klart innebära en ytteriigare bindning tillkärnkraftssamhället" och dessutom öka riskerna för spridning avkärnvapen. Det påpekas i motionen att villkorslagen ger utrymme både förupparbetning av använt kärnbränsle och för en slutlig förvaring utanupparbetning. "Enligt uppfattning uppfyller inte de s. k.KBS-metoderna de krav som villkorslagen uppställer för att den slutligaförvaringen av det utbrända kärnbränslet skall kunna anses vara heltsäker", säger motionärerna i detta sammanhang. Utskottet finner det nu citerade uttalandetanmärkningsvärt. Regeringen beslöt att medge start avkärnkraftsanläggningarna samt . Likaså lämnaderegeringen då fillstånd till uppförande och drift av ett centrallager föranvänt kärnbränsle. Dessa beslut innebar, såsom uttryckligen konstaterades iproposition 1980/81:90 om riktlinjer för energipolifiken (bilaga 1 s. 315), ettställningstagande för att den ditfills av Projekt (KBS)redovisade hanteringen och förvaringen av använt kärnbränsle och högaktivtavfall är möjliga att tillämpa. Att den rådgivande folkomröstningens resultatgav stöd för idrifttagning av ytterligare kärnkraftsreaktorer infill ettsammanlagt antal av tolv har givetvis icke satt de i villkorslagen angivnakraven ur kraft. Några omständigheter som tyder på att de godtagnaförvaringsmetoderna nu skulle bedömas väsentligen annorlunda av regeringen ärinte bekanta. Det citerade uttalandet i partimofionen torde mot här angivenbakgrund få tolkas så att motionärerna anser innebära att regeringen år 1980meddelade fillstånd enligt villkorslagen trots att de i lagen angivna förutsättningarnaför fillstånd inte var uppfyllda. Beträffande det fortsatta arbetet på metoder förslutförvaring av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall från sådant villutskottet anföra följande. NU1981/82:30 27 De redovisade metoderna för slutförvaring avradioaktivt avfall - KBS I och II -har presenterats som möjliga sätt att lösa problemet med slutförvaringen.Utgångspunkten var härvid de krav som ställdes av villkorslagen införladdningen av de reaktorer som var under uppförande. Inom ramen för KBS pågårnu forskning om de på lång sikt bästa förvaringsmetoderna, med utgångspunkt ivissa grundläggande förutsättningar för villkorslagen. Dessa är bl. a. attslutförvaringen skall ske i och inte innebära någon börda för kommandegenerationer. Inom de ramar som bestäms av villkorslagen undersöks nu dels ettantal olika bergarter för slutförvaringen, dels ett antal metoder och materialför inkapsling av avfallet. Forskningen kommer att pågå ytterligare en tidinnan val av metoder, material och lokalisering måste göras. F. n. planeras enidrifttagning av slutförvaret omkring . Anläggningsarbetena bör påbörjasca , dvs. Detta medför i sin tur attprovborrningar i syfte att finna lämplig lokalisering bör avslutas . Tidpunkten för definifiva val av metoder, material ochlokalisering kan komma att skjutas framåt i tiden genom politiska beslut omexempelvis längre mellanlagring. I detta sammanhang kan också erinras om den översyn avlagstiftningen på atomenergiområdet som atomlagstiftningskommittén (I 1979:05)är sysselsatt med. Kommittén skall vid sin prövning av tillståndsförfarandetenligt atomenergilagen (1956:306) bl. a. överväga möjligheterna att ställa uppvillkor samt vad som krävs för att ändra eller återkalla ett lämnat tillståndeller uppställa nya eller ändrade villkor under tillståndets giltighetstid. Utskottet vill understryka betydelsen av det pågåendearbetet på att förbättra metoderna för hantering och förvaring av använtkärnbränsle. De insatser i detta syfte som görs på olika håll i världen skapargrund för förhoppningar att betydande tekniska landvinningar kan göras på dettaområde. En tänkbar utvecklingslinje kan vara att slutförvaring utanupparbetning kommer att bli betraktad som den primära slutförvaringsmetoden.Det finns emellertid enligt utskottets mening inte skäl för ett förbud motupparbetningsmetoden, den ena av de båda metoder som villkorslagen anvisar.Utskottet avstyrker därför de yrkanden om upparbetningsförbud som framställs imofionerna 1981/82:1053 (c) och 1981/82:1140 (vpk). Forsknings- och utvecklingsarbete avseende hantering oehförvaring av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall bedrivs avreaktorinnehavarna själva genom det av dem ägda företaget (). I regi av använtkärnbränsle förekommer viss kompletterande verksamhet. När det gäller denfortsatta inriktningen av forsknings- och utvecklingsarbetet finns det enligtutskottets mening inte underlag för ett sådant styrande ingrepp frånstatsmakternas sida som motionärerna påyrkar. Utskottet avstyrker alltså detyrkande i motion 1981/82:1053 (c) som syftar till ett uttalande därom frånriksdagens sida. Medhänvisning till vad som här har sagts om det fortsatta forsknings- och NU1981/82:30 28 utvecklingsarbetet i fråga om hantering av använt kärnbränsleetc. avstyrker utskottet yrkandet i motion 1981/82:1140 (vpk) om en särskildutredning på detta område och om förbud mot provborrningar underutredningstiden. Det avtal om upparbetning som har ingåtts mellan () och det franska företaget harupprepade gånger behandlats inom . Utskottet kan hänvisa till eninterpella-fionsdebatt (RD 1980/81:32s. 25) och fill sitt egetbetänkande om riktlinjer för energipolitiken (NU 1980/81:60 s. 108f.). Med erinran om tidigare ställningstaganden i frågan avstyrkerutskottet det yrkande i motion 1981/82:1140 (vpk) som går ut på att avtaletmed Cogéma bör sägas upp möjligt. SKBF har projekterat ett för samtliga svenskakärnkraftsföretag gemensamt centrallager för driftavfall från de svenskakärnkraftverken. Det rör sig huvudsakligen om filter- och jonbytarmassor, sommåste hållas avskilda under . Anläggningen planeras för attsenare kunna utvidgas så att den kan ta emot avfall från rivning avkärnkraftverk. Förvaret avses bli lokaliserat till Forsmark. SKBF har inlämnatansökan om prövning av projektet enligt atomenergilagen, vattenlagen oehmiljöskyddslagen. I motion 1981/82:284 (s) begärs att skallhemställa hos regeringen att utrednings- och projekteringsarbetet för det nubeskrivna projektet fullföljs. föreslås också besluta om attcentrallagret skall lokaliseras till Forsmark. Med hänvisning till den pågåendeprövningen av projektet avstyrker utskottet denna mofion. uppgårvattenkraftsproduktionen fill med normalvattentillrinning. energipolitiska proposition redovisades beräknadeproduktionstillskott. Utöver redan pågående och lovgivna utbyggnader bedömdeskapacitetsutbyggnader kunna inledas motsvarande . Häriinkluderades även tillskott från små vattenkraftverk. Ytterligare ca 1 TWhskulle kunna tillkomma genom effektiviseringar i befintliga kraftstafioner.Totalt skulle vattenkraftsproduktionen kunna uppgå till , dock inteförrän . Detta år skulle enligt propositionen vattenkraften kunnage ett tillskott till energibalansen med . kommerregeringen att följa upp lämnade tillstånd till vattenkraftsutbyggnad. Om såerfordras kommer kompletterande förslag att lämnas så att den föreslagnautbyggnaden kan uppnås. Vid riksdagsbehandlingen av propositionen konstateradesbl. a. på basis av ett yttrande från civilutskottet attvattenkraftsproduktionen troligen kommer att ligga något under 65 TWhmed nu gällande regler för tillståndsgivningen (NU 1980/81:60 s. 94, CU1980/81:5 y). NU1981/82:30 29 erinrade i sitt yttrande om att ramen för möjligvattenkraftsutbyggnad ytterst läggs fast genom riktlinjerna för den fysiskariksplaneringen och vattenlagens tillåtlighetsregler i förening med regeringensprövningsrätt. "För den händelse att önskar vidga utbyggnaden avvattenkraften måste den", framhöll civilutskottet, "anfingen fattakonkreta beslut om att vissa angivna älvsträckor inte längre skall varaundantagna från utbyggnad eller ---- ändravattenlagen så att de motstående intressena tillmäts en mindre Bland.uppgifterna energikommitté är att medutgångspunkt i riksdagsbeslutet om den fysiska riksplaneringen övervägavilket bidrag vattenkraften kan ge till elförsörjningen i ett längretidsperspektiv. I sitt betänkande CU 1981/82:33 har civilutskottet medanledning av ett motionsyrkande föreslagit en utredning som skall kunna liggatill grund för en plan för vattenkraftsutbyggnaden. Uppgifter om möjligheteratt nå nära beräknad utbyggnad kan inte, säger civilutskottet,undanröja farhågorna för att utbyggnaden inte kommer att ske i önskad takt. Delånga projekterings- och planeringsperioderna medför att det erfordras beslutså snart som möjligt för att vattenkraften skall kunna lämna sitt avseddabidrag till den beslutade framtida energistrukturen. Det förordadeutredningsarbetet bör, heter det i betänkandet, närmare planläggas i samrådmed energikommittén. Utredningsresultatet skall innefatta ställningstagandenäven till frågan i vilken mån gällande riktlinjer för den fysiska riksplaneringenbör omprövas, bl. a. mot bakgrund av att tidigare utredningar bakom dessa hargjorts innan fattat nu gällande beslut om energipolitikensinriktning. - nu återgivna förslag är inte enhälligt. Centerpartietsoch representanter i utskottet har i en reservation uttalat att degällande riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen, enligt vilka de fyraoutbyggda huvudälvarna och andra värdefulla älvsträckor skall undantas frånutbyggnad, bör ligga fast. Och en särskild utredning om möjligheter att ökavattenkraftstillskottet inom "den synnerligen smala eller närmastobefintliga sektor" där - med citat från den aktuella motionen - "enpositiv omdaning av naturmiljön säkras" kan, hävdar reservanterna, inteanses motiverad. - har beslutat i enlighet medcivilutskottets förslag. har alltså inte anledning att självtta ställning i frågan. I det följande utgår utskottet från nuangivna beslut. Utskottet tar här upp åtta motioner som på olika sättbehandlar vattenkraftsutnyttjandet. I motion 1981/82:1466 (m) krävsatt nytt beslutsunderlagskall tas fram för alla vattenkraftsprojekt som kan bli aktuella under restenav . Detta beslutsunderlag skall bygga på en moderniserad bedömningav kraftnyttan mot bakgrund av det enligt motionärerna nu allmänt accepteradekravet på minskat oljeberoende samt förestående kärnkraftsavveckling. Enutredning av detta slag bör, menar motionärerna, föreligga inför den NU1981/82:30 30 omprövning av riksdagsbeslut om den fysiskariksplaneringen som skall ske . Den önskade utredningenbör dels ställa nyttan av och kostnaden för nya vattenkraftsprojekt i relationtill nyttan och kostnaden för andra tänkbara energitillskott, dels jämförapositiva och negativa miljöeffekter av nya vattenkraftverk med andraalternativa energiprojekt. I motiveringen för ett av yrkandena i motion 1981/82:626(s) åberopas ett riksdagsbeslut om utbyggnad av vattenkraften till 66TWh . Denna utbyggnad har kraftigt försenats, påpekar motionärernaoch hänvisar till tidigare socialdemokratiska motioner med krav på en plan förhur nivå för vattenkraftsproduktionen skall kunna uppnås. Om riksdagenavslår dessa krav tillvaratas inte möjligheterna att styra utbyggnaden så attstörsta möjliga hänsyn tas till ekonomi och miljö, säger motionärerna. Ettintressant förslag från Ålvräddarnas samorganisation har därmed inte hellerfått en seriös prövning, tillägger de. I stället pågår en närmast spontanutbyggnad genom kraftbolagens försorg. Vid behandlingen av motsvarande motionsyrkanden våren 1981avslog dessa med hänvisning till uppdraget åt energikommittéatt överväga vattenkraftens utbyggnad i ett längre tidsperspektiv. Utvecklingeni det korta och medellånga perspektivet kommer att följas uppmärksamt avregeringen, påpekade näringsutskottet, som också erinrade om de kompletteringsförslagi frågan som regeringen hade aviserat . Åven återkommer krav på en utbyggnad av vattenkrafteni den utsträckning som är ekonomiskt lönsam (ca ). Detta sker genom ettyrkande i motion 1981/82:373 (m) som förordar att den på vattenkraft baseradeelproduktionen ökas med genom utnyttjande av alla exploaterbaravattenkraftsresurser. avslog ett motsvarande yrkande. Med hänvisning till refererade beslut omen utredning rörande vattenkraftutbyggnaden avstyrker utskottet de tre härrefererade yrkandena i mofionerna 1981/82:1466 (m), 1981/82:626 (s) och1981/82:373 (m). I motion 1981/82:626 (s) föreslås även att regeringen utandröjsmål skall vidta åtgärder för att ytterligare stimulera effektiviseringar ibefintliga kraftverk. De skäl som motionärerna anför för en stark satsning justpå effektiviseringar är bl. a. att sådana medför ytterst begränsade skador på miljönoch att de skulle kunna bidra till att meningsfull sysselsättning skapas förföretag i anläggnings- och byggnadsbranschen och i verkstadsindustrin. Motion 1981/82:2126 (s) ställer krav på dels ombyggnad,dels viss nybyggnad av vattenkraften i . De befintligakraftstationerna i bör ses över, menar motionärerna. Dessastationer undersöktes av och IndalsälvensVattenreglerings-företag, varvid såväl om- och utbyggnad som viss nybyggnad befannsvara NU1981/82:30 31