bet · G501JoU42 · 1981-12-31 00:00:00 — Den viktigaste uppgiften i samband härmedär att finansiera exporten av uppkommande överskott. Som instmment härföranvänds exportbidrag. Detingår i Svensk kötthandels liksom i övriga regleringsföreningars uppgifter ettprispolitiskt ansvar av innebörd att föreningarna med utgångspunkt ibedömningen av prisutvecklingen pä utlandsmarknaden ochavsättningsmöjligheterna på hemmamarknaden inom ramen för tillgängligaavgiftsmedel skall söka tillse att överskottskvantiteter vinner avsättningtill lägsta möjliga kostnad. Regleringsföreningarna står under jordbmksnämndensöverinseende och har att i sin verksamhet följa av nämnden givna direktiv,vilka i sin tur baseras på beslut av riksdag och regering. mening torde frågor av det slag som berörs i motion 2558 få ansesingå bland dem som normalt bevakas inom ramen för den löpande verksamheten vidstatens jordbmksnämnd. Utskottet utgår därför från att nämnden, om så befinnserforderligt, utan något särskilt uttalande från sida vidtar ellerframlägger förslag till åtgärder som kan effektiviseraexportbidragsverksamheten. Motionen bör därför inte föranleda någon riksdagensytterligare åtgärd. Prisregleringenpå sockerbetor och socker I propositionen föreslås en ettårigprisregleringsperiod för sockerbetor och socker omfattande tiden den 1 juli1982den . Förslaget har utformats med beaktande av riksdagensförra året fattade beslut i fråga om sockerbetsarealen odling (JoU1980/81:36, rskr 1980/ 81:419). beslut innebär att sockerbetsarealenutökas med ytterligare 1 000 ha års odling till 53 000 ha. Denutökade sockerbetsarealen utgör statens bidrag för att möjliggöra fortsattdrift vid socker-bmket i Karpalund. Enligt regeringsförslaget tillförsbetodlarna ca 54,4 milj. kr. som kostnadskompensation och ca 2,7 milj. kr. somersättning för inkomstföljsamhet. Förslaget innebär vidare bl. a. attsockerbolaget för /83 tillerkänns ca 33,3 milj. kr. somersättning för ökade kostnader i sockerproduktionen. Utskottetbiträder i propositionen framlagt förslag till reglering av sockertillverkningenför tiden den Ijuli 1982 samt förslaget JoU 1981/82:42 22 omersättning till sockerbolaget under /83. Förslagetöverensstämmer med vad jordbmksnämnden förordat efter överläggningar och isamförstånd med betodlares centralförening och Svenska SockerfabriksAB samt nämndens konsumentdelegation. propositionen förordats om avveckling av nuvarande underskott isockerregleringen föranleder ingen erinran frän utskottets sida. under allmänna mofionstiden väckta motionen 198 hemställs om ökning avsjälvförsörjningsgraden beträffande socker till och en utökning avsockerbetsarealen i enlighet härmed. Syftet med motionen är att trygga enfortsatt drift vid Karpalunds sockerbmk. Somframgår av det föregående har det av utskottet förordade förslaget tillsockerreglering för instundande regleringsperiod utformats med beaktande av bl.a. det i motionen berörda önskemålet. Syftet med motionen får därmed ansestillgodosett. Motionen bör i enlighet härmed inte föranleda någon ytterligareriksdagens åtgärd. Prisstödettill jordbruket i norra Syftet med prisstödet i norra är att höjalönsamheten hos jordbruket i detta område till en nivå som är jämförbar medden som uppnås vid det mellansvenska jordbmket. Stödet utgår i form avpristillägg på mjölk, kött och fläsk samt till smågrisproduktion ochgetskötsel. Dessutom utgår ett särskilt prisstöd till rennäringen i form avpristillägg på renkött. Prisstödet till jordbmket utgår inom olika stödområdenmed varierande belopp. Bestämmelserna återfinns i förordningen (1978:472) omprisstöd till vissa jordbmk (omtryckt 1980:490, ändrad 1981:640) och ikungörelsen (1973:508) om prisstöd till rennäringen (ändrad senast 1981:641). Somredovisas i propositionen har LRF i skrivelse till regeringen begärt enuppräkning av prisstödet från . har efter samrådmed lantbmksstyrelsen i sitt remissyttrande också lämnat en redovisning av sittuppdrag och föreslagit att stödet räknas upp från . Nämndenredovisar att PM-index oktober 1980oktober 1981 har stigit med12,. En uppräkning av stödnivån med PM-index ger enligt nämnden en ökadkostnad med ca 29 milj. kr. föreslår en uppräkning av stödet ienlighet härmed. Föregen del anser jordbmksministern att en uppräkning av prisstödet till jordbmketi norra bör ske också . I avvaktan på resultatet av den översyn somf. n. sker av stödet bör dock uppräkningen göras något mindre än som föreslagits.Jordbmksministern förordar att stödbeloppen höjs för de olika produkterna inomresp. Motsvarande höjning bör ske av prisstödet tillrennäringen. Kostnaderna för en sådan höjning beräknas till 20 milj. kr. Propositionenföranleder i förevarande avsnitt inte någon erinran från utskottets sida. JoU 1981/82:42 23 Anslaget till prisreglerande åtgärder på jordbmketsområde beräknas för nästa budgetär fill 3 308 milj. kr. Av beloppet avser ca 2805 milj. kr. kostnader för de direkta livsmedelsubventionerna. För innevarandebudgetår har motsvarande kostnader beräknats till 3 195 milj. kr. Minskningenberor främst på att helärseffekten av de minskningar av livsmedelssubventionernasom har skett per och uppnås budgetåret1982/83. Imoderata samlingspartiets kommittémotion 1421 förordas en ytterligareminskning av livsmedelssubventionerna med 375 milj. kr. En sådan minskning ärenligt motionärernas mening ofrånkomlig som ett led i nödvändiga besparingarför kommande budgetår. anser motionärerna att, intill desskonsekvenserna av en avveckling av livsmedelssubventionerna blir belysta, detär önskvärt att någon ytterligare neddragning av dessa subvenfioner inte sker. Förslagi motsatt riktning läggs fram i kommunisternas partimotion 2563vari föreslås, som ett första steg i riktning mot att elimineramervärdeskatten pä livsmedel, en uppräkning av medelsbehovet under förevarandeanslag med utöver regeringens förslag. hemställermotionärerna om en plan för upptrappning av livsmedelssubventionerna ochdifferentiering av dessa, med inriktningen att mervärdeskatten på livsmedel isin helhet skall återföras till konsumenterna fr. o. m. januari månad 1984. Utskottet vill liksom tidigare, närlivsmedelssubventionerna varit föremål för behandling i , erinra omatt det ankommer på regeringen att besluta om subventionernas utformning.Regeringens nu framlagda anslagsäskande är utformat bl. a. i enlighet med denplan för sänkningar av ifrågavarande subventioner, som tidigare presenteratsutan att föranleda någon erinran frän sida. Tillräckliga skäl att nupåkalla någon ändring i ställningstagande till frågan omlivsmedelssubventionernas minskning synes inte föreligga. Utskottet harsålunda inte något att erinra mot den i propositionen gjorda medelsberäkningenbeträffande kostnaderna för livsmedelssubventioneringen på olika produkter. inte heller i övrigt har något att invända mot propositionensberäkningar av de olika postema under prisregleringsanslaget föreslår utskottetatt anslaget för nästa budgetår förs upp med 3 308 milj. kr. Iöverensstämmelse med vad här anförts avstyrker utskottet motionerna 1421 och2563. Utskottet framhöll i samband medbehandlingen av prisregleringen på jordbmkets område bl. a. att detotvivelaktigt var av stort värde om en redovisning av de rön och synpunkter somkommer fram vid livsmedelsberedningens arbete på lämpligt sätt delgesriksdagen, antingen i anslutning till den årliga budgetpropositionen ellerannorledes. JoU 1981/82:42 24 gendelade utskottets uppfattning (JoU 1980/81:36, rskr 1980/81:419). Ienlighet med sålunda uttalademening har till proposition 1981/82:209fogats en promemoria om livsmedelsberedningens hittillsvarande verksamhet. Utskottetanser att den lämnade redogörelsen ger värdefull information rörande aktuellafrågor på kost- och näringsområdet och att den sålunda utgör ett viktigtkomplement till underlagsmaterial för bedömningen av hithörandespörsmål. Utskottet föreslår att utan erinran lägger redogörelsenför livsmedelsberedningens verksamhet till handlingarna. Propositionenhar i de delar den ej berörts i det föregående inte gett utskottet anledningtill erinran eller särskilt uttalande. Utskottet behandlar i detta avsnitt ytterligarenågra under allmänna mofionstiden väckta motioner med anknytning tillprispolifiken på jordbmkets område. Enligt motion 438 (fp) bör det uppdras åt statensjordbmksnämnd att verka för en förbättring av insynen i jordbmksregleringen.Motionärerna åsyftar närmast vissa åtgärder för att ernå enhetligt uppställdaoch mer informativa årsredovisningar från regleringsföreningarna. Motionärernahänvisar fill ett förslag härom som revisorer förde fram i singranskningspromemoria nr 4/1979 om jordbmksprisregleringen och regleringsföreningarna.Enligt motionärernas mening skulle det vidare vara önskvärt att jordbmksnämndenfick i uppdrag att med hjälp av dessa årsredovisningar och annat materialframställa en populämpplaga av en samlad årsredovisning förjordbmksregleringen. Revisorernassynpunkter med anledning av granskningen av jordbmksprisregleringen m.m.presenterades för i förslag 1979/80:17, som behandlades av utskotteti betänkande 1980/81:6. När det gäller regleringsföreningarnas årsredovisningarnoterades i granskningspromemorian att en bättre bild av föreningarnasverksamhet skulle kunna fås om årsredovisningar i väsenfiig mån ändrades iriktning mot större öppenhet. En mera öppen redovisning skulle kunna ge ävenandra intresserade än experterna på området insyn i regleringsverksamheten. Vidgranskningen hade det vidare visat sig att uppställningarna avårsredovisningarna skilde sig åt de olika föreningarna emellan. Sålunda var dei olika hög grad utförliga och illustrativa. De olika posterna iresultaträkningarna var vidare inte direkt jämförbara på gmnd av att man vidintäkts- och kostnadsredovisningen använt sig av olika grupperingar.Föreningarnas årsredovisningar borde därför göras mer enhetliga, och ett ökatarbete borde läggas ned på att få dem mera informativa. Revisorernas förslag om enmera öppen och enhetlig utformning av JoU 1981/82:42 25 redovisningenav föreningarnas verksamhet bemöttes genomgående positivt av de i ärendethörda remissinstanserna. Det framhölls i sammanhanget att man inomregleringsföreningarna redan påbörjat en översyn av årsredovisningarna i syfteatt förbättra möjligheterna att ge en ekonomisk överblick av verksamheten.Möjligheterna att uppnå en alltigenom enhetlig redovisning av föreningarnasekonomiska transaktioner begränsades dock, påpekades det, av att föreningarnasuppgifter delvis var olikartade. Revisorerna fann av olika skäl inte anledningatt vid den förevarande granskningen lägga fram ett konkret förslag i ärendetutan noterade endast de fördelar som kunde vinnas genom ändraderedovisningsregler. Något krav på särskilda åtgärder i ämnet från riksdagenssida aktualiserades inte vid riksdagsbehandlingen. Utskottetdelar givetvis uppfattningen om värdet av att en så överskådlig och öppenredovisning som möjligt lämnas av verksamheten vid regleringsföreningarna. det föregående anförts har åtgärder i angivet syfte också vidtagits. Motbakgmnd av vad i ärendet förevarit finner utskottet anledning anta att statensjordbmksnämnd och berörda regleringsföreningar har sin uppmärksamhet riktad påfrågan och utan särskilt påpekande från sida vidtar de åtgärder somkan befinnas möjliga för att ytterligare förbättra informationen i samband medregleringsföreningarnas årsredovisningar. Vadgäller frågan om en mera lättillgänglig redovisning av jordbruksprisregleringensinnehåll vill utskottet erinra om att jordbruksnämnden enligt beslut avregeringen har till uppgift att utge Jordbmksekonomiska meddelanden. I dennaingår dels artiklar som bl. a. behandlar aktuella frågor inomjordbmksprisregleringen, dels vissa översikter och meddelanden samt dels entabellbilaga med stafistik över produktion, konsumfion etc. Jordbruksekonomiskameddelanden ges ut med tolv nummer . Vissa av numren utgör numera s. k.temanummer, där en viss fråga behandlas. har publiceratsartiklar bl. a. om jordbmkets inflationsskydd, lantbmksföretagens skulder ochräntekostnader samt livsmedelssubventionernas effekter. Det kan nämnas attjordbmksnämnden utkommit med ett temanummer som i populär formredogör för bl. a. gällande prisregleringssystem på jordbmkets och fiskets områden. Detanförda ger enligt utskottets mening vid handen att syftet med mofion 438 istor utsträckning redan får anses tillgodosett. Någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motionen finner utskottet inte erforderlig. Förslag om avveckling av de s. k. djurfabrikernaoch om integrering av deras produkfion med det svenska jordbruket läggs fram imotion 316 (vpk). Djurhälso-, produkt-, kvalitets- och beredskapssynpunktertalar enligt motionen klart för att nya djurfabriker inte skall få byggas iSverige. Befintliga anläggningar skall heller inte få utvidgas. JoU 1981/82:42 26 produkfionskostnadsom kan uppstå vid en sådan omläggning kompenseras enligt motionärernas meningav mindre stödbehov till jordbmket i främst skogs- och mellanbygder och genomatt landets beredskap förbättras till en lägre kostnad. Enligt motionen börvidare ytterligare restriktioner sättas in mot användande av antibiotika idjurfoder. Utskottetvill erinra om atl motioner med liknande innebörd vid flera tillfällen tidigarebehandlats av bl. a. vid föregående i samband medbehandlingen av jordbmksprisregleringen (JoU 1980/ 81:36). I fråga omdjurhälso- och miljöeffekter av den storskaliga animalieproduktionen harunderstmkits att utvecklingen lett till ett ökat medvetande om att en alltförhögt driven rationalisering kunde få negativa bieffekter i olika hänseenden.Från statsmakternas sida har åtgärder vidtagits, bl. a. i form av skärptabestämmelser rörande förprövning från miljö- och djurskyddssynpunkt av nybyggdadjurstallar. Vidare har den etologiska forskningen erhållit ökade resurser överbudgeten. I sammanhanget har påpekats att den allmänna utvecklingen mot enhögt driven rationalisering till stor del skett i överensstämmelse med gällandejordbmkspolitiska riktlinjer och ansetts förenlig med både konsument- ochproducentintressen. har framhållits att detta självfallet inte fårinnebära att man okritiskt accepterar produktionsformer som är ägnade att ingestarka betänkligheter från djurskyddssynpunkt, bl. a. genom att de framtvingaravvikelser från djurens normala biologiska beteende. Utskottet har fömtsattatt en sådan utveckling kan motverkas genom en tillämpning av nu gällandeförfattningar däri inbegripet lantbmksstyrelsens anvisningar fördjurskyddsfillsyn. Av betydelse i sammanhanget har också ansetts vara de avriksdagen godkända riktlinjerna för styrning av den storskaligaanimalieproduktionen, innefattande bl. a. differentierade avgifter inom äggproduktionenoch differentierade pristillägg inom fläskproduktionen. Utöver dessauttalanden har motionerna i ämnet inte föranlett någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida. Underhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 316 yrkande 1. Vaddärefter beträffar användningen av anfibiofika vid utfodring får utskotteterinra om såsom bl. a. redovisades för vid behandlingenav motioner i ämnet (JoU 1980/81:36) att antibiotikan i huvudsak utnyttjasdels som medel mot djursjukdomar m. m., dels som tillväxtbefrämjande ämne. I enav jordbmksnämnden genomförd utredning har den totala förbmkningen i landet avs. k. kemoterapeutika till vilka bl. a. räknas nu berörda antibiotika förår 1977/78 beräknats till , varav ca används tilllågdosfoder. Fördelningen pä olika djurslag har uppskattats till försvin, för fjäderfjä (liv- och slaktkyckling) och för kalv och lamm.Medlen får ej användas vid utfodring av värphöns. Riskerna med anfibiotikafillförselnanses främst bestå i att den leder till JoU 1981/82:42 27 utvecklingoch selektion av resistenta bakteriestammar hos de utfodrade djuren. Resistentasjukdomsalstrande bakterier kan spridas från djuren till den yttre miljön. Enrecirkulation av sådana bakterier kan uppstå, i vilken även människaninnefattas. Utskottetframhöll att utskottet i viss mån kunde instämma i motionärernaskritiska synpunkter på användningen av antibiotika i animalieprodukfionen.Utskottet ansåg det dock böra framhållas att tillverkning.och försäljning avfodermedel som innehåller s. k. specialämnen är noggrant reglerade i olikaförfattningar. Enligt 7 § förordningen (1961:381) om tillverkning av och handelmed fodermedel m. m. får sådana varor inte saluhållas eller försäljas utantillstånd av kontrollmyndigheten, dvs. Tillstånd fårinte lämnas med mindre det tillstyrkts av lantbmksstyrelsen, socialstyrelsenoch (SFS 1971:1145). Samtliga nu nämnda myndigheterarbetade vidare konfinuerligt med frågor rörande antibiotikaanvändningen.Jordbruksnämnden hade sålunda genomfört en utredning avseende utnyttjande avspecialämnen i foder, som väntades leda till skärpta krav rörande undersökningargenom tillverkarens försorg av specialämnens långtidseffekter. arbetade man fortlöpande med bl. a. frågan om karensfider förolika produkfionshöjande ämnen. Enligt att förslag från bordes. k. högdosfoder omfattas av läkemedelsförordningen. Vidare var ett avlantbmksstyrelsen utarbetat förslag till fodervamslag under remissbehandling. Idet sammanhanget föreslogs skärpningar beträffande antibiotikahanteringen äveni andra avseenden än som nämnts. Avdet anförda framgick att frågan om utnyttjande av specialämnen i foder följdesmed stor uppmärksamhet från berörda myndigheters sida. Dessa hade i olikasammanhang redovisat en restrikriv gmndinställning till användningen avantibiotika, framför allt när det gäller tillförsel av sådana ämnen itillväxtbefrämjande syfte. Man hade därvid bl. a. hänvisat till och uttrycktförståelse för de ökade kraven från konsumenterna att livsmedel bör vara friafrån främmande ämnen. Enligt jordbmksnämnden var det vikfigt att användning avproduktionshöjande medel inte tilläts förrän fullt övertygande svenska försökvisat att det var livsmedelshygie-niskt invändningsfritt ochproduktionsekonomiskt välmotiverat. Utskottet, som delade denna uppfattning,underströk för sin del det angelägna i att fortsatta ansträngningar gjordes föratt närmare belysa effekterna av anfibiotikaanvändningen inomanimalieproduktionen och för att komma till rätta med dess negativa verkningar.Då den verksamhet inom berörda myndigheter som redovisats syntes ägnad att istor utsträckning kunna tillgodose syftet med berörda motioner, lämnaderiksdagen desamma utan ytterligare åtgärd. Enligtvad utskottet funnit ägnas hithörande frågor fortsatt uppmärksamhet frånberörda myndigheters sida. Förslaget till ny fodervamlag. JoU 1981/82:42 28 avseddatt ersätta nu gällande fodermedelslag, är efter remissbehandling föremål förprövning i . Motangiven bakgmnd finner utskottet motion 316 inte heller i denna del (yrkande 2)påkalla någon ytterligare åtgärd. Krav pä en översyn av jordbrukspolitiken har restsi några motioner, väckta under allmänna motionstiden . I motion 1428 (s)pekas på flera omständigheter som lett till att tiden blivit mogen för en sådanöversyn. Den alltmera tyngande skuldbördan med starkt ökande räntekostnader harskapat problem, särskilt för de nyetablerade jordbmkarna. Prishöjningar ikombination med minskade livsmedelssubventioner har lett till en minskadkonsumtion med åtföljande svårigheter för åtskilliga livsmedelsföretag. Enligtmotionärerna har kostnadsutvecklingen inom jordbmket bl. a. lett till attintresset för investeringar minskat. Enligtden socialdemokratiska gmppmotionen 1915 blir det alltmera angeläget att sättain jordbmkspolifiken i ett vidare livsmedelspolitiskt perspektiv. Det är bl. a.av stor vikt att förädlingsdelen och distributionen av livsmedel prövas isamband med jordbmkspolitiken. Möjligheterna att utveckla en självständiglivsmedelsteknologi är en annan frågeställning som bör belysas. En översyn avjordbmkspolitiken bör också omfatta konsumentinflytandets utveckling. Enligtmotionen bör en parlamentarisk kommitté tillsättas för att fullgörautredningsuppdraget. Även i kommunisternas partimotion 317yrkas på en utredning om vår livsmedelsförsörjning som inte bör begränsas tilljordbmket utan utsträckas till att avse en samlad svensk livsmedelspolitik. Utskottetvill erinra om att utgångspunkten för den jordbmkspolitik som fastställdes avriksdagen är att landets naturliga resurser för jordbmksproduktionskall utnyttjas och att familjelantbmket skall vara den dominerandeföretagsformen. Enligt rikfiinjerna skall ett huvudsyfte med jordbmkspolitikenvara att fillförsäkra dem som är sysselsatta inom jordbmket i alla delar avlandet en ekonomisk och social standard som är likvärdig med den som jämförbaragmpper uppnår. Vidare skall jordbmkspolitiken ha till mål att fillgodosekonsumenternas berätfigade krav på säker tillgång till livsmedel av högkvalitet till rimliga priser. De statliga insatserna för jordbmketsrationalisering skall därför främja en fortsatt rationalisering av jordbmketgenom uppbyggandet och vidmakthållandet av rationella familjeföretag. Deekologiska och miljömässiga aspekterna på jordbmket skall därvid särskiltbeaktas. Jordbmkspolifiken skall vidare ges en sådan inriktning att jordbmketoch därtill knutna verksamheter kan medverka i en aktiv regionalpolitik. Produktionsmåleti beslut har utformats som delmål avseende åkerarealen,mjölkproduktionen och driftsinriktningen i övrigt. Beträffande åkerarealenskall gälla att den bmkningsvärda åkerjorden skall utnyttjas förjordbmksproduktion. Den fredstida mjölkproduktionen skall upp- JoU 1981/82:42 29 rätthållasvid en nivå som ungefär motsvarar konsumtionsbehovet av mjölk ochmjölkprodukter. För övriga animalieprodukter skall eftersträvas att balans istort sett uppnäs mellan produktion och avsättningsutrymme inom landet. Detöverskott som uppkommer till följd av målsättningen i fråga om åkerarealenskall i första hand utgöras av spannmål. Utskottetkan för sin del inte finna att det finns skäl att nu ompröva de jordbmkspolitiskamålen. De principer som angavs jordbrukspolitiska beslut börsålunda ligga fast. Däremot är medlen att nå de angivna målen inte fastlagda.De sålunda både kan och bör omprövas fortlöpande. Detta är också vad som skettbl. a. inom ramen för den översyn av vissa frågor rörandejordbruksprisregleringen som gjorts inför årets prisöverläggningar och som ävenskett i samband med dessa överläggningar. Detbör i sammanhanget även framhållas att en rad utredningar under senare årtillsatts för att utreda olika delproblem inom jordbmkspolitikens ram. F. n.prövas inom förslag framlagda av utredningen om jordbruketskapitalförsörjning och av sockernäringskommittén. En särskild kommitté utredervissa frågor rörande kapitalförändringarnas inverkan på lantbmkarnasinkomstförhållanden. Frågan om förbättrad fastighetsstmktur inom jordbruket ochskogsbruket utreds inom en annan kommitté. En särskild utredning om detstatliga stödet till jordbmket i norra väntas lägga fram sittbetänkande. Förslag kan också snart väntas från den utredning som haft attutreda användningen av kemiska medel i jordbruket och skogsbmket. Vidare kommeren särskild kommitté att utreda livsmedelsförsörjningens sårbarhet från olikasynpunkter. Medanledning av vad nu anförts finner utskottet inte skäl påfordra någon sådanövergripande översyn av jordbrukspolitiken som efterlyses i motionerna 317,1428 och 1915. Ifrågavarande motioner avstyrks därför. I motion 1918 begärs en skyndsam översyn av dengeografiska spridningen av den svenska livsmedelsproduktionen. Förslag omåtgärder för att motverka den enligt motionen pågående centraliseringen avlivsmedelsproduktionen begärs också. mening kan förväntas att den aviserade utredningen omlivsmedelsförsörjningens sårbarhet kommer att ge värdefull informafion rörandebl. a. sådana frågor som berörs i mofion 1918. Någon särskild utredning i ämnetfinner utskottet därför inte påkallad. Även nyssnämnda motion bör därför kunnalämnas utan ytterligare åtgärd från sida. 1.att antar förslaget till lag om ändring i lagen 3 1981/82. JoU 1981/82:42 30 (1967:340)om prisreglering på jordbmkets område,