bet · G501SfU6 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:6 om sättet att fastställa basbeloppet enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, m. m. 1981/82:50) Utskottet behandlar i dettabetänkande lagförslagen 1-3, 8, 11 och 16-20 i proposition 1981/82:50 om sättetatt fastställa basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring samtmotioner med anknytning till dessa lagförslag. Lagförslagen 4-7, 9, 10 och12-15 i samma proposition har hänvisats till lagutskottet och behandlas ibetänkande LU 1981/82:13. Vidare behandlar utskottet två motioner som väckts medanledning av proposition 1981/82:30 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m.och som tar upp frågor inom studiestödsområdet. I betänkandet behandlas också en ändring i 46 § 2 mom.kommunalskattelagen som föreslagits i proposition 1981/82:10 om ändradeavdragsregler för egenavgifter m. m. Denna proposition har hänvisats tillskatteutskottet, som beslutat överlämna propositionensåvitt avser förslag om ändring av nämnda lagrum tillsocialförsäkringsutskottet. Proposition 1981/82:50 I proposition 1981/82:50 om sättetatt fastställa basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, m. m.har regeringen (), såvitt propositionen hänvisats tillsocialförsäkringsutskottet, dels föreslagit att anta nedan nämnda avlagrådet granskade lagförslag, nämligen 1. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändringi lagen (1981:692) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. lagom ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott, 8. lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429), 11. lag om ändring i lagen (1981:851) om ändring i lagen(1974:8) om rättegången i tvistemål om mindre värden, 16. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 17. lag om ändringi lagen (1981:553) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 18. lag om ändringi uppbördslagen (1953:272), 19. lag om ändringi jordbruksbokföringslagen (1979:141), dels föreslagit att anta ett inomsocialdepartementet upprättat förslag fill 20. lagom ändrino i studiesfödslagen (1973:349). I propositionen föreslås attbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om aliman försäkring skall fastställas förår i stället för som för månad. Syftet härmed 1 1981/82. SfU 1981/82:6 2 är att pensioner och andra förmåner som bestäms medledning av basbeloppet i fortsättningen skall räknas om med hänsyn till denallmänna prisutvecklingen endast . Förslaget ingår i detsamlade program för vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. som regeringen harföreslagit i proposition 1981/82:30. Vidareföreslås följdändringar i andra lagar. De nyareglerna avses träda i kraft . Proposition 1981/82:10 I proposition 1981/82:10 om ändradeavdragsregler för egenavgifter m. m. har regeringen (budgetdepartementet)såvitt propositionen överlämnats av skatteutskottet tillsocialförsäkringsutskottet föreslagit att anta förslag till ändringav 46 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370). Lagrummet föreslås ändrat ur redaktionell synpunkt.Proposition 1981/ 82:10 i övriga delar behandlas i skatteutskottets betänkandeSkU 1981/ 82:9. De till socialförsäkringsutskottethänvisade lagförslagen i proposition 1981/82:50 redovisas i bilaga 1 och detfrån skatteutskottet överlämnade lagförslaget i proposition 1981/82:10 i bilaga2 till betänkandet. Motioner väckta med anledning av proposition 1981/82:50 I motion 1981/82:82 av m. fl. (vpk) föreslås 1. att riksdagenbeslutar avslå proposition 1981/82:50, 2. att riksdagenbeslutar anta följande Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 1 kap. 6 §lagen (1962:381) om allmän försäkring skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Motionärernas förslag Inom denallmänna-------------------- till ett basbelopp. Basbeloppetfastställs av regering- Basbeloppet fastställs av regering- en förvarje månad och utgör 15 400 en för och utgör 15 400 kronormultiplicerat med det tal. kronor multiplicerat med det tal, (jämförelsetal),som anger förhål- (jämförelsetal), som anger förhållandet mellan det allmännaprisläget landet mellan det allmänna prisläget under andra månaden före den somunder andra månaden före den som basbeloppet avser och prisläget basbeloppet avser och prisläget SfU1981/82:6 3 Därvid skall i enlighet med 1980. Basbeloppetavrundas till när-föreskrifter som meddelas av rege- måste hundratal kronor.ringen för tid efter förändringarna i det allmänna prislägetberäknas med bortseende från indirekta skatter, tullar, avgifter och ändringari energipriser samt med tillägg för subventioner. Basbeloppet avrundas kronor. Basbeloppetfår ändras endast om Basbeloppet får ändras endast om jämförelsetalethar ändrats med jämförelsetalet har ändrats med sedan närmast sedan närmast föregående ändring av basbeloppet föregående ändring av basbeloppet gjordes. Denna lag träder i kraft . r mofion 1981/82:93 av m. fl. (s) hemställs 1. attriksdagen avslår förslagen i proposifion 1981/82:50 om a) lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, b) lag om ändringi lagen (1962:692) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, c) lag om ändringi lagen (1964:143) om bidragsförskott, d) lagom ändring i rättshjälpslagen (1972:429), e) lag om ändring i lagen (1981:851) om ändring i lagen(1974:8) om rättegången i tvistemål om mindre värden, f) lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370), g) lag om ändring i lagen (1981:553) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), h) lag omändring i uppbördslagen (1953:272), i) lag omändring i jordbruksbokföringslagen (1979:141), 2. att beslutar att basbeloppet enligt lagen omallmän försäkring skall beräknas enligt de grunder som gäller före . Motioner väckta med anledning av proposition 1981/82:30 I motion 1981/82:16 av Hans Nyhage m. fl. (m) hemställs 1. att ienlighet med vad som i motionen anförts beslutar att fr. o. m. den 1 januari1982 en regel införs i 4 kap. studiestödslagen som innebär att nya medel intebeviljas så länge obetalda avgifter som förfallit till betalning under tidigareår kvarstår eller om återkrav för mer än en termin är obetalt, 2. att ienlighet med vad som ovan anförts i motionen beslutar att fr. o. m. den 1januari 1982 möjligheter att erhålla barntillägg p. g. a. underhållsskyldighettas bort för de studerande som är skyldiga att utge underhållsbidrag för barnoch som inte sammanbor med barnets vårdnads- SfU1981/82:6 4 3. att i enlighet med vad som anförts i motionenbeslutar att fr. o. m. studiestöd inte får utgå tillkorrespondensstudier vid Statens skola för vuxna i eller Hermodsskola. I motion 1981/82:49 (motivering imotion 1981/82:46) av m. fl, (s) hemställs 2. att fill Studiehjälp m. m. på tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /82 anvisar ett förslagsanslag av . I motion 1981/82:60 (motivering imotion 1981/82:57) av m. fl. (vpk) föreslås att beslutar 1. att uttala att den av regeringenförordade ändringen av tidpunkten för indexuppräkning av folkpension icke ärgodtagbar, 2. att godkänna vad som i motionenanförs om återgång till tidigare beräkningssätt av basbeloppet och hosregeringen hemställa om erforderliga åtgärder i enlighet därmed. Yrkande 1 i mofion 1981/82:49 ochyrkande 3 i motion 1981/82:60 behandlas i utskottets betänkande SfU 1981/82:4. Basbeloppet i lagen om allmän försäkring (AFL) I proposition 1981/82:30 om vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m., bil. 2, har föreslagits åtgärder inomsocialdepartementets ansvarsområde som tar sikte på att medverka till en vissuppbromsning av de kraftiga kostnadsökningarna för staten och den allmännaförsäkringen. I nämnda proposition läggs, såvitt berör utskottets ämnesområde,fram förslag om ändring av reglerna för kommunalt bostadstillägg tillfolkpension (KBT). som beräknas medföra en begränsning av KBT-kostnaderna medtotalt ca 600 milj. kr. för år räknat. Dessutom läggs fram förslag om ändringav bestämmelserna om avräkning av kommunernas kostnader för KBT i samband medutbetalning av kommunalskattemedel. Förslagen jämte motioner i anslutninghärtill behandlas i utskottets betänkande SfU 1981/82:4.1 nämnda propositionanför socialministern vidare att reglerna för fastställande av basbeloppet inomden allmänna försäkringen bör ändras så att basbeloppet fastställs att gällaför år i stället för som för månad. Ändringen kan, enligt propositionen,förväntas leda till en begränsning av utgiftsökningen inomsocialförsäkringssektorn med ca 1 800 milj. kr. , varav 1 100milj. Med hänsyn till att regeringen beslutat attinhämta lagrådets yttrande över de ändringar i lagen om allmän försäkring m.fl. lagar som berörs av en ändrad basbeloppsberäkning innehåller proposition1981/82:30 inte något förslag till om ändrade bestämmelser. Förslagom ändring av beräkningsgrunderna för SfU1981/82:6 5 basbeloppet läggs i stället fram i den nu förevarandepropositionen 1981/82:50. Basbeloppet inom den allmänna försäkringen fastställs avregeringen för . multiplicerat med det tal(jämförelsetal) som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget underandra månaden före den som basbeloppet avser och prisläget i juni 1980.Förändringarna i det allmänna prisläget skall, i enlighet med föreskrifter sommeddelats av regeringen, för tid efter beräknas med bortseendefrån indirekta skatter, tullar och avgifter medan tillägg skall göras försubventioner. Dessutom skall vid beräkningen av jämförelsetalet också bortsesfrån direkt inverkan på prisläget genom ändrade energipriser. Basbeloppetberäknas således med utgångspunkt i förändringar i nettoprisindex, varvid docksom nämnts skall bortses från förändringar i energipriserna. Basbeloppet ändras först sedan jämförelsetalet har ändratsmed sedan närmast föregående ändring av basbeloppet gjordes. Basbeloppet för december månad utgör . Dettatal har varit oförändrat . Enligt de före gällande bestämmelsernaom basbeloppet beräknades detta på grundval av förändringar ikonsumentprisindex, dvs. med hänsynstagande fullt ut till förändringar i detallmänna prisläget. Enligt detta beräkningssätt skulle basbeloppet förnovember-december månader ha utgjort . Basbeloppet tillkom för att bevara värdet av utgåendepensionsförmåner inom den allmänna försäkringen. Basbeloppet styr inom AFL:stillämpningsområde också t. ex. intjänandet av pensionspoäng inomATP-systemet. Vidare är den maximala ersättningen inom bl. a.sjukpenningförsäkringen och föräldraförsäkringen reglerad av basbeloppet.Basbeloppet har också kommit till användning inom närliggande områden. Somexempel kan nämnas bestämmelser i lagarna om pensionstillskott, delpension,arbetsskadeförsäkring och bidragsförskott samt i studiestödslagen och kommunalskattelagen.Därutöver har basbeloppet successivt fått betydelse inom vitt skilda fält påsåväl det allmänna som det privaträttsliga området. I utskottets betänkande SfU 1980/81:14 behandladesproposition / 81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m., i vilkenföreslogs de förändringar i basbeloppets beräkning som trädde i kraft den 1januari . I betänkandet, som godkändes av , finns intagnaremissyttranden från bl. a. och (bil. 4 och 5 till betänkandet) vilka närmare belyser basbeloppets betydelseinom främst socialförsäkringen och basbeloppets tekniska konstruktion. Förslaget i den förevarande propositionen irrnebär somnämnts att basbeloppet skall beräknas av regeringen för år i stället för som nuför . Till följd härav kommer basbeloppsanknutna sociala förmåneratt räknas om högst en gång till följd av sådana ändringar i prisutvecklingen,som tillåts påverka indexberäkningen. De förmåner som främst SfU1981/82:6 6 påverkas av den ändrade basbeloppsberäkningen ärfolkpensionsförmåner -i vilka ingår vårdbidrag och handikappersättning-ATP-förmåner. delpensioner, livräntor inom bl. a. arbelsskadeförsäkringen, studiemedeloch bidragsförskott. I propositionen föreslås också att bestämmelsen om attbasbeloppet får ändras endast om prisläget har ändrats med minst tre procentsedan föregående ändring gjordes skall behållas vid fastställande avbasbeloppet för , men därefter slopas. Förslaget om att basbeloppet skall beräknas för årföranleder, förutom ändringar i lagen om allmän försäkring, följdändringar iett flertal lagar som innehåller föreskrifter som hänvisar till basbeloppet fören bestämd månad. Propositionen innehåller, såvitt den remitterats tillsocialförsäkringsutskottet, förslag om ändring i bidragsförskottslagen,rättshjälpslagen, lagen om rättegången i tvistemål om mindre värden,kommunalskattelagen, uppbördslagen och jordbruksbokföringslagen samtstudiestödslagen. De föreslagna ändringarna i studiestödslagen, vilka innebäratt samma basbelopp kommer att gälla vid såväl beviljande som reduktion avstudiemedel, är dock inte direkt föranledda av att basbeloppet föreslåsberäknat för år. m. fl. yrkar i motion 1981/82:93 avslag påpropositionen utom såvitt avser förslaget om ändring i studiestödslagen.LarsWernerm, fl, yrkar i motion 1981/82:82 avslag på propositionen i desshelhet. Sistnämnda motionärer har också i den med anledning av proposition1981/82:30 väckta motionen 1981/82:60 motsatt sig att bestämmelserna omberäkning av basbeloppet ändras på sätt socialministern förutskickade i nämndaproposition. Socialdemokraterna och kommunisterna läggervidare i sina resp. partimotioner fram yrkanden om att skall beslutaom en återgång till de beräkningsgrunder för basbeloppet som gällde före den 1januari , dvs. att basbeloppet skall bestämmas med utgångspunkt iförändringar i konsumentprisindex. kommunisterna begär också att basbeloppetskall ändras redan när jämförelsetalet ändrats med . I den socialdemokratiska partimotionen riktar mofionärernakritik mot att propositionens förslag inte föregåtts av utredningsarbete ochremissbehandling. I propositionen saknas, framhåller motionärerna, kalkyler avföljderna av förslaget på såväl förmåns- som avgiftssidan. Konsekvensernautanför lagstiftningen, t. ex. i fråga om avtal mellan arbetsmarknadens parteri fråga om tjänstepensioner, borde också, menar de, ha redovisats. I motionenhänvisas till att socialdemokraterna redan i den med anledning av proposifion1981/82:30 väckta partimotionen 1981/82:49 framhållit de negativa följderna förpensionärerna av besluten vid föregående om urholkning av basbeloppetoch höjningarna av avgifterna inom sjuk- och tandvården. Även sparförslagen iproposition 1981/82:30 och den nu aktuella propositionen riktar sig, enligtmotionärerna, till stor del mot pensionärerna. SfU1981/82:6 7 Förslagens reella innebörd är, anför de, att pensionärernatillsammans med de arbetslösa får betala sänkningen av mervärdeskatten. Som ettexempel på hur enbart systemet med en uppräkning av basbeloppet endast en gångom året berör pensionärerna anger motionärerna att om systemet tillämpats år1980 skulle detta för en ensamstående folkpensionär ha inneburit en minskadpension . Även kommunisterna anser att en bättreredovisning av förslagets olika konsekvenser för den enskilde borde ha lämnatsi propositionen. De avvisar förslaget med hänvisning till att det lägger ökadebördor på de ekonomiskt sämst ställda i samhället. Gällande bestämmelser om ändring av basbeloppet så snartjämförelsetalet ökat har inneburit att pensionärskollektivet ihögre grad än löntagarkollektivet kunnat få kompensation för prisstegringarna.Samtidigt har basbeloppshöjningarna medfört att kostnaderna har ökat kraftigtför pensioner och andra basbeloppsanknutna sociala förmåner. Det är enligtutskottets mening nödvändigt att något bromsa denna utveckling med hänsyn tilldet ekonomiska läget. Som socialministern framhållit i proposifion 1981/82:30skall nu förevarande förslag liksom förslagen i nyssnämnda proposition i övrigtsom berör pensionsförmånerna ses mot bakgrund av att hon skallåterkomma till regeringen med förslag om dels höjning av pensionernas grundnivågenom utbyggnad av pensionstillskotten, dels vissa förbättringar av handikappersättningen.Genom sådana förbättringar kan enligt utskottets mening grundtryggheten bevarasför de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna och för handikappade personer. Beräkningarna i proposition 1981/82:50 ombesparingseffekten visar att regeringen utgått från att en automatisk höjningav nuvarande basbelopp skulle ha skett före eller i samband med fastställandetav basbeloppet för . Hittillsvarande prognoser om prisutvecklingen månad tyder på att det är osäkert om basbeloppet kommer att höjasutöver nuvarande . för , och full vetskap härom kommer inte attföreligga före beslut. För att förhindra oförutsedda konsekvenser avförslaget föreslår utskottet att treprocentsspärren vid fastställande av basbeloppetför tas bort. I övrigt biträder utskottet propositionen. Med hänvisning till utskottets ovan uttalade uppfattningom nödvändigheten av att bromsa kostnadsutvecklingen för pensioner och andrabasbeloppsanknutna förmåner anser utskottet att bör vidhålla sittvid /81 fattade beslut (se SfU 1980/81:14) om ändrade beräkningsgrunderför basbeloppet fr. o. m. . Det anförda innebär att utskottet avstyrker bifall tillmotionerna 1981/82:93, 1981/82:60 och 1981/82:82, sistnämnda motion imotsvarande del. Utskottet har ingen erinran mot deni propositionen föreslagna ändringen i studiestödslagen och avstyrkerföljaktligen bifall till motion 1981/82:82 i motsvarande del. I den med anledning av proposition 1981/82:30 om vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. väckta motionen 1981/82:46 av m.fl. föreslår motionärerna att det allmänna barnbidraget skall höjas med 300 kr.per barn och år från . Som en konsekvens härav föreslås attäven studiebidraget inom studiehjälpen höjs med . från nämnda datum.Motionärernas hemställan beträffande barnbidraget återfinns i motion 1981/82:50yrkande 1 som behandlats i socialutskottets betänkande SoU 1981/82:10.Hemställan beträffande studiehjälpen görs i motion 1981/82:49 yrkande 2. har i sitt av iår godkända betänkande avstyrkt bifall till yrkandet om höjda barnbidrag.Socialförsäkringsutskottet finner därför inte anledning tillstyrka yrkandet imotion 1981/82:49 om höjda studiebidrag. I motion 1981/82:16 av Hans Nyhage m, fl., som ocksåväckts med anledning av proposition 1981/82:30, föreslås vissabesparingsåtgärder inom studiemedelsområdet fr. o. m. den 1 januari 1982.Förslagen överensstämmer med förslag som lagts fram av centralastudiestödsnämnden (CSN) i nämndens anslagsframställning för budgetåret1982/83. Motionärerna begär beslut av om att nya studiemedel inte skallbeviljas en studerande så länge obetalda avgifter som förfallit till betalningunder kvarstår eller om återkrav för mer än en termin är obetalt.Studiemedel bör enligt motionärerna inte heller beviljas förkorrespondensstudier vid statens skola för vuxna i eller Hermodsskola i andra fall än när det kan konstateras att sökanden har behov av stödetoch inte kan få sitt utbildningsbehov tillgodosett på annat sätt. Motionärernabegär slutligen att rätten till barntillägg till studiemedel förunderhållsskyldiga studerande begränsas fill att avse endast underhållsskyldigasom sammanbor med barnets vårdnadshavare. Besparingarna inomstudiemedelssystemet till följd av motionsförslagen beräknar motionärerna tillca 30 milj. kr. CSN:s anslagsframställning för nästa budgetår bereds f. n.i . Utskottet anser att resultatet av denna beredningbör avvaktas och avstyrker därför bifall till motion 1981/82:16. 1. beträffande sättet att fastställa basbeloppet attriksdagen med anledning av proposition 1981/82:50 och proposition 1981/82:10,båda i motsvarande delar, och med avslag på motion 1981/82:93, motion1981/82:60 yrkandena 1 SfU1981/82:6 9 och 2 och motion 1981/82:82 yrkande 1 i motsvarande deloch yrkande 2 a. antardet i proposition 1981/82:50 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring med den ändringen att andra meningen i punkt 1 övergångsbestämmel serna utgår, b. antardet i proposition 1981/82:50 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1981:692) om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, c. antardet i proposition 1981/82:50 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott, d. antardet i proposition 1981/82:50 framlagda förslaget till lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429), e. antardet i proposition 1981/82:50 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1981:851) om ändring i lagen (1974:8) om rättegången i tvistemål om mindre värden, f. antarden i proposition 1981/82:50 föreslagna lydelsen av lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), g. antardet i proposition 1981/82:50 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1981:553) om ändring i kommunalskatte lagen (1928:370), h. antardet i proposition 1981/82:50 framlagda förslaget till lag om ändring iuppbördsJagen (1953:272), i. antar det i proposition 1981/82:50 framlagdaförslaget till lag om ändring i jordbruksbokföringslagen (1979:141), 2. beträffandeändring i studiestödslagen attriksdagen med bifall till proposition 1981/82:50 i motsvarande del och medavslag på motion 1981/82:82 yrkande 1 i motsvarande del antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i studiestödslagen(1973:349), attriksdagen avslår motion 1981/82:49 yrkande 2, 4. beträffande besparingar Inomstudiemedelssystemet att avslår mofion 1981/82:16. Närvarande: (), (), MajPehrsson (c), (), (), (),(), (), (), (),i (), (), (),Kersfin Sandborg (fp) och (). I* 1981/82. SfU1981/82:6 10 Beträffande sättet att fastställa basbeloppet , , , , , och (alla s) anser: dels att den del av utskottetsyttrande på s. 7 som börjar med "Gällande bestämmelser" och slutarmed "motsvarande del." bort ha följande lydelse: Vid riksdagsbehandlingen av regeringensförslag till ändrade beräkningsgrunder för basbeloppet riktade utskottet (sereservafion 1 till betänkande SfU 1980/81:14) stark kritik mot regeringen föratt förslaget inte föregåtts av utredning och remissbehandling och för attförslagets konsekvenser inte redovisats i propositionen. Av de yttranden somutskottet inhämtade vid sin behandling av förslaget framgick att det skulle fåföljdverkningar inom skilda områden som inte redovisats av regeringen. Så t.ex. framhöll i sitt yttrande att socialförsäkringensinnehåll skulle komma att förändras i basala delar. Inom ATP-systemetkunde befaras att en pensionär kunde få sitt pensionsskydd sänktfrån till av den tidigare inkomsten. Också för framtidapensionärer kunde likartade effekter uppstå. Av lagutskottets yttrande framgickatt förslaget också skulle få allvarliga konsekvenser utanför den allmännaförsäkringens område eftersom basbeloppet kommer fill användning i en mängdcivilrättsliga regler och avtal. Utskottet finner det anmärkningsvärt attregeringen nu ånyo föreslagit en ändring av hur basbeloppet skall beräknas -dessutom med en helt annan teknisk konstrukfion - utan föregåendeutredning och remissförfarande. Även konsekvenseriiaavdetta förslag finnerutskottet bristfälligt redovisade, och några kalkyler av följderna för denenskilde återfinns inte i propositionen. Redan under utskottets behandling hardet visat sig att verkningarna av- förslaget sannolikt skulle bli heltannorlunda än vad regeringen räknat med. Följderna av en basbeloppsförändring för olikaeivilrättsliga lagar och avtal belyses i lagutskottets betänkande LU1981/82:13. Utskottet hänvisar till detta och fill den till betänkandet fogadesocialdemokrafiska reservafio-nen. Såvitt angår förslagets verkningar på detsocialpolitiska fältet konstaterar utskottet att den enskilde pensionären, denenskilde handikappade och den enskilde studeranden får vidkännas en betydandesänkning av sin levnadsstandard eftersom propositionens förslag främst riktarsig mot dessa grupper. Regeringens sparförslag under föregående riksmöteinnebar också påfrestningar på främst pensionärernas ekonomi, genom attpensionerna inte längre blev värdesäkrade fullt ut och den enskildes kostnadervid sjuk-och tandvård höjdes. Härtill kommer att sparförslaget i proposifion1981/82:30 om en minskning av de kommunala bostadstilläggen drabbar SfU1981/82:6 11 Socialdemokraterna har också vidbehandlingen av detta förslag motsatt sig dess genomförande (se SfU 1981/82:4).