bet · G501FöU18 · 1981-12-31 00:00:00 — Utredningsmannen föreslogi sitt betänkande (Ds Fö H 44/80) Civilbefälhavarnas roll i totalförsvaretskrigsplanläggning att civilbefälhavarna redan i fred borde ges ett klartplanläggningsansvar och att civilbefälhavarnas ställning främst gentemot länsstyrelsernaborde preciseras bättre än . Förslagens genomförande förutsatteenligt utredningen personalförstärkning vid civilbefälhavarnas kanslier. Vidarehar f. d. länsöverdirektör haft regeringens uppdrag att överarbetautredningen om civilbefälhavarnas uppgifter m. m. lämnade hanbetänkandet (Ds Fö 1981: 11) Civilbefälhavarnas planläggningsuppgifter i fredm. I betänkandet föreslogs att civilbefälhavarnas ansvar och befogenheter ifred skulle preciseras och att föreskrifts- FöU 1981/82:18 160 rättskulle införas, dels för centrala myndigheter gentemot civilbefälhavarna, delsför civilbefälhavarna gentemot länsstyrelserna. Vidare föreslogs attcivilbefälhavarnas kanslier skulle få en personalförstärkning. Även1978 års försvarskommitté underströk i betänkandet (Ds Fö 1981:14)Totalförsvaret 1982/1987 civilbefälhavarnas ökade betydelse för ledningen avdet civila försvaret i krig och för samordningen mellan civil och militärverksamhet pä den högre regionala nivån. Förändringen beror enligt kommittén påatt försvarsmakten i sin planläggning mer än tidigare utgår från att i krigstödja sig på det civila samhället för sin försöijning. Detta innebär ökadekrav både i fred och krig på en nära samordning av den civila och militäraplanläggningen. En förstärkning av civilbefälhavarnas kanslier är dock enligtkommitténs mening under aUa förhållanden nödvändig. Kommittén tog i sittbetänkande inte ställning till den exakta fördelningen av personal förtotalförsvarsplaneringen mellan centrala, regionala och lokala myndigheter. Kommunministerninstämmer i den bedömning som har gjorts i tidigare utredningar omcivilbefälhavarnas ökade betydelse för ledningen av det civila totalförsvaretoch för samordningen mellan civil och militär verksamhet på den högreregionala nivån. Han anser också att de utredningar som har gjorts omcivilbefalhavamas ansvar och befogenheter tydligt har visat att nuvarandebestämmelser är otillräckliga liksom civilbefälhavarkansliernas personellaresurser. Enligt kommunministerns mening måste ansvar och befogenheterpreciseras. En sådan precisering kan, anför kommunministern vidare, göras påolika sätt. Den kan antingen ske genom en ändring av instruktionen förcivilbefälhavare eller genom att bestämmelser utfärdas om planeringssystemet.Han förordar i linje med vad utredningen om civilbefälhavarnasplanläggningsuppgifter i fred har föreslagit - att preciseringen sker genom attbestämmelser utfärdas om planeringssystemet på grundval av utredningensförslag. På så sätt skulle ett planeringssystem samt förutsättningarna ochvillkoren för de berörda myndigheternas handlande bli fastiagda. Vidareskulle, anser kommunministern, civilbefälhavarnas ansvar pä grundval avinstruktionen också bli preciserat. Ipropositionen anmäler kommunministern att han tillsammans med försvarsministernavser att initiera en översyn av nuvarande planeringssystem. Dess resultatförväntas bl.a. underiätta en omfördelning av resurser från civilatotalförsvarsmyndigheter till civilbefälhavarkanslierna för att ge dessa dennödvändiga förstärkningen. Det är enligt kommunministern inte nödvändigt attde föreslagna förstärkningarna enbart tillkommer i form av en utökning av antalettjänster. ResurstillskoU bör enligt kommunministern ges i en sådan form attcivilbefälhavarna fär en viss valfrihet. Kommunministernhar för civilbefälhavarkanslierna räknat med en förstärkning motsvarande tolvtjänster, varav tre vid vartdera kansliet i Södra och Östra civilområdet samttvå tjänster vid vartdera kansliet i Västra FöU1981/82:18 161 civilområdet, civilområdet för Nedre ochcivilområdet för . Det totala antalet tjänster vidcivilbefälhavarkanslierna är f. n. ca 30, varav ca 20 är avsedda förhandläggare. För /83 har under anslagetCivilbefälhavarna endast tagits upp medel för tre nya tjänster, vilket bedömsmotsvara den besparing som är 1986 görs vid en indragning av Bergslagenscivilområde. Kommunministern räknar efter samråd med försvarsministern med atterforderliga resurser sä långt möjligt omfördelas redan under budgetåret1982/83 för att finansiera återstoden av den föreslagna förstärkningen av civilbefälhavarkanslierna.Den slutliga belastningen på anslaget till civilbefälhavarna blir, anförkommunministern vidare, beroende av den takt i vilken medel kan frigöras vidandra civila totalförsvarsmyndigheter. har yttrat sig över totalförsvarspropositionensåvitt avser civilbefälhavarna. har därvid anfört att vadkommunministern har anfört om civilbefälhavarnas uppgifter inom totalförsvaretinte givit civilutskottet anledning till erinran. Beträffande anslaget tillcivilbefälhavarna för /83 konstaterar rivilutskottet att fråganom den slutliga belastningen på anslaget blir, enligt vad kommunministernanfört, bl. a. beroende av den takt i vilken medel kan frigöras vid andracivila totalförsvarsmyndigheter. Anslagsberäkningen utgår, anför civilutskottetvidare, frän att Bergslagens civilområde dras in är 1986. Båda dessa frågorblir enligt civilutskottets uppfattning beroende av beslut pägrundval närmast av försvarsutskottets beredning. Vad i övrigt anförts omanslag till civilbefälhavarna har inte givit civilutskottet anledning tillerinran. vill inledningsvis peka påcivilbefälhavarens viktiga roll när det gäller att samordna planeringen avtotalförsvaret på högre regional nivå och den stora betydelse han har förledningen av totalförsvarets civila delar inom civilområdet. Detta har ocksåframhållits av försvarskommitté. Med stöd av de utredningar som harsysslat med frågan delas denna uppfattning också av kommunministern.Försvarsutskottet har i likhet med civilutskottet inte heller i övrigt funnitanledning till erinran mot vad kommunministern har anfört om civilbefälhavarensuppgifter. Utskottet vill dock framhålla att det räknar med att den översyn avplaneringssystemet som övervägs kommer att vara av mindre omfattning ochgenomföras inom och myndigheterna på grundval av resultatenav tidigare omfattande utredningsarbete. Den bör också ske skyndsamt om - somförutsätts i propositionen dess resultat skall kunna utnyttjas för vissresursfördelning redan under nästa budgetår. Utskottetvill understryka betydelsen av de personalförstärkningar vid civilbefälhavarkansliernasom kommunministern har bedömt nödvändiga. Det ärangeläget att de sker . De tre tjänster för vilka medel redan beräknatsunder anslaget Civilbefälhavarna bör tillkomma oberoende av attutskottet i det föregående har förordat att Bergslagens civilområde 11 1981/82. Kartong:S. 163, rad I Står: förslagsanslag Rättat till; reservationsanslag Tillkommer:Stockholm den-------- (). Kartong påkartong: S. 163, underskriften Utgår: FöU1981/82:18 162 Det är önskvärt att även andra tjänster kantillföras civilbefälhavarkanslierna under nästa budgetår. Sådana tjänster bör,som kommun-ministern har förutsatt, finansieras genom överskridande avanslaget. Den sammanlagda förstärkning av civilbefälhavarkansliernasom behövs om Bergslagens civilområde behälls är 14 tjänster eller motsvarandemedel. Detta är två fler än som anges i propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. att underQärde huvudtiteln till försvar för /83 anvisar ett för slagsanslag av , 2. att underfjärde huvudtiteln till Anläggningar m. m.för vissa militära ändamål för /83 anvisar ett reser vationsanslag av , a. attriksdagen bemyndigar regeringen medge att beställningar av signalskyddsmateriel får läggas ut inom en kostnadsram av , b. attriksdagen under fjärde huvudtiteln för /83 anvisar ett förslagsanslag av , 4. att riksdagenunder flärde huvudtiteln till Vissa teleanordningar för /83anvisar ett förslagsanslag av , 5. att riksdagenunder fjärde huvudtiteln till Vissa skyddsrumsanläggningar för budgetåret1982/83 anvisar ett förslagsanslag av , 6. att riksdagenunder fjärde huvudtiteln till Identitetsbrickor för /83 anvisarett förslagsanslag av , 7. att riksdagenmed bifall till proposition 1981/82: 102 och med avslag på motion 1981/82:2283,yrkande 15 i denna del, under femte huvudtiteln till Beredskapslagring förhälso- och sjukvården m.m. för /83 anvisar ettreservationsanslag av , 8. att riksdagenmed bifall till proposition 1981/82: 102 och med avslag på motion 1981/82:2283,yrkande 15 i denna del, under femte huvudtiteln till Driftkostnader förberedskapslagring m.m. för /83 anvisar ett förslagsanslag av36240000 kr., 9. att riksdagenmed bifall till proposition 1981/82:100 och med avslag på motion 1981/82:2283,yrkande 15 i denna del, under femte huvudtiteln till Utbildning av personal förhälso- och sjukvård i krig m.m. för /83 anvisar ettförslagsanslag av , 10. attriksdagen under trettonde huvudtiteln till Lantmäteriet: För- FöU1981/82:18 163 svarsberedskap för /83 anvisar ettreservationsanslag av , 11. att under femtondehuvudtiteln till Civilbefälhavarna för /83 anvisar ert förslagsanslagav . Regeringen har ibudgetpropositionen och totalförsvarspropositionen föreslagit att /83 anvisa medel enligt följande sammanställning. Anslag Belopp (kr.) Beredskapsstyrka förFN-tjänst (prop. 1981/82: 100 bil. 7 s. 87-89) förslagsanslag 22492000 Flygtekniskaförsöksanstalten (prop. 1981/82: 102 bil. 2 s. 282-286) förslagsanslag 2400000 Utskottet tillstyrker regeringens förslag och hemställer 1. att tillBeredskapsstyrka för FN-tjänst för /83 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att till Flygtekniskaförsöksanstalten för /83 anvisar ett förslagsanslag av . På försvarsutskottets vägnar PER Närvarande: Per (), (), GunnarBjörk i (c), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), EricHägelmark (fp) och (). FöU1981/82:18 164 Verksamheten inom det militära försvaret /81 (punkt 5) , ,, , , ochHolger (alla s) anser dels att den del av utskottetsanförande som på s. 30 börjar "Utskottet finner" och slutar "ettkommande budgetår" bort ha följande lydelse: Utskottet finner anledning förorda att begränsarregeringens möjligheter att under ett löpande budgetår fatta beslut avförvaltningskaraktär som innefattar korrigering av utgiftsram. mening bör bestämmas en beloppsgräns för sådana beslut. Gränsen börbestämmas sä att korrigeringar över 10 milj. kr. underställs iproposition om tilläggsbudget eller i budgetproposition. Beslut som regeringenäger fatta bör liksom anmälas för i efterhand. Om riksdagenfinner åtgärden olämplig kan detta i så fall påverka ramberäkningen för ettkommande budgetår. bör som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet nu har anfört om rätt för regeringen att korrigera utgiftsramarna fördet militära försvaret och civilförsvaret under löpande budgetår. dels att utskottets hemställan (s. 30) bort ha följandelydelse; att med anledning avproposition 1981/82: 100 och motion 1981/82:939 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört om rätt för regeringen att korrigerautgiftsramarna för det militära försvaret och civilförsvaret under löpandebudgetär. Det militära försvarets fortsatta utveckling (punkt 7) i (c), HansLindblad (fp), (), () och ()anser dels att den del av utskottetsanförande som pä s. 36 börjar "Utskottet anser det vara" och slutar"till känna" bort ha följande lydelse: Utskottet godtar för sin del att preciseringar avkrigsorganisationens utveckling görs i den utsträckning som försvarsministernförordar. Härigenom beaktas den osäkerhet som ligger i de bedömda kostnadernai fast pris för inplanerad verksamhet. Motion 1981/82:2262, yrkande 4, böravslås. dels att utskottets hemställan (s.48) i moment 2 a bort ha följande lydelse: FöU1981/82:18 165 2. beträffande krigsorganisationens utveckling a. attriksdagen med anledning av proposition 1981/82: 102 och med avslag på motion1981/82:2262, yrkande 4, lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet haranfört om riktlinjer för krigsorganisationens utveckling i de femårigaförsvarsbesluten. Det militära försvarets fortsatta utveckling (punkt 7) i (c), HansLindblad (fp), (), () och ()anser dels att den del av utskottetsanförande som på s. 38 börjar "Utskottet har" och slutar "ifiygvapenförbanden" bort ha följande lydelse; Utskottet tillstyrker den inriktning avkrigsorganisationens utveckling som försvarsministern förordar. dels att den del av utskottetsanförande som pä s. 48 börjar "Utskottet delar" och slutar"senare i betänkandet" bort ha följande lydelse; Utskottet delar uppfattningen av försvarskommitté(Ds Fö 1981; 1 s. 92) att den restriktivitet som måste tillämpas ifråga om de statliga utgifterna även måste gälla utgifterna förförsvarsändamål. Detta är en nödvändighet mot bakgrund av den allmänekonomiskaoch statsfinansiella situationen. anser utskottet därför attplaneringen inom totalförsvaret bör genomföras på en ekonomisk nivå sommotsvarar vad som f. n. anvisas för dessa ändamål. Utskottet tillstyrker att planeringsram och utgifterna fördet militära försvaret bestäms i enlighet med vad som anges i propositionen.Utgifterna för nästa budgetår bör alltså bestämmas till 16610 milj. kr. ochplaneringsramen för femårsperioden till fem gånger detta belopp, 83050 milj.kr. (prisläge ). bör under anslagen inom utgiftsramenanvisa medel och lämna beställningsbemyndigande i enlighet med vad som föreslåsi propositionen. Utskottet återkommer till anslagsfrågorna senare i betänkandet. dels att utskottets hemställan (s.48) i momenten 2 c och 6 b bort ha följande lydelse: c. attriksdagen med anledning av proposition 1981/82; 102 samt med avslag pämotionerna 1981/82:2262, yrkande 5, och 1981/ 82:2276, yrkande 4 i denna del,lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört, 6. beträffande ekonomiska resurserunder perioden /83-1986/ 87 b. attriksdagen med bifall till proposition 1981/82: 102 samt med avslag påmotionerna 1981/82:2262, yrkandena 11 och 12, och FöU 1981/82:18 166 1981/82:2276,yrkandena 3 och 14, godkänner att verksamheten inom det militära försvaretunder perioden /83-1986/87 genomförs inom en planeringsram av 83050 milj.kr. samt för /83 fastställer utgiftsramen för det militära försvarettill , allt i prisläge . Det militära försvarets fortsatta utveckling(punkt 7) Per , och (alla m) anser dels att den del av utskottets anförande som pä s.38 börjar "Utskottet har" och slutar "i flygvapenförbanden"bort ha följande lydelse: Deninriktning av krigsorganisationens utveckling som utskottet tillstyrkeransluter till partimotionen från moderata samlingspartiet och motsvarar istort inriktningen enligt regeringens förslag. Härtill kommer åtgärder för attförbättra beredskapen och möjligheterna att variera denna. Vidare ges utrymmeför fler stora övningar där olika förband kan samövas. Anskaffningen avkrigsbromateriel utökas. Minst två tunga transportflygplan anskaffas utöver vadpropositionsförslaget medger. Utvecklingenav krigsorganisationens avgörande delar bör enligt utskottets mening ske genomatt arméstridskrafterna inriktas på att öka antalet norrlandsbrigader till fem,att behålla fyra pansarbrigader, att organisera elva moderniseradeinfanteribrigader och att sätta upp en mekaniserad brigad och ett antalmekaniserade bataljoner. Förmarinstridskrafterna inriktas utvecklingen bl.a. pä att successivt införa enmodern sjörobot på så många ytattackfartyg som möjligt. Det totala antaletubåtar bör vara minst 13 men om möjligt 14. Resurserna för övervakning avhavsområdet och för ubåtsjakt stärks. Flygstridskrafternainriktas bl.a. mot tolv jaktdivisioner (åtta med JA 37 ), fem och en halvattackdivision AJ 37 och tre flygspa-ningsdivisioner S 37. dels att den del av utskottets anförande som pä s.48 börjar "Utskottet delar" och slutar "senare ibetänkandet" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar den uppfattning som förs fram i partimotionen från moderatasamlingspartiet att säkerhetspolitiska skäl klart talar för att det militäraförsvaret borde tilldelas ökade reala resurser . Med hänsyn till den statsfinansiella situationen stannarutskottet dock för att förorda att det militära försvaret under perioden1982/83-1986/87 tilldelas reala resurser som är oförändrade jämfört med enförlängning av försvarsbeslut. Planeringsram och utgifterna för detmilitära försvaret bör bestämmas i enlighet med förslagen i motion 2262 (m).Utgifterna för nästa budgetår bör alltså bestämmas till 16980 milj. kr. ochplaneringsramen för femårsperioden till fem gånger detta belopp, 84900 milj.kr. (prisläge ). FöU1981/82:18 167 inom utgiftsramen anvisa medel och lämnabeställningsbemyndiganden i enlighet med vad som föreslås i samma motion.Utskottet återkommer till anslagsfrågorna senare i betänkandet. dels att utskottets hemställan (s.48) i momenten 2 c och 6 b bort ha följande lydelse; c. attriksdagen med anledning av proposition 1981/82: 102, med avslag på motion1981/82:2276, yrkande 4 i denna del, och med bifall till motion 1981/82:2262,yrkande 5, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, 6. beträffande ekonomiska resurserunder perioden /831986/ 87 b. attriksdagen med avslag på proposition 1981/82:102 och motion 1981/82:2276,yrkandena 3 och 14, samt med bifall till motion 1981/82:2262, yrkandena 11 och12, godkänner att verksamheten inom det militära försvaret under perioden1982/83-1986/ 87 genomförs inom en planeringsram av 84900 milj. kr. samt /83 fastställer utgiftsramen för det militära försvaret till16980000000 kr., alh i prisläge . för det militära försvaret (punkt8) , ,, , , ochHolger (alla s) anser dels att den del av utskottetsanförande som pä s. 61 börjar "Utskottet anser i likhet" och slutar"2276, yrkande 8, bör avslås." bort ha följande lydelse: Utskottet finner att en fördel med att sammanföraförsvarsstaben och försvarsgrensstaberna till en gemensam myndighet är attstabsorganisationen därigenom ges erforderlig styrka att genomföra såväl nubeslutade som tillkommande rationaliseringar och organisationsförändringar.Därutöver kan man få vissa samordningsvinster inom stabsorganisationen. Enutredning bör därför tillsättas med uppgift att lägga fram förslag omen sådan organisationsförändring. Vad utskottet har anfört med anledning av motionerna 2276och 2283 i berörda delar bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan (s.70) i moment 2 f bort ha följande lydelse; 2. beträft"andeorganisationsförändringar inom huvudprogrammen Gemensamma myndigheter m. m. ochOperativ ledning m. m. f. att med anledning av motionerna1981/82:2276, FöU1981/82:18 168 yrkande 8, och 1981/82:2283, yrkande 7, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört om sammanslagning avförsvarsstaben och försvarsgrensstaberna. för det militära försvaret m. dels att den del av utskottetsanförande som på s. 66 börjar "Som utskottet tidigare" och slutar"Propositionsförslaget hör bifallas." bort ha följande lydelse: Utskottet motsätter sig en nedläggning av A 6 i Jönköping.Som påpekas i motionerna 1981/82:2192 (c, fp) och 1981/82:2266 (s) skulle ennedläggning i bästa fall från försvarsekonomisk synpunkt leda till ytterstmarginella besparingar. En nedläggning skulle däremot från samhällsekonomisksynpunkt vara direkt negativ. Detta förhållande har också påtalats av såväl LOsom TCO. Arbetstagarorganisationerna har låtit göra en omfattande undersökningav de ekonomiska konsekvenserna av en nedläggning. Detta har inte beaktats iregeringsförslaget. Arbetsmarknadsläget i är redan i dagallvarligt. Antalet arbeten inom industrin har minskat medomkring 2000. Sysselsättningsprognoser, gjorda bl.a. utifrån länsplanering 1980visar på fortsatt vikande sysselsättning inom industrin, handeln och byggnadsverksamheten.Ett nedläggande av A 1985 skulle leda till ytterligare kraftig ökning avarbetslösheten. Till detta skall läggas O de omfattande problem förpersonalen som en nedläggning orsakar, o ökade värnpliktssociala kostnader förca 60%- av de värnpliktiga, som har sin bostadsort mindre än från förbandet. o attkontakten bygdförband försvinner i en region med omkring 150000 invånare, o högre kostnader i samband med fortsattutnyttjande av militärområ- desskjutfälteti då A 6 ligger endast 4 mil därifrån, o outnyttjade byggnader i A6:s omedelbara närhet till ett värde av omkring 100 milj. kr., o olöstamarkfrågor, som kan bli ett problem för såväl staten som kommunen, onyorganisering och av därav följande störningar i officersutbildningen, oartilleriinspektörens uttalande att A 6 bör vara kvar. o försämrad service ochverksamhet för frivilligorganisationerna. 1 propositionen konstaterar försvarsministern att"belastningen på fredsorganisationen blir något för stor". Ocksådetta leder till slutsatsen att A 6 bör behållas, inte minst då intagningen avvärnpliktiga fram till är 1987 planeras att öka med omkring 7 000 värnpliktiga. FöU1981/82:18 169 Mot denna bakgrund anser utskottetatt A 6, militärområdesverkstaden och artilleriofficershögskolan bör behållas iJönköping. Vad utskottet har anfört i denna fråga bör som sin meningge regeringen till känna. I propositionen har inte diskuterats frågan om ersättningav de förlorade arbetstillfällena i händelse av att A 6 läggs ned. Staten kaninte frånhända sig ansvaret för ersättning i en sådan situation. Det är därförnödvändigt att en så drastisk förändring av verksamheten, som regeringen nuförutsätter, kopplas till nya arbetstillfällen. dels att utskottets hemställan (s.70) i moment bort ha följande lydelse; 4. beträffandeorganisationsförändringar inom armén g. attriksdagen med avslag på proposition 1981/82: 102 och med anledning avmotionerna 1981/82:2180, 1981/82:2192 och 1981/ 82:2266, yrkandena 1 och 3, somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om bibehållandeav A 6 m. m. för det militära försvaret (punkt8) dels att den del av utskottetsanförande som på s. 67 börjar "Den föreslagna omlokaliseringen" ochslutar "Motionsyrkandena bör avslås" bort ha följande lydelse; - med dess talrika befolkning, varulagermed olja och livsmedel och omfattande verkstadsindustri - är av riksbetydelsefrån totalförsvarssynpunkt. Detta ställer stora krav på insats- och mobiliseringsberedskaphos det militära försvarets enheter pä . Uttunning av det marinaförsvaret på har tidigare skett i olika etapper. De reduceringarsom nu planeras försvagar allvarligt beredskapen i västra . Utskottetanser därför att marinens officershögskola i bör vara kvar där.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet nu haranfört. dels att utskottets hemställan (s.70) i moment 5 b bort ha följande lydelse: 5. beträffandeorganisationsförändringar inom marinen b. attriksdagen med avslag på proposition 1981/82: 102 samt med bifall tillmotionerna 1981/82:2213, yrkande 2, 1981/ 82:2268, i denna del, och1981/82:2275, i denna del, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört om lokaliseringen av marinens officershögskola i . FöU 1981/82:18 170 8.Anskaffning av nytt flygplan m. m. (punkt 9) , , , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottets anförande som på s.82 börjar "Utskottet anser" och på s. 83 slutar "särskilttillkännagivande" bort ha följande lydelse; Utskottetdelar för sin del den grundläggande inställning i fråga omflygplansanskaffningen som har kommit till uttryck i motion 2276 (s). Utskottetkonstaterar ocksä att det i betydande utsträckning varit möjligt att vidavtalsförhandlingarna mellan och de villkor som har ställts i nämnda motion. Dengenomlysning som fått genom de avslutande förhandlingarna harvarit värdefull och visar att det finns förutsättningar för att inom Sverigeutveckla och tillverka ett flygplan av som är anpassat till vårtförsvars behov. Utskottethar emellertid funnit att betydande brister kvarstår ibelutsunderiaget. Det gäller framför allt J AS-planets prestanda och kostnader. Ettflygplansprojekt läser av naturliga skäl på ett annat sätt än andramaterielobjekt försvarsmaktens kostnader . Det är därför nödvändigtatt redan frän början klarlägga säkerheten i kostnadsberäkningarna.