bet · G501NU31 · 1981-12-31 00:00:00 — Gmv-, stål- ochverkstadsindustrin samordnas, varvid planer fastställs för lokalisering avförädlingsindustrier till hotade och drabbade bruksorter. Nya marknader skapasinom landet genom en offensiv industripolitik och ekonomisk politik. Handelnmed tredje världen och planekonomierna ökas genom långsiktiga handelsavtal.Satsningar görs på ny teknik, nya produkter, högt driven förädling och enintegrerad produktion. Inom stål- och gruvsektorn förverkligas en samhällsstyrdforskning och utveckling. Processteknik, teknik för vidareförädling ochgmvteknik utvecklas med sikte pä att utnyttja svenskt kunnande. Motionsyrkandenmed liknande innebörd avslogs av pä förslag av näringsutskottetvåren (NU 1979/80:51 s. 32) oeh (NU 1980/81:44 s. 17). Utskottet behandlar i det följande fem motionerfrän allmänna motionstiden i är vilka berör stålindustrin. Först tar utskottetupp frågor angående metallurgi, insatsvaror m. m. Därefter behandlasmotionsyrkanden om samordningen av handelsstålsindustrin och om planering förspecialstålsindustrin. Vidare tar utskottet ställning till en rad förslagrörande . Slutligen behandlas vissa frågor om den framtidagruv-och stålpolitiken. NU1981/82:31 21 Metallurgi, insatsvaror m. m. Utskottet har i det föregåenderedovisat uppgifter om stålindustrins skrotförsörjning (s. 6 f.), och omalternativa processer för råjärnstillverkning (s. 8). I den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:1489kritiseras regeringen för passivitet när det gäller stålindustrins problem.Motionärerna menar att statsmakterna måste ta initiativ till och aktivtmedverka i de åtgärder som är nödvändiga för att främja stålindustrinsutveckling. Man bör ta tag i utvecklingen av de nya råjärnsprocesserna. Vidaremåste, anförs det i motionen, bygga ut sin produktion av järnsvamp ochjärnpulver. Mot denna bakgmnd föreslås att skall begära attregeringen inrättar en särskild kommission med uppgift att planera stålindustrinsmetallurgiutveckhng. Dess arbete skulle i första hand gå ut på att få tillstånd långsiktiga bärkraftiga lösningar. En snabb insats borde göras för attförhindra att bristen pä skrot begränsar produktionsmöjhgheterna på kort sikt.Liknande förslag finns i motionerna 1981/82:624 (s) och 1981/ 82:1953 (s). Också två partimotioner kommunisternager uttryck åt en kritisk syn på regeringens inställning i frågan. Enligt denena av dessa, 1981/82:1063, bör hemställa hos regeringen om förslagtill planering för stålindustrins råvamförsörjning och av järnsvampstillverkningensomfattning. Motionärerna anför att en akut skrotbrist tycks komma att uppståför svensk stålindustri och att järnsvamp kan ersätta skrot i stålprocessen.Statsmakterna måste planera för att järnsvampsproduktionen anpassas tillbristen pä skrot. Liknande tankegångar framförs i den andra motionen, 1981/82:1065.Där föreslås bl. a. att skall begära att regeringen tar initiativför att samordna metallurgikapaciteten för handelsståls- ochspecialstålsindustrierna. Därvid skulle syftet vara att minska andelenimporterat skrot och att säkerställa behovet av malmbaserad metallurgi. Vidareföreslås regeringen ta initiativ till att anläggningar för de nyareduktionsprocesserna uppförs i full skala. Enligt samma motion bör riksdagenockså begära att regeringen, i avvaktan på att en samhällsekonomiskt grundadplan för framtida verksamhet och råvaruförsörjning har presenterats, vidtarerforderliga åtgärder mot ytterligare nedläggningar och avskedanden inomspecialstålsindustrin. tog för mindre än avstånd frän ettförslag om att en särskild kommission med uppgift att planera stålindustrinsmetallurgiutveckling skulle inrättas. Utskottet kan inte heller nu se att detfinns några bärande skäl för förslaget om en sådan kommission. Deöverläggningar som har pågått mellan olika företrädare förstålindustrin om situationen på skrotmarknaden har avslutats (se s. 6f.). En uppgörelse om fördelning av köpskrot mellan stålverken har den I mars1982 träffats mellan de största skrotförbrukande företagen. NU 1981/82:31 22 underfömtsättning att den också godkänns av övriga samarbetande stålverk. EnligtJernkontoret innebär det föreslagna avtalet att användningen av lämpligasubstitut till skrot underiättas. fullmäktige har vidare nyligenbeslutat att genomföra en utredning om alternativ till importskrot. Utredningenskall omfatta malmbaserade ämnen från i , järnsvamp samt råjärnframställt enligt de nya metoder som har utarbetats i Sverige.Dessa alternativ kommer att jämföras från kostnads- och kvalitetssynpunkt. Iövrigt vill utskottet framhålla att det statliga stödet till nya råjärnsprocesserhar kanaliserats genom Fonden för industriellt utvecklingsarbete(Industrifonden). Några samordningsproblem som skulle kunna lösas av enkommission föreligger inte. Utskottetavstyrker således dels förslagen i motion 1981/82:1489 (s) om en särskildkommission för stålindustrins metallurgiutveckling, dels motion 1981/82:624(s) och dels motion 1981/82:1953 (s) i motsvarande del. Av detställningstagandet följer att även motionerna 1981/82:1063 (vpk) och1981/82:1065 (vpk) avstyrks i här behandlade delar. I den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:1489betecknas regeringens inställning som en total likgiltighet för de mindrehandelsstålverken och deras anställda. Motionärerna föreslär att riksdagenskall begära att regeringen tar initiativ till att en plan utarbetas för ensamordnad utveckling av den svenska handelsstålsindustrin. Vänsterpartietkommunisterna föreslår i motion 1981/82:1065 att skall hemställa hosregeringen att den lägger fram en krisplan för de mindre handelsstålverken.Målet skall enligt motionärerna vara att rädda stålindustrin ochsysselsättningen på de berörda orterna. Fråganom samordning av handelsstålsindustrin har, vilket framgår av det föregående(s. 10), varit aktuell i alltsedan bildades . Motionermed förslag till riksdagsuttalanden av innebörd att regeringen skulle tainitiativ till en ägarsamordning inom hela handelsstålsindustrin har vidupprepade tillfällen avslagits av på förslag av utskottet. Härvid anförde utskottet bl. a. att en utgångspunktmåste vara att företagen själva skall söka åstadkomma nödvändiga ochändamålsenliga förändringar. I det sammanhanget framhöll utskottet också attSSAB:s beslut att dä inte investera i ett nytt mediumvalsverk i innebaratt det t. v. inte förelåg något hot att skulle erövra betydandemarknadsandelar från den övriga handelsstålsindustrin. Undersenare tid har en ytterligare koncentration av handelsstålsindustrin ägt rum iSverige. Vid sidan av , där staten är majoritetsägare, finns fyra enheter,nämligen , NU 1981/82:31 23 (inkl. AB Qvarnshammars Jernbmk), och . De båda sistnämnda företagen är ämnesleverantörer till vissaav de övriga handelsstålverken. Utskottetförutsätter att berörda företag vart för sig aktivt bedriver ettstmkturrationaliseringsarbete i syfte att förbättra sin konkurrensförmåga ochäven tar initiativ till gemensamma åtgärder som kan visa sig ändamålsenliga iett längre perspektiv. Något regeringsinitiativ av den innebörd som föreslås imotion 1981/82:1489 (s) är enligt utskottets mening inte lämpligt. Av vadutskottet har anfört följer att också motion 1981/82:1065 (vpk) avstyrks i härbehandlad del. I den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:1489framhålls att det inom specialstålsindustrin alltjämt råder en splittradstruktur inom flertalet produktområden. Motionärerna upprepar sitt tidigareframförda krav på en uppdatering av specialstälsutredning. a.detta underlag föreslås regeringen utarbeta en samordnad investerings-,struktur- och sysselsättningsplan för specialstålsindustrin i samverkan medföretagen och de anställda. Imotion 1981/82:1953 (s) understryker motionärerna det nämnda kravet omplanering för specialstålsindustrin i den socialdemokratiska partimotionen. Somframgår av det föregående (s. 13 f.) har motionsyrkanden omspecialstålsindustrins stmkturomvandling m.m. behandlats avriksdagen . Senast skedde detta . Riksdagenavslog då på förslag av näringsutskottet motionsyrkanden om en plan förspecialstålsindustrin. delade den uppfattning som regeringenhade gett uttryck för i proposition 1980/81:67 om att de statligt stöddainvesterings- och omstruktureringsaktiviteter som dä pågick vä-sentiigt bordeförbättra möjligheterna för de flesta företag inom branschen att blilångsiktigt livskraftiga. Ansvaret för strukturförändringar åvilar främstföretagen och de anställda, anförde utskottet. Utskottetfinner inte att det nu föreligger några nya omständigheter som motiverar attriksdagen bör inta en annan ståndpunkt i detta ämne . Därföravstyrker utskottet förslaget i motion 1981/82:1489 (s) om en av regeringenutarbetad investerings-, struktur- och sysselsättningsplan förspecialstålsindustrin och motion 1981/82:1953 (s) i motsvarande del. Av aktierna i ägs numera av StatsföretagAB, direkt av staten och av . Den andel av aktierna somstaten äger NU 1981/82:31 24 direktinnehades tidigare av . Den ur-spmngligaägandefördelningen var ett resultat av en förhandlingsöverenskommelse mellanstaten och de privata intressenterna i samband med företagets bildande.Samarbetet mellan ägare regleras i ett konsortialavtal. I detta stadgasbl. a. att företagets rörelse skall bedrivas efter affärsmässiga ochföretagsekonomiska principer. Statenövertog andel i efter beslut av i december1981 (se s. 15). I samband därmed genomfördes en finansiell rekonstmktion avSSAB. Vidare gjordes en ändring i konsortialavtalet vad gäller antaletstyrelseledamöter och nomineringen av dessa. Riksdagenhar, som framgår av redogörelsen tidigare (s. 16), under senare ärpå förslag av näringsutskottet avslagit motionsyrkanden rörandeägarförhållandena i . avslogs ett motionsyrkande avvänsterpartiet kommunisterna om att skulle begära att regeringen togupp nya förhandlingar med de privata intressenterna i . Dessaförhandlingar borde enligt motionärerna syfta till att samhällsekonomiskautgångspunkter skulle vara vägledande vid driften av och till att deprivata delägarna skulle lösas ut med ett symboliskt belopp. avslogsett yrkande i en socialdemokratisk partimotion om en förändring avägarförhållandena i så att de skulle komma att motsvara de olika parternasverkliga insatser. avslog (NU 1981/82:13 s. 17)ett förslag från moderata samlingspartiet om att skulle privatiseras närförhållandena så medgav. Isin partimotion 1981/82:1065 begär kommunisterna att en ny planför framtidsinriktning skall utarbetas. Detta yrkande behandlarutskottet i det närmast följande avsnittet. Motionärerna anför emellertid ianslutning därtill att en sådan plan kräver att den enda kvarvarande privataägaren av ägandet - utlöses ur . Detta skulle ske medett symboliskt belopp. Som en följd därav måste enligt motionärernakonsortialavtalet förändras så att dess stipulerade affärsmässiga ochföretagsekonomiska principer ersätts med samhällsekonomiska riktlinjer. Somnyss nämnts har (NU 1980/81:44 s. 21) avslagitmotionsyrkanden med samma syfte som det nu nämnda. Liknande yrkanden hardessförinnan avslagits . Liksom konstaterarutskottet att ett förstatligande av inte är nödvändigt för att samhälletsintressen skall tillgodoses. Den nuvarande ägarstrukturen innebär f. ö. attstaten, direkt eller genom Statsföretag, äger av aktierna i . Utskottetfinner inte skäl att i detta sammanhang gå in närmare på en diskussion avhithörande principfrågor. Av det sagda framgår att utskottet avstyrker motion1981/82:1065 (vpk) i här behandlad del. NU1981/82:31 25 I två motioner framläggs förslagangående planeringen av verksamhet. Socialdemokraterna anför i sin partimotion 1981/82:1489att situationen beträffande f. n. är sådan att det är svårt att klarläggavad som gäller i fråga om planeringen för de olika produktområdena,divisionerna och orterna. Det är angeläget att dessa oklarheter redsut, säger motionärerna. föreslås begära att regeringen under våren1982 för redovisar beslutade och planerade strukturella förändringaroch dessas konsekvenser för sysselsättningen på de berörda orterna. Som har redovisats i det föregående (s. 18) avslogriksdagen sä sent som ett motionsyrkande med samma innebördsom det som behandlas. Regeringen hade då i en proposition gett enredovisning för Handlingsprogram 1982, vilket angav inriktningen av bolagetsverksamhet . Handlingsprogrammet i sin helhet hade vidare avSSAB:s ledning överlämnats till näringsutskottet. Dessutom hade företrädareför inför utskottet lämnat upplysningar och besvarat av utskottetsledamöter ställda frågor. Enligt utskottets mening har ingenting inträffat sombör föranleda att ändra sin inställning. Utskottet fömtsätter härvidatt verkställande ledning fortlöpande håller ägarna informerade omutvecklingen inom företaget. Motionen avstyrks således i angiven del. Såsom har nämnts tidigare (s. 24) föreslår vänsterpartietkommunisterna i motion 1981/82:1065 att skall uttala att en ny planför framtidsinriktning bör utarbetas. Planen skulle grundas pä bl. a.samhällsekonomi, integrerad produktion, ny teknik och förädling. I sammamotion begärs att skall hemställa hos regeringen att den utarbetarförslag till åtgärder för att sysselsätta nuvarande personalstyrka vid SSABoch i erforderlig utsträckning framlägger förslagen förriksdagen. Motionsyrkanden med liknande innebörd som de nu aktuellahar avslagits av . Utskottet hänvisar härvidlag till den tidigareredogörelsen (s. 17 L). Utskottet har inte någon annan inställning nu ochavstyrker alltså de här aktuella förslagen i motion 1981/82:1065 (vpk). Verksamheten inom särskilda divisioner I det följande behandlar utskottetmotionsyrkanden som berör olika specifika delar av verksamhet. Detgäller inom division Specialprodukter produktion av järnvägsräls, inomdivision Profiler modernisering av finvalsverket i och inom divisionKoksverk investeringar i koks verket i . I densocialdemokratiska partimotionen 1981/82:1489 tar man upp frågan NU 1981/82:31 26 omen överflyttning av produktion av järnvägsräls från Domnarvet tillLuleå. Motionärerna erinrar om att ett beslut om en sådan öveiflyttning harfattats tidigare inom men ännu inte verkställts. De önskar att riksdagensom sin mening skall uttala att produktionen av järnvägsräls sä snart sommöjligt bör överföras till . Riksdagenavslog ett motionsyrkande med samma innebörd (se s. 19). Regeringenhade dä meddelat att rälstillverkningen avsågs bli överförd frän Domnarvet tillLuleå och att det pågick undersökningar om möjligheterna att förlägga den tilluniversalvalsverket i . SSABhar ett avtal om försäljning av räls till och NorskeStatsbaner. Avtalet säkerställer divisionens rälstillverkning t. o. m. år 1983.Utskottet har erfarit att har för avsikt att i enlighet med tidigareplaner flytta rälstillverkningen till under fömtsättning att entillverkning där blir lönsam. Någon tidpunkt har inte fastställts. Utskottetanser att det inte behövs något särskilt uttalande av i denna fråga.Motionen avstyrks således i här aktuell del. Fråganom en ombyggnad av finvalsverket i tas också upp i den socialdemokratiskapartimotionen. I den delen mynnar motionen ut i ett förslag om att riksdagenskall uttala sig för att en modernisering av finvalsverket genomförs snarastmöjligt. Också detta ämne behandlade . Ettmotionsyrkande av samma innebörd avslogs (NU 1980/81:44 s. 28) med hänvisningtill bl. a. vad som hade sagts i 1980 och iPerspektivplan 1981 (se s. 19). I den sistnämnda planen uttalas bl. a. att enrealiserbar och lönsam marknads-och produktinriktning måste definieras och fastläggasinnan investeringar i finvalsverket kan aktualiseras. ISSAB:s Handlingsprogram 82 berörs också finvalsverket i . Här sägs attverket är gammalt och att det av tekniska skäl har en begränsad livslängd. Nyainvesteringar i detta verk anses inte kunna motiveras. Marknad för expansionsaknas, och acceptabel avkastning på nya investeringar kan inte erhållas. FrånSSAB har under hand meddelats utskottet att produktionen vid finvalsverketavses skola hållas i gäng t. v. med ett minimum av investeringar. Motbakgmnd av vad som här har redovisats rörande detta projekt anser utskottet attriksdagen inte har anledning att uttala sig om behovet av modernisering avfinvalsverket i . Förslaget i motion 1981/82:1489 om ett uttalande avriksdagen i frågan avstyrks sålunda. Utskottetövergår sä till att behandla förslag angående koks verk i . socialdemokratiska partimotionen 1981/82:1489 erinras om att det vidtidigare riksdagsbehandling har framhållits att tillräckliga investeringar börgöras vid koksverk så att anläggningens nuvarande tekniska standardupprätthålls (NU 1980/81:44 s. 29). Det finns enligt motio- NU1981/82:31 27 närerna anledning att nu åter understryka detta och att geregeringen till känna att detta är mening. Motion 1981/82:1953 (s) mynnar ut i ett önskemål om attriksdagen genom ett särskilt uttalande bör verka för att varmreparationersuccessivt skall utföras vid koksverket i till dess att samtligabatterier är reparerade. Enligt Handling.sprogram 82 genomförs investeringaroch mer omfattande renoveringar i koksverk endast under förutsättningatt långsiktig extern avsättning ekonomiskt kan motivera detta. Utskottet anser att det mot här angiven bakgmnd inte finnsanledning för att göra något uttalande i frågan. Motionerna avstyrkssåledes i här aktuella delar. I kommunisternaspartimotion 1981/82:1065 föreslås att skall uttala att svenskjärnmalmsbrytning och stålpolitik bör inriktas på att befrämja enrättvis global fördelningspolitik. Dessutom föreslås att skall görauttalande i sju punkter om grundvalar för en ny gruv- och stålpolitik i formav bl. a. nationalisering, industriell samordning samt utveckling av teknik ochmarknadsföring (se referat på s. 20). har avslagit motionsyrkanden med liknandeinnebörd på förslag av näringsutskottet dels (NU 1979/80:51 s. 32),dels (NU 1980/81:44 s. 17). Utskottet har ingen annan uppfattning idessa frågor . Motionen avstyrks således i denna del. 1. beträffande kommission förstålindustrins metallurgiutveckling m.m. a) avslår motion1981/82:624, motion 1981/82:1489 yrkande 1 och motion 1981/82:1953 iifrågavarande del, b) avslår motion1981/82:1063 och motion 1981/82:1065 yrkandena 3, 4 och 10, 2. beträffande samordning avhandelsstålsindustrin att a) avslår motion1981/82:1489 yrkande 2, b) avslår motion1981/82:1065 yrkande 11, 3. beträffandeplanering för specialstålsindustrin attriksdagen avslår motion 1981/82:1489 yrkande 3 och motion 1981/82:1953 iifrågavarande del. NU1981/82:31 28 4. beträffande förstatligande av attriksdagen avslår motion 1981/82:1065 yrkande 5, 5. beträffandeomförhandling av konsortialavtal att avslår motion1981/82:1065 yrkande 8, 6. beträffanderedovisning av finansiella situation m. m. att avslår motion1981/82:1489 yrkande 7, 7. beträffandeen ny plan för :s framtidsinriktning attriksdagen avslår motion 1981/82:1065 yrkandena 6 och 7, 8. beträffandetillverkning i av järnvägsräls attriksdagen avslår motion 1981/82:1489 yrkande 4, 9. beträffandeJlnvalsverket i attriksdagen avslår motion 1981/82:1489 yrkande 5, 10. beträffandekoksverket i attriksdagen avslår motion 1981/82:1489 yrkande 6 och motion 1981/82:1953 iifrågavarande del, 11. beträffandegruv- och stålpolitiken I allmänhet attriksdagen avslår motion 1981/82:1065 yrkandena 1 och 2. Närvarande: (), (), HugoBengtsson (s), (), (), (), RuneJonsson (s). (fp), (), (),(), Per (), (), ()och (). av , , , , , och (alla s) Kommission för stålindustrins metallurgiutvecklingm. (mom. 1) Reservanterna anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 21 med "tog" och slutar på s. 22med "behandlade delar" bort ha följande lydelse: Utskottet stöder förslaget i motion 1981/82:1489 (s) omatt en särskild kommission skall inrättas med uppgift att planerastålindustrins metallurgiutveckling på och den därtill knutnaråvaruförsörjningen. NU 1981/82:31 29 dettaområde behövs särskilda initiativ för att få till stånd en samlad lösning förhela branschen. Någon uppdelning mellan handelsståls- ochspecialstålsindustrierna är inte möjlig. Detär enligt utskottets uppfattning ett Hvsvillkor för svensk stålindustri att denintemationellt sett har en konkurrenskraftig metallurgisk tillverkning. I detkortare tidsperspektivet betyder detta att de befintliga anläggningarna måsteutnyttjas på bästa möjliga sätt. Pä krävs att de nödvändigainvesteringarna samordnas och att ny teknik utvecklas och introduceras på ettsätt och i en takt som säkrar och förstärker den samlade konkurrenskraften. Dettainnebär enligt utskottets mening bl. a. att man på ett helt annat sätt änhittills måste ta tag i utvecklingen av de nya råjärnsprocessema. Dennautveckling är inte enbart en fråga för de enskilda företagen. Det är enbranschangelägenhet att vi i värt land får fram ny och till våra egnaförhållanden bättre anpassad teknik. Samhället bör således på lämpligt sättengagera sig i denna utveckUng. Vidare bör förutsättningarna för en snarutbyggnad av produktionen av mellanprodukter som järnsvamp och järnpulverprövas. Detär av stor vikt att svensk stålindustri har tillgång till högkvalitativaråvaror till konkurrenskraftiga priser. Den snabba övergängen tillskrotba-serad stålproduktion har väckt en betydande oro såväl bland företagensom inom de fackliga organisationerna. Ett ensidigt skrotberoende medför påsikt kvalitetsproblem. Enrad olika bedömningar visar att vårt lands behov av importerat skrot kommer attöka kraftigt, vilket med all sannolikhet föranleder prisstegringar. Samtidigtbedöms det bli utomordentligt svårt att få tillgång till skrot istörre kvantiteter till rimliga priser på den internationella marknaden.Utskottet anser därför att det är nödvändigt att alla berörda stålföretagsnarast engageras i en uppgörelse om hur det tillgängliga skrotet skallfördelas så att produktionen kan säkras. På något kan de alternativtill skrot som har angivits i det föregående bli av avgörande betydelse. Motbakgmnd av vad som här har anförts anser utskottet att den av utskottetförordade kommissionens arbete bör gmndas på följande riktlinjer. Det börbedrivas i samarbete med företagen och de anställda. Den industripolitiskahuvudfrågan är hur den samlade svenska ståhndustrin skall kunna trygga enrationell och konkurrenskraftig metallurgisk produktion och säkraråvamtillgången under de närmaste tio ä tjugo åren. Under arbetet bör skildadelfrågor belysas och utvärderas, bl. a. frågor om skrot-försöijningen på kortoch pä , om nya råjärnsprocesser och om möjligheterna att i Sverigebygga ut produktionen av mellanprodukter som järnsvamp och järnpulver.Kommissionen bör arbeta snabbt. Resultatet bör redovisas för . Utskottet föreslår attriksdagen gör ett uttalande av här angiven inne- NU 1981/82:31 30 börd.Ett sådant uttalande svarar helt mot önskemålen i motion 1981/ 82:1489 (s) tillden del motionen behandlas i detta avsnitt, och det tillgodoser också önskemåli motionerna 1981/82:624 (s) och 1981/82: 1953 (s). Även vissa förslag imotionerna 1981/82:1063 (vpk) och 1981/82:1065 (vpk) tillgodoses delvis genomdet här föreslagna uttalandet. I övrigt är utskottet inte berett att tillstyrkade här behandlade förslagen i den sistnämnda motionen. delsatt utskottet under 1 bort hemställa 1. beträffande kommission för stålindustrinsmetallurgiutveckling m.m. att a) med bifall till motion1981/82:1489 yrkande 1 och med anledning av motion 1981/82:624 och motion1981/82: 1953 i ifrågavarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, b) avslår motion 1981/82:1063 ochmotion 1981/82:1065 yrkandena 3, 4 och 10 i den mån dessa motioner inte, densistnämnda i ifrågavarande delar, tillgodoses enligt utskottets hemställan undera. Samordning av handelsstålsindustrin (mom. 2)Reservanterna anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 23 sombörjar med "Utskottet förutsätter" och slutar med "behandladdel" bort ha följande lydelse: Åvenom en viss stmkturell anpassning har skett är det enligtutskottets mening dock uppenbart att de berörda företagen inte på egen hand kankomma fram till en lämplig struktur för branschen.