bet · G501NU5 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:5 över motion om förstatligande av krigsmaterielindustrin I motion 1980/81:638 av . (vpk) hemställs att uttalar sig för förstatligande av densvenska krigsmaterielindustrin. Motiveringen för yrkandet finns i motion 1980/81:637 omändrade bestämmelser för svensk vapenexport, m. m. Denna motion har behandlatsav utrikesutskottet i dess betänkande UU 1980/81:24. Även de statliga företagen inomvapentillverkningen har, säger motionärerna, ofta varit inblandade i suspektavapenaffärer som har genomfört . Detta visar,fortsätter de, att samhällsägande i ett land med kapitalistisk ekonomi och enborgerlig statsapparat ingalunda garanterar någon progressiv, radikal bedömningav vapenexport-frågorna. Trots detta anser dock kommunisternaatt vapentillverkning är en verksamhet som bör stå helt under samhälletsägandeskap och kontroll. Uppgifter om tillverkning och export av krigsmateriel Författningsbestämmelser m. m. Enligt lagen (1935:395) om kontrollöver tillverkningen av krigsmateriel m. m. får krigsmateriel inte tillverkas iSverige utan tillstånd av regeringen. Tillverkningen skall stå under kontrollav den myndighet som regeringen bestämmer. Lagen anger en rad förpliktelser somtillverkaren har gentemot kontrollmyndigheten. Kompletterande bestämmelser finns i kungörelsen (1949:615,omtryckt 1962:532, ändrad 1972:203, 1974:128) med vissa föreskrifter ianledning av förordningen (nr 395) om kontroll övertillverkningen av krigsmateriel m. m. I denna kungörelse föreskrivs att det ärkrigsmateriel-inspektionen inom som skall utöva den ilagen avsedda kontrollen över tillverkningen av krigsmateriel. Vad som i lagen förstås med krigsmateriel ankommer det på regeringenatt förordna om. Detta har skett i den nämnda kungörelsen. Enligt denna förståsmed krigsmateriel sådana varor som enligt kungörelsen (1949:614, omtryckt1972:202, ändrad senast 1978:626) angående förbud mot utförsel från riket av 1 1981/82. NU1981/82:5 2 krigsmateriel ej får utan tillstånd utföras från riket,dock med vissa undantag. Materiel som behandlas såsom krigsmateriel enligtutförselkungörelsen förtecknas i en bilaga till denna. Förutom olika slagsvapen och ammunition upptar förteckningen bl. a. för militärt bruk utformadefartyg, båtar, luftfartyg, rymdfartyg och fordon samt åtskilliga andraprodukter, såsom viss fotomateriel och viss personlig utrustning.Fotomaterielen omfattas av de berörda undantagen enligt den förstnämndakungörelsen. Huvudregeln i utförselkungörelsen är att krigsmaterielinte utan tillstånd får utföras till utrikes ort. I särskilda fall kanutförseltillstånd meddelas av chefen för . Om ärendetgäller utförsel i större omfattning skall frågan underställas regeringen.Preciserade riktlinjer för krigsmaterielexporten har framlagts avregeringen och godkänts av (prop. UU 1971:21). Nya reglerhar föreslagits av krigsmaterielexportkommitté i betänkandet (SOU1981:39) Svensk krigsmaterielexport. Betänkandet innehåller bl. a. förslag lag om förbud mot utförsel från av krigsmateriel m. m. Statistiska data, ni. I sitt ovan nämnda betänkande (s.55) har krigsmaterielexportkommitté lämnat uppgifter om svensktillverkning och export av krigsmateriel. Av betänkandet framgår bl. har genomsnittligt ca 125 enskildasvenska företag innehaft tillstånd att tillverka krigsmateriel. Antalet företagsom i någon utsträckning utnyttjat dessa tillstånd har emellertid varitavsevärt lägre. Exempelvis var det faktiska antalet tillverkare endast55. Sex av dessa var uteslutande underleverantörer till andrakrigsmaterieltillverkare. Det sammanlagda leveransvärdet av krigsmateriel itillverkningskungörelsens mening från enskilda företag uppgick till 3572 milj. kr. (2 873 milj. uppgick den totalasysselsättningen i svensk försvarsindustri till i runt tal 40 000 årsverken.Det bör i detta sammanhang beaktas att begreppet försvarsmateriel har enbetydligt vidare innebörd än begreppet krigsmateriel. Endast ett fåtal av de tillverkande enskilda företagenuppvisar tillverknings- eller leveransvärden för krigsmateriel överstigande100 milj. kr. var antalet sådana tillverkare sex (AB ,, , , och ). Tillsammans svarade dessasex företag för ett leveransvärde av 3 002 milj. kr., dvs. av deenskilda företagens totala leveransvärde. Ytterligare fyra företag (AB ,, och ) kunde redovisaleveransvärden överstigande 50 milj. kr., tillsammans 276 milj. kr. (nära 8 %av det totala leveransvärdet). NU1981/82:5 3 företagen svarar sålunda tillhopa för inemot av detsammanlagda värdet av levererad krigsmateriel - i tillverkningskungörelsensmening - från enskilda tillverkare . Av dessa stod ochSaab-Scania för de i särklass största leveransvärdena, liksom fallet f. ö.varit . Som tillverkningsvärde för krigsmateriel hade år 1979vidare fyra företag mellan 20 och 50 milj. kr., fem företag mellan 10 och 20milj. kr., fem företag mellan 5 och 10 milj. kr., elva företag mellan 1 och 5milj. kr., nio företag mellan 0,5 och 1 milj. kr. och sexton företag högst 0,5milj. För att man skall få ett mått på hela den svenskakrigsmaterieltillverk-ningen bör till de angivna värdena,avseende enskilda företag, läggas den produktion av motsvarande materiel somäger rum vid det statliga affärsverket förenade fabriksverken (FFV). Någon heltlikvärdig statistik finns inte, då FFV, såsom statlig myndighet, till skillnadfrån de enskilda tillverkarna inte omfattas av tillverkningslagen ellertillverkningskungörelsen och därför inte är redovisningspliktigt. En vissledning för jämförelser kan emellertid fås av de faktureringsvärden som FFVredovisar från sin försvarsmaterielsektor. Därvid är dock bl. a. att märka attFFV:s definition av försvarsmateriel är vidare än krigsmaterielbegreppet itillverkningskungörelsens mening. Dessutom gäller att FFV:s redovisningar ärbaserade på budget- och icke på kalenderår och att de förutom materiel omfattarvissa tjänster. För /79 har FFV i sin årsberättelse redovisatett faktureringsvärde för försvarsmateriel av 528 milj. kr. får man med ledning av tillgängliga uppgifterett approximativt sammanlagt leveransvärde för krigsmateriel - itillverkningskungörelsens mening - från svensk industri som helhet om ca 3,4miljarder kronor. Detta skulle motsvara av den svenskaverkstadsindustrins samlade produktionsvärde (83,) . Antalet tillverkande företag vilka i någonutsträckning varit engagerade i export av krigsmateriel har varieratmen under större delen av uppgått till mellan 30 och 40. Endastfjorton av dessa hade exportvärden överstigande 1 milj. kr. Av dessastod tre företag (AB , och ) för tillsammans över87 % av den svenska krigsmaterielexporten under (och det största avdessa ensamt för ). De övriga tio företagen (,, , , , , , , AB Flygmål, och ) svarade för av den sammanlagda exporten . I betänkandet (Ds Fö 1981:2)Framtida militär flygindustri i lämnar militäraflygindustrikommitté uppgifter om företag som medverkar i tillverkning inomSverige av militära flygplanssystem. NU1981/82:5 4 företag som tas upp är , Flygmotor ÄB,, och förenade fabriksverken. Iett avsnitt (s. 51 f.) berörs annan verksamhet vid dessa företag. a. följande. Saab-Scania-gruppen hade en fakturering på ungefär14 miljarder kronor. Därav avsåg ca annat än flygplan.Antalet anställda i uppgick till drygt 33 000, därav ca 27 000 utanförflygdivisionen. av flygdivisionens verksamhet avser civilaprodukter. Av verksamheten vid Flygmotor - som är ett helägtdotterbolag till - utgörs av flygmotorverksamhet. Av entotal insats 1980 av ca avsåg ca450 personår civila projekt. Inom bedrivs arbete med militärflyg inomMl-divisionen. Denna utgör av koncernens verksamhet. Inom divisionensvarar flygsystemen för av faktureringen. Detta betyder attflygelektroniken utgör av samlade verksamhet, vilken år1980 gav upphov till en fakturering på samtsysselsatte ca 25 000 anställda i och ca 40 000 anställda utomlands. hade en fakturering om ca560 milj. kr. och ungefär 2 400 anställda i . Den flygburna elektronikenutgör av SRA:s samlade verksamhet. riksdagsbehandling av liknande motioner Motionsyrkanden av samma innebördsom det nu föreliggande har behandlats (NU 1971:54)och (NU 1978/79:29). och vid flera andra tillfällen harförekommit ytterUgare yrkanden rörande krigsmaterielindustrin, bl. a. om civiltutnyttjande av dess resurser. beslut att avslå den dåaktuella motionen var grundat på följande uttalande av näringsutskottet; Att upprätthåller egenproduktion av försvarsutrustning är en förutsättning för tilltron till densvenska neutralitetspolitiken. Det är väsentligt att den industri somtillverkar utrustning för försvaret är föremål för stark samhällelig insyn ochkontroll. Denna kontroll kan åstadkommas och åstadkommes också på skilda sätt.Enligt utskottets mening förutsätter den emellertid inte att staten harägaransvaret för industrierna i fråga. Det bör vidare påpekas att den del avproduktionen som avser krigsmateriel är jämförelsevis liten i många företag.Att ett industriföretag till någon del tillverkar krigsmateriel kan knappastvara ett tillräckligt skäl för förstatligande av företaget i dess helhet. Attstaten övertar endast delar av tillverkningen vid ett företag torde i regelvara svårgenomförbart, särskilt i de fall då krigsmaterielproduktionen är närasammankopplad med civil produktion. Ett förstatligande avkrigsmaterielindustrin kan inte heller sägas innebära att förutsättningarna fören omställning till civil produktion blir enklare. NU 1981/82:5 I motion 1980/81:638 begär vänsterpartietkommunisterna ett principuttalande av innebärande attkrigsmaterielindustrin skall förstatligas. Det resonemang som utmynnar i dettakrav finns i en annan motion, som avser ändrade bestämmelser för vapenexport.Den motionen avslogs av (UU 1980/81:24). Sedermera har enny lag om förbud mot utförsel av krigsmateriel m. m. föreslagits ikommittébetänkandet (SOU 1981:39) Svensk krigsmaterielexport. Till frågan om ensådan lag kan komma att få ta ställning . Tillverkningav krigsmateriel förutsätter tillstånd och är även i övrigt underkastadsärskild statlig kontroll. Sådan tillverkning är, såsom belyses av redogörelseni det föregående, för de berörda företagen oftast en mindre del av deras totalaverksamhet. Utskottet hänvisar till sitt här citerade uttalande i samma ämne år1979 och avstyrker därmed den nu aktuella motionen. att avslårmotion 1980/81:638. Närvarande:Ingvar (), (), (), (),(), (), (), (), (), (fp), (), (), (), Per () och ().