bet · G501NU51 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringen föreslår därför att staten mot andel ivärdetillväxten i sådana Tillväxtinvestbolag skall kunna ställa garanti för ochunder begränsad tid lämna bidrag för att helt eller delvis täcka kostnader förräntor på lån till Tillväxtinvest. Det sägs böra ankomma på regeringen attnärmare utforma villkoren för stödet. För att täcka kostnader för räntebidrag föreslås ett nyttreservationsanslag med benämningen Räntestöd till Tillväxtinvest för budgetåret1982/83. Anslagsbehovet beräknas tiU 3,5 milj. kr. Vidare föreslås ätt ett nyttanslag för att täcka eventuella förluster på garantiverksamheten förs upp påstatsbudgeten med ett formellt belopp på . Garantier bör enligtpropositionen få tecknas inom en total ram av 25 milj. kr. Socialdemokraterna anför i sin partimotion 1981/82:2309att finansieringsbolag av typen Tillväxtinvest är en affärsidé som har röntstort intresse. Flera banker och försäkringsbolag har redan långt framskridnaplaner på att starta egna sådana bolag oavsett ett eventuellt statligt stöd,säger motionärerna. De anför att denna typ av finansieringsverksamhet kan fåstor betydelse för många små företag. Med hänsyn till att flerafinansieringsbolag ändå är på väg att etableras anser de inte att samhälletbehöver gå in med särskilda stimulanser. Motionärerna yrkar mot angivenbakgrund avslag på regering- NU1981/82:51 57 ens förslag om lånegarantier och räntebidrag för bildandetav privata Tillväxtinvestbolag. Förslagen om Tillväxtinvestbolag syftar till att finnaformer för att kanalisera riskvilligt kapital till småföretagssektorn. Enbärande tanke är därvid att det riskvilliga kapitalet skall investeras ihuvudsak i form av ägarkapital på minoritetsbasis. På så sätt behåller småföretagarensjälv det avgörande inflytandet över sitt företag, som det egnakapitalet i företaget ökas och affärsmässigt kunnande i olika former kantillföras företagen genom minoritetsintressenten. Utskottet delar regeringens uppfattning att det finns godaförutsättningar för att det skall kunna inrättas ett tillräckligt antalTillväxtinvestbolag. Dessa kan komma att spela en viktig roll när det gälleratt förse småföretagen med riskvilligt kapital. De åtgärder som regeringenföreslår för att ge de bolag som bildas goda möjligheter att expandera finnerutskottet vara väl motiverade. Som anförs i propositionen bör det här aktuellastödet i första hand komma i fråga för sädana investmentbolag i områden medsysselsättningsproblem utanför de regionalpoUtiska stödområdena. Utskottettillstyrker regeringens förslag om åtgärder för att underlätta att privatasmåföretagsinriktade utvecklings- och investmentbolag bildas. Till räntestödför det angivna ändamålet bör för /83 anvisa 3,5 milj.kr. Vidare bör ett formellt belopp på . föras upp på statsbudgeten somett nytt anslag avsett att täcka eventuella förluster på garantiverksamheten.Garantier bör få tecknas inom en total ram av 25 milj. kr. Av det anfördaframgår att utskottet avstyrker motion 1981/82:2309 (s) i ifrågavarande del. I två motioner framförs förslag om inrättande av regionalainvestmentbolag i resp. . Motion 1981/82:201 (c) har framlagts , dvs. innan regeringens förslag hade presenterats. Motionärernautgår från STU:s förslag om Tillväxtinvest och föreslår av en hel raduppräknade skäl att en försöksverksamhet med ett dylikt investmentbolag skallkomma till stånd i . Motionärerna vill att skall göraett uttalande av denna innebörd. I motion 1981/82:2297 (c) föreslås att skalluttala sig för inrättandet av ett regionalt investmentbolag av typTillväxtinvest i och att det skall förläggas till . Regeringenföreslås anvisa resurser för detta ändamål. Utskottet ser positivt på att det nu tas initiativ tillinrättande av privata småföretagsinriktade utvecklings- och investmentbolag iolika delar av landet. Initiativet bör dock komma från dem som avser att bildaifrågavarande bolag. Utskottet anser inte att bör uttala sig förnågon viss lokalisering av dessa utvecklings- och investmentbolag. Med detanförda avstyrks motion 1981/82:201 (c) och motion 1981/82:2297 (c) i häraktuell del. NU 1981/82:51 58 (Svetab) är helägt dotterbolag till . börjadeSvetab uppbyggnaden av den regionala investmentverksamheten genom etableringenav dotterbolagen . etableradesytterligare två dotterbolag, och , vilkasverksamhet har byggts upp . Riskkapitalet i de regionalainvestmentbolagen har finansierats medelst anslag från på tillsammans70 milj. kr. Det framgår av propositionen (s. 222) att Svetab önskarbygga ut den regionala verksamheten så att den blir rikstäckande. Svetabföreslår sålunda att ytterligare tre bolag med vardera 20 milj. kr. iriskkapital inrättas med verksamhet i resp. /,/samt . Vidare är Svetab berett att under är 1982starta ett rikstäckande investmentbolag av typen Tillväxtinvest. Enligt Svetabbehövs för detta bolag dels ett aktiekapital pä 20 milj. kr., varav Svetab f.n. kan teckna 10 milj. kr. utan krav på ytterligare tillskott överstatsbudgeten, dels en statlig lånegaranti på 40 milj. kr. Regeringen förordar inte nu ytterligare medelstillskotttill Svetab. Det står dock Svetab fritt, sägs det i propositionen, att isamverkan med andra intressenter bilda regionala bolag i den mån det inteinnebär anspråk på ytterligare medelstillskott över statsbudgeten. Detsammagäller vid behov att öka kapitalbasen i de nuvarande regionala bolagen och ifråga om det rikstäckande investmentbolaget. I den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:2309 anförsbl. a. att verksamheten inom Svetab överensstämmer med de syften som hartillskrivits Tillväxtinvest. Denna typ av verksamhet är ett väsentligt inslag ien politik för små företag, säger motionärerna. De finner det naturligt attsamhällets fortsatta insatser på området kanaliseras genom detta redanetablerade företag. Mot den angivna bakgrunden förordar socialdemokraterna attSvetab tilldelas ytterligare 30 milj. kr. fören utbyggnad av sin verksamhet, varvid 20 milj. kr. avses för det av Svetabbegärda Svetab Väst och 10 milj. kr. för en utökning av verksamheten ibefintliga bolag i enlighet med Svetabs begäran. När det gäller SvetabMälardalen säger sig motionärerna vilja avvakta utvecklingen, bl. a. av deprivata Tillväxtinvestbolag som kommer att bildas. Beträffande det rikstäckandebolaget för den s. k. tredje rondens finansiering - dvs. expansionsinvesteringarnär omsättningen uppgår till 20-100 milj. kr. - bör Svetab gå vidare med dekontakter man har tagit för att få in andra finansiärer av typen förvaltare avkollektivt kapital som delägare. Svetab bör enligt motionärerna varaoförhindrat att ta in sådana delägare även i sina befintliga bolag, varvid dockäven staten bör kräva avkastning på sina insatser om resultatet överskrider enviss nivå som bör bestämmas innan de nya delägarna träder NU1981/82:51 59 Utskottet har noterat Svetabs planer att genom samverkanmed andra intressenter försöka vidga sin finansiella ram. Såväl i propositionensom i den socialdemokratiska partimotionen tas denna fråga upp. a. andra finansiärers medverkan såväl i regionala bolag som i ett planeratrikstäckande bolag. Utskottet anser att en lämplig väg för andra intressentersmedverkan i Svetab skulle kunna vara genom en riktad nyemission i moderbolagetSvetab. Lämpligheten av att kollektiva kapitalförvaltare, såsom allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelse, går in som delägare direkt i något av deregionala bolagen torde kunna ifrågasättas. Med hänsyn till det riskkapital somhar satsats från samhällets sida i Svetab torde de närmare formerna för andrafinansiärers medverkan i Svetab böra underställas regeringens prövning. Fråganom statens andel av resultatet bör tas upp i det sammanhanget. Utskottet delar regeringens uppfattning att någotytterligare medelstillskott till Svetab nu inte bör anvisas. Svetabs verksamhetbör komma att underlättas av de generella åtgärder som har nämnts. mån andra intressenter vill samverka med Svetab, t. ex. vid bildandet av deplanerade bolagen, får detta således ske utan ytterligare krav på medelstillskottöver statsbudgeten. Utskottet avstyrker sålunda motion 1981/82:2309 (s) iifrågavarande del. Regioninvest i m. m. Regeringen föreslår i denregionalpolitiska propositionen (prop. 1981/ 82:113 s. 156 f.) att riksdagenskall anvisa 55,2 milj. kr. för förlusttäckning i Regioninvest i Norr AB.Förlusttäckningen föreslås anvisas i form av tillskott till moderbolagetStatsföretag på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1981/82. Det framgår av propositionen (s. 158) att Regioninvestsrörelseresultat efter avskrivningar och finansielU netto för år 1981preliminärt uppgår till - 55,2 milj. kr. Av förlusten hänförs drygt 15 milj.kr. till Regioninvests kommersiella enheter och ca 25 milj. kr. till företag iett inledande skede med betydande startkostnader samt till enheter underavveckling . Resterande belopp avser för koncernen gemensammaaktiviteter, t. ex. produktprogramförnyelse och marknadsföringsinsatser avtidsbegränsad karaktär, huvudsakligen inriktade mot företag som Regioninvest avsysselsättningspolitiska skäl har ombetts att engagera sig i. Industriministern framhåller att Regioninvest har gjort enpositiv insats för industriutvecklingen i . Företaget har emellertidhaft att arbeta under svåra förhållanden. Mot bakgrund av dessa omständigheterframför regeringen förslag att särskilda medel skall anvisas förförlusttäckning i Regioninvest i . NU1981/82:51 60 I tre motioner lämnas förslag ombl. a. medelstilldelningen för Regioninvest. Socialdemokraterna tillstyrker isin partimotion 1981/82:2352 regeringens förslag om förlusttäckning iRegioninvest. De anser emellertid att ytterligare medel bör ställas tillRegioninvests förfogande. Bolaget sägs vara en viktig offensiv länk i denbreddning av den industriella verksamheten i som planeras. OmRegioninvest ges ett tillräckligt kapitaltillskott kan företaget enligtmotionärerna utvidga sin verksamhet högst betydligt. Regioninvest föreslås fäett medelstillskott om totalt 350 milj. kr. för en femårsperiod. Kapitaletskall tillföras företaget med 100 milj. kr. och därefter med50 milj. kr. Med hänsyn till förlusttäckningen om 55,2 milj. kr.föreslår motionärerna att 44,8 milj. kr. skall anvisas för /83. Verksamheten inom Regioninvest i har inte varitframgångsrik, anför moderata samlingspartiet i partimotionen 1981/82:2289. Detär inte tillfredsställande med fortsatta rekvisitioner avförlusttäckningsbidrag. Motionärerna anser att verksamhetens framtidainriktning bör prövas i särskild ordning. Regeringen föreslås återkomma tillriksdagen med en rapport härom när verksamheten har utvärderats. I avvaktanhärpå föreslås att det av regeringen föreslagna anslaget minskas till 25 milj.kr. kommunisterna säger i partimotionen1981/82:2355 att Regioninvest har utvecklats till en viktig ochbetydelsefull enhet i det norrbottniska näringslivet. Motionärerna anser detvara väsentligt att Regioninvest ges reeUa möjligheter att fortsätta att drivaföretagsverksamhet. Det av regeringen föreslagna tillskottet betecknas somotillräckligt. I motionen föreslås att det höjs till 100 milj. kr. Utskottetuppfattar det aktuella yrkandet som att utöver förlusttäckningsbidragetytterligare medel, 44,8 milj. kr., skall anvisas för /83. Utskottet behandlar i detta sammanhang också en motionfrån allmänna motionstiden om de regionala investmentbolagens verksamhet. Imotion 1981/82:1490 (m) sägs att de statiiga investmentbolagen ofta harregionala verksamhetsområden. Dessa bolags verksamhet har blivit föremål försåväl beröm som kritik. Kritikerna anser enligt motionärerna att statens investmentbolaggenom sin "subventionsverksamhet" har snedvridit den naturligakonkurrensen och att de tillskapade arbetstillfällena egentligen kommer frånandra företag i regionen. Det är för förtroendet hos såväl skattebetalare somföretagare angeläget att det skapas klarhet om de statUga investmentbolagensarbetssätt och investeringar , anför motionärerna. Motionenmynnar ut i förslag om att skall begära att regeringen ombesörjer enutvärdering av de regionala investmentbolagens verksamhet och medelsanvändning. Utskottet tar först upp frågan 1981 och förslagen om utvärdering av Regioninvest och om de regionalainvestmentbolagen. Utskottetdelar uppfattningen i propositionen och den socialdemokratiska NU 1981/82:51 61 partimotionenatt Regioninvest i Norr har gjort en positiv insats för industriutveeklingen iNorrbotten. Det är enligt utskottets mening angeläget att Regioninvest kanerhålla förlusttäckning för så att bolagets soUditet hållspå en rimlig nivå. Den ogynnsamma resultatutvecklingen måste brytas så snartsom möjligt. Utskottet tillstyrker sålunda regeringens förslag omförlusttäckning och föreslår att 55,2 milj. kr. anvisas för det angivnaändamålet pä tilläggsbudget III till statsbudgeten för /82. Avdet anförda framgår att utskottet inte instämmer i den kritik i fråga omRegioninvests verksamhet som framförs i moderata samlingspartiets partimotion1981/82:2289. Utskottet anser inte att det nu erfordras någon särskildutredning om verksamheten vid Regioninvest. Det finns inte heller enligtutskottets uppfattning behov av en utvärdering av de regionala investmentbolagensverksamhet och medelsanvändning, såsom föreslås i motion 1981/82:1490 (m).Frågor om de statligt ägda regionala utvecklingsbolagen behandlade riksdagenförta våren (prop. 1980/81:130, NU 1980/81:64). I den industripolitiskapropositionen redovisades bl. a. statens industriverks utvärdering (SIND1980:14) Regionala utvecklingsbolag - problem och möjligheter. Mot bakgrund avdet anförda avstyrker utskottet motion 1981/82:2289 (m) i ifrågavarande del ochmotion 1981/82:1490 (m). Utskottettar så upp frågan om anslag till Regioninvest under nästa budgetår. Utskottetanser att det förlusttäckningsbidrag som utskottet har uttalat sig för börge Regioninvest möjlighet att även fortsättningsvis fä krediter på den öppnakreditmarknaden. Några ytterligare statliga bidrag bör inte anvisas för nästabudgetår. Utskottet avstyrker således motion 1981/82:2352 (s) i ifrågavarandedel och motion 1981/82:2355 (vpk) i här aktuell del. kommunisterna föreslår ipartimotionen 1981/82:2312 att ett särskilt kreditinstitut förarbetarkooperativa företag skall inrättas. Motionärerna vill att riksdagenskall begära att regeringen framlägger ett förslag härom. Utskottet vill erinraom att regeringen har aviserat en proposition omkooperationsfrågor. För övrigt framgår det av småföretagspropositionen (s. 206)att det i utvecklingsfondernas målgrupp ingår företag med olika ägarformer, bl.a. personalägda företag. Med vad utskottet här har anfört avstyrker utskottetmotion /82:2312 (vpk) i ifrågavarande del. ABIndustrikredit bör ges möjligheter att med industrifastigheter och jämförbaraanläggningar som säkerhet ge lån med en löptid upp till , heter det imotion 1981/82:1482 (c, fp, m). En sådan förlängning av kredittiden skulle underlätta betydligt för de mindre och medelstora NU1981/82:51 62 företagens investeringar, anför motionärerna. Utskottethar erfarit att Industrikredit har slutfört överläggningar medallmänna pensionsfonden och utredningen (E 1980:05) om de små och medelstoraföretagens finansiella situation vilka har resulterat i vissa ändringar i bl.a. amorteringstidernas längd vid lån från Industrikredit. De förändringar som därmed åsyftas innebär attIndustrikredit nu kan erbjuda lån som åtminstone till sina ekonomiskaverkningar svarar mot 25-och 30-åriga lån. Lånen läggs upp med 3 1/3 %årlig amortering. Under lånets 15-åriga löptid amorteras sålunda avursprungligt belopp. Avsikten är att lånen efter dessa 15 är skall kunnaförlängas med ytterligare 10 eller . Enligt utskottets Uppfattning tillgodoser de nyalåneformerna hos Industrikredit i huvudsak önskemålen i den här aktuellamotionen, vilken således avstyrks. Små företag har oftast för småresurser för att klara sina.rutiner på ett rationellt sätt, anför socialdemokraternai partimotionen 1981/82:2309. En samverkan mellan företag genom utnyttjande avgemensam utrustning och gemensamt anUtande av anläggningar och bolag när detgäller bokföring, transporter, dataservice etc. skulle enligt motionärernabetyda väsentliga ekonomiska fördelar. Det skulle innebära att resurser frigörsför satsningar på utveckling av företagen. Det betyder också att man fårtillgång till kunskaper på dessa områden som de små företagen annars inteskulle ha råd att utnyttja. Motionärerna, föreslår mot den angivna bakgrundenatt regeringen skall anmodas komma med förslag till lämpliga stimulansåtgärderför denna typ av verksamhet. Härvid bör då beaktas möjligheten att bildasamverkansbolag, dvs. någon form av småföretagskooperativ uppbyggda enligtkooperativa principer. Redan existerande lokala företagsgrupper ochindustribyar kan utgöra exempel oeh bidra med erfarenheter i detta arbete,anför motionärerna. Det finns otvivelaktigt i många fall stora fördelar attvinna för de små företagen genom samarbete i olika frågor och i olika former.Samhället stimulerar tUl visst sådant samarbete, bl. a. genom de regionalautvecklingsfonderna och via exportråd. Som framgår avsmåföretagspropositionen (s. 211) kan samverkande underleverantörföretag ivissa fall erhålla utvecklingskapital. I fråga om fondernas främjande avnyföretagandet nämns arbetskooperativ (s. 215) som en målgrupp för nyaetableringskam-panjer. En del av insatser avser som antyttskollektiva insatser som syftar till ökade exportintäkter. Utskottet vill ocksåpeka på att vissa frågor med anknytning till detta ämne berörs i denregionalpolitiska propositionen (1981/82:113 s. 113 f.) i ett avsnitt omStiftelsen . Som har nämnts har en proposition omkooperationsfrågor NU1981/82:51 63 Mot bakgrund av vad utskottethär har anfört avstyrks motion 1981/82:2309 (s) i denna del. Förnyelse av äldre arbetsområden Socialdemokraterna säger i sinpartimotion 1981/82:2309 att det finns starka skäl för samhället att medverkatill en förnyelse av äldre arbetsområden. Motionärerna anför bl. a. attsamhällets medverkan i första hand är en fråga och att arbete ocksåpågår i flera kommuner med att finna lösningar. De anser emellertid att detvore naturligt med centrala initiativ för att samordna det arbete som pågår ochbidra till att finna lösningar, bl. a. i finansieringsfrågor, som kan varagenerella. I sammanhanget bör enligt motionärerna också tas in de storaproblem med höjda lokalkostnader som många småföretag brottas med. Motionärernaföreslår att regeringen uppmanas att i samarbete med kommuner, näringsliv ocharbetstagarorganisationer utreda och komma med förslag i denna fråga. I detta ämne har civilutskottet avgett yttrande (CU1981/82:8 y). erinrar om att stadsförnyelsekommittén (Bo1979:04) har till uppgift att ta fram underlag som skall göra det möjligt attprecisera mål och riktlinjer för stadsförnyelsen samt att förbättra ochprecisera genomförandereglerna. Frågor om förnyelse av den befintligabebyggelsemiljön blir därmed föremål för en samlad översyn, anförcilvilutskottet. Kommittén har avgett ett delbetänkande (SOU 1981:99) och (SOU 1981:100) publicerat visst underlagsmaterial. Den har i det nämndadelbetänkandet (s. 77-80) redovisat den avsedda uppläggningen av det fortsattaarbetet. pekar också pä att det tillkallades enutredning om planmässig sanering efter industrinedläggningar. Utredaren harnyligen avlämnat betänkandet (SOU 1982:10) Sanering efter industrinedläggningaroch därmed avslutat sitt uppdrag. Frågor om hyra för lokaler har avcivilutskottet senast behandlats i betänkandena CU 1981/82:23 och CU1981/82:27. Enligt civilutskottets mening torde syftet med detaktuella förslaget i motion 1981/82:2309 (s) kunna i väsentliga delartillgodoses utan den ytterligare utredning som motionärerna förordar. Det finnsdärför enligt civilutskottets mening inte tillräckliga skäl att tillstyrkamotionsyrkandet. Socialdemokraterna i civilutskottet har i en avvikande meningbl. a. anfört att regeringen bör föranstalta om den av motionärerna förordadeutredningen. delar civilutskottets uppfattning i dennafråga. Med hänvisning till det pågående utredningsarbete som nämns icivilutskottets yttrande bör det här aktuella önskemålet i motion 1981/82:2309(s) i väsenfliga delar kunna tillgodoses utan att ytterligare en utredningtillsätts. Motionen avstyrks sålunda i ifrågavarande del. NU1981/82:51 64 I motion 1981/82:2302 (fp) anförsatt tillämpningen av nuvarande arbets-och skatterättsliga regler rörandeuppdragstagare i betydande grad kan motverka önskemålen om att starta egnaföretag. Som ett exempel nämns i motionen att det, om en uppdragsgivare skullelämna ett relativt omfattande uppdrag till ett nystartat företag, med nuvarandelagstiftning finns en betydande risk att uppdragstagaren kan komma attbetraktas som anställd eller som en s. k. beroende uppdragstagare, för vilkenuppdragsgivaren är skyldig att erlägga sociala avgifter och att inbetalapreliminär skatt. Samma situation uppstår ofta, säger motionären, då någonanställd vill starta egen firma och gör det vid sidan av sitt ordinarie arbeteför att successivt kunna bygga upp en kundkrets. Av domar i såväl arbetsdomstolen somförsäkrings[över]domstolen synes enUgt motionären framgå bl. a. att uppdragstagareni väsentUg utsträckning måste ha inkomst också från andra uppdragsgivare föratt inte anses som anställd eller beroende uppdragstagare och att det därvidsaknar betydelse om uppdragstagaren själv har erlagt avgifter och skatter ienlighet med gällande lagstiftning. Osäkerheten inom uppdragstagarområdet kan leda till attmånga företag begränsar sin utläggning av uppdrag, vilket i åtskilliga fall kanvara till förfång för nyetablering, heter det vidare i motionen. Ettklarläggande i lagstiftningen av uppdragstagarbegreppets innebörd såvälarbetsrättsligt som skattetekniskt skulle kunna underlätta verksamheten bådeför uppdragstagare och för uppdragsgivare. Motionären önskar att man genom en enkel rutinförfråganhos exempelvis lokala skattemyndigheten skulle kunna erhålla bindande besked omhuruvida en namngiven uppdragstagare är att hänföra till gruppen egnaföretagare eller gruppen beroende uppdragstagare, vilket skulle underlättanyföretagandet. föreslås göra ett uttalande om behovet av attuppdragstagarbegreppet klarläggs, så att etablering av nya företagunderlättas. behandlade (SfU1980/81:28 s. 12 f.) motionsyrkanden som bl. a. syftade till en översyn avgällande bestämmelser för att skapa en klarare gränsdragning mellanarbetstagare, uppdragstagare och rörelseidkare och till att undvikarättsosäkerhet beträffande vem som är avgiftsskyldig.Socialförsäkringsutskottet hänvisade därvid till en i proposition 1980/81:127aviserad utredning om en omläggning av debitering och uppbörd av avgifter -socialavgiftsutredningen (S 1981:04; särskild utredare: regeringsrådet GunnarBjörne). Utskottet förutsatte att de frågor som hade berörts i de aktuellamotionerna skulle komma att bli föremål för prövning inom utredningen.Motionerna behövde därför inte föranleda någon åtgärd, anfördeutskottet. NU1981/82:51 65 Utskottet delar den uppfattning somkommer till uttryck i den nu aktuella motionen om att den osäkerhet som i olikasammanhang vidlåder begreppet uppdragstagare kan medföra problem i samband medetableringen av nya företag. Utskottet förutsätter att regeringen övervägerolika utvägar för att få denna fråga klarlagd. Det kan exempelvis ske inomramen för den av socialförsäkringsutskottet nämnda utredningen. Något uttalandefrån i detta ämne anser utskottet inte vara erforderligt. Motion1981/ 82:2302 (fp) avstyrks således. 1. beträffandesmåföretagspolitikens inriktning m. m. att a) med anledningav statsministerns anförande i proposition 1981/82:118 (s. 4-9) som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, b) avslår motion 1981/82:2052 yrkande2, c) avslår motion1981/82:2312 yrkande 7, 2. beträffande utvidgning av deregionala utvecklingsfondernas målgrupp