bet · G501UbU4 · 1981-12-31 00:00:00 — om sjöbefälsutbildning m. ni. 1980/81:258 av m. fl. (m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen framförts om ett internationellt universitet för sjösäkerhetsfrågor. 1980/81:856 av m.fl. (s) vari-med hänvisning till vad som anförts i den till näringsutskottetremitterade motionen 1980/81:851 - yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande ettinternationellt universitet för marin vetenskap och teknik i . 1980/81:1306 av () vari yrkas att beslutar att ett eventuellt internationelltsjöfartsuniversitet i lokaliseras till . 1980/81:1323 av ()och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om sjöfartens roll i trafikpolitiken m. m. 1980/81:1461 av m. (vpk) vari - med hänvisning till vad som anförts i den till trafikutskottetremitterade motionen 1980/81:1000 -yrkas att beslutar uttala attsjöbefälsskolorna i och bibehålls och hos regeringen begäraåtgärder i anledning därav. 1980/81:1490 av iRöstånga m.fl. (fp) vari - med hänvisning till vad som anförts i den tillnäringsutskottet remitterade motionen 1980/81:1489-yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts om ett IMCO-universitet() i . 1980/81:1692 av () och ()vari yrkas 1. att hos regeringenhemställer att åtgärder vidtas syftande till att det av FN planeradeinternationella sjöfartsuniversitetet blir förlagt till , varvidGöteborg i första hand bör komma i fråga som lämplig ort, 2. att hos regeringen hemställeratt svenska biståndsmedel ställs till förfogande som ett bidrag tillkostnaderna och för att säkra ekonomi. I Riksiltii>i'n 198/182. UbU 1981/82:4 2 1980/81:1698 av () och SivertAndersson (s) vari yrkas att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att utredasjöbefälsutbildningens dimensionering, kvalitet m. m. 1980/81:2167av Per () vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsbeträffande utbildning i miljöteknik och säkerhetsfrågor m. m. (Yrkandena 1-3 och 5-9 harbehandlats i CU 1980/81:38.) behandladessjöbefälsutbildningens framtida organisation inom en av ()tillsatt utredning om sjöpersonalens utbildning (UTSJÖ). Åren 1973-1977arbetade en annan utredning med utformningen av driftpersonalutbildning inomgymnasieskolan och högskolan (DRIFT 73). På grundval av dessa bådautredningars resultat överlämnade SÖ ett förslag till universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) om drift- och sjöpersonalutbildning i högskolan. UHÄlämnade i sin tur ett förslag i frågan till regeringen. Vid /79beslöt slutligen (prop. 1978/79:71, UbU 1978/79:24, rskr 1978/79:206) om en reformerad utbildning av sjöbefäl samt drift- och underhållstekniskpersonal. Genomriksdagsbeslutet inordnades utbildningarna till styrman, sjökapten,maskintekniker och sjöingenjör samt radiotelegrafist i högskolan. Två nyaallmänna utbildningslinjer, styrmanslinjen och maskinteknikerlin-jen, samt tvånya påbyggnadslinjer, sjökaptenslinjen och sjöingenjörsUnjen, inrättades.Radiotelegrafistutbildningen i form av en radiotelegrafistlinje behöll tillsvidare sin dåvarande utformning i avvaktan på en utredning om dess längd ochinnehåll. Utbildningen på den nya styrmanslinjen och den nyamaskinteknikerlinjen startade /81. Intagning till sjökaptenslinjenoch sjöingenjörslinjen sker första gången inför /83. Isamband med beslutet om reformering av sjöbefälsutbildningen beslötriksdagen också om en minskad dimensionering av utbildningen och omlokalisering av den till endast tre orter mot dittills fem. Den reformeradesjöbefälsutbildningen lokaliserades till i ,högskolan i och högskolan i /. beslöt attsjöbefälsskolorna i och skulle avvecklas. Vidriksmötet /80 avslog motionsyrkanden omändring av det då gamla dimensionerings- och lokaliseringsbeslutet UbU 1981/82:4 3 beträffande sjöbefälsutbildningen (UbU 1979/80:27 s, 5-6,/80:26 s. 33-34). Utbildningsplaner för de nya allmänna utbildningslinjerna,styrmanslinjen och maskinteknikerlinjen, har utarbetats av UHÄ och fastställtsden . Förslag till utbildningsplaner för de nya påbyggnadslinjerna,sjökaptenslinjen och sjöingenjörslinjen, har utarbetats och sänts på remiss.De skall tillämpas fr. o. m. /83. I samband med reformeringen avsjöbefälsutbildningen har UHÄ tillsatt en särskild rådgivande grupp för dennautbildning, där berörda parter är representerade. Denna grupp har bl. a.deltagit vid utarbetandet av de nya utbildningsplanerna. I motionerna 1980/81:1323 och 1980/81:1698 hävdas att ettbättre underlag behövs för bedömning av sjöfartens roll i trafikpolitiken.Därför hemställs bl. a. att skall ge regeringen till känna attbehovet av sjöbefäl för svensk sjöfart, liksom konsekvenserna avsjöbefälsutbildningens dimensionering och lokalisering, bör utredas. I motion1980/81:1698 yrkas också, med samma motivering, att även utbildningens kvalitetbör utredas. Enligt motion 1980/81:1461 (med motivering i motion 1980/81:1000remitterad till trafikutskottet) hemställs att skall uttala attsjöbefälsskolorna i och skall bibehållas och att hosregeringen skall begära åtgärder med anledning av ett sådant uttalande. , som beretts tillfälle yttra sig övermotionerna, anför i sitt yttrande (/82: 1 y) att inga nya skälframkommit för en ändring av tidigare beslut om sjöbefälsutbildning.Trafikutskottet förutsätter, som det även tidigare gjort, att UHÄ uppmärksamtföljer utvecklingen och om så erfordras vidtar sådana åtgärder att tillfredsställandeutbildningskapacitet och utbildningsstandard kan upprätthållas.Motionsyrkandena avstyrks av trafikutskottet (yttrandet fogas som bilaga 1 tilldetta betänkande). ansluter sig till vad trafikutskottetuttalat i sitt yttrande och vill framhålla att UHÄ i sittbudgetarbete överväger bl. a. sjöbefälsutbildningens dimensionering i samrådmed berörda parter. Som utskottet redovisat har ett sådant samråd ägt rumäven vid utarbetandet av de nya utbildningsplanerna för sjöbefälsutbildningen.I sammanhanget bör också nämnas att - enligt vad utskottet inhämtat - antaletnybörjarplatser i sjöbefälsutbildningen innevarande läsår inte kunnat fyllas, 1Härnösand är antalet nybörjare mycket lågt på styrmanslinjen ochmaskinteknikerlinjen. Även i är antalet nybörjare lågt på den senarelinjen. Med hänvisning till det anförda föreslårutbildningsutskottet att avslår motionerna 1980/81:1461, 1980/81:1323i denna del och 1980/81:16981 denna del. Kommittén (Jo 1978:05) ommiljörisker vid sjötransporter har bl, a. behandlat frågan om utbildning imiljöteknik m. m. för sjöpersonal, I 1* 198/182. /4 saml. UbU 1981/82:4 4 proposition 1980/81:119 (bil. 1 s. 8) om miljösäkraresjötransporter uttalar chefen för att kommittéförslageti huvudsak redan genomförts genom de nya utbildningsplaner som utarbetas inomUHÄ. I motion 1980/81:2167, väckt med anledning av proposition 1980/81:119,hemställs (yrkande 4) att skall ge regeringen till känna attutbildningen i miljöteknik- och sjösäkerhetsfrågor skall förbättras inomsjöbefälsutbildningen och fortbildningen av sjöpersonal. Motionären delar intestatsrådets uppfattning i proposition 1980/81:119 att kommittéförslagen i dennafråga i huvudsak är genomförda. Som utskottet redovisat har nya utbildningsplanerfastställts för styrmanslinjen och maskinteknikerlinjen. Vidare är nyautbildningsplaner för sjökaptenslinjen och sjöingenjörslinjen klara inom kort.Utbildningsplanerna har utarbetats i samråd med berörda parter. I både defastställda utbildningsplanerna och de förslag till utbildningsplaner som finnsbetonas sjösäkerhetsfrågorna och miljöfrågorna. Utbildningen skall enligtplanerna uppfylla de minimikrav och beakta de resolutioner som specificeras iIMCO:s () konvention år1978 avseende befattningar som motsvarar resp. linje. Utbildningen skall ocksåmotsvara de ytterligare krav som tillsynsmyndigheterna inom sjöfartsområdetställer upp. Utbildningen skall ge förmåga att utnyttjq tillgänglig teknik såatt kraven på fartygs inre och yttre miljö tillgodoses. Utbildningen skallvidare ge medvetenhet om samhällets mål avseende sjösäkerhet, omresurshushållning, miljö och ekonomi samt om hur tekniken påverkar samhället istort och människors levnadsförhållanden ur såväl social som ekologisksynvinkel. I utbildningsplanerna sägs beträffande utbildningens innehåll ochuppläggning att resp. linjenämnd, som utformar kursplaner, skall inhämtayttrande från i frågor som är av betydelse för sjösäkerheten ochsom rör behörigheten för sjöpersonal m. m. Fortbildning av sjöbefäl sker vid dehögskolor där sjöbefälsutbildning finns. Kursutbudet och kursinnehålletanpassas successivt till sjöfartens utveckling och till de normer som ställsupp för sjösäkerheten. Med hänvisning till det anförda anser utskottet attriksdagen inte bör göra det begärda uttalandet varför yrkande 4 i motion1980/81:2167 bör avslås av . Lokalisering, finansiering m. m. av ett internationelltsjöfartsuniversitet I skrivelse till regeringen iseptember 1980 föreslog rektor för dåvarande i att ettinternationellt sjöfartsuniversitet för utbildning av sjöpersonal frånutvecklingsländerna skall lokaliseras till . I november samma åranordnades ett seminarium i i samarbete mellan SIDA och IMCO() om sjösäkerhetsfrågoroch havsmiljöfrågor. UbU1981/82:4 5 deltagarna, som till övervägande delen kom frånutvecklingsländerna, antog ett uttalande till stöd för förslaget om ett sjöfartsuniversiteti . /81 upprättade IMCO:s generalsekreterare ett utkasttill översiktlig beskrivning av ett sådant sjöfartsuniversitet. Enligtgeneralsekreterarens utkast skall kvalificerad sjöfartspersonal frånutvecklingsländerna utbildas vid , bl. a, lärare tillutvecklingsländernas egna sjöbefälsskolor, sjöfartsinspektörer samtsjöfartsadministratörer. förutsätts behövas under sex till åttaår, varefter utvecklingsländerna skulle vara självförsörjande och kunna litatill egna resurser inom området, I utkastet förutsätts att fårdisponera lokaler och utrustning av kommun. Vidare förutsätts att Sverigeskall bidra till finansieringen liksom . United NationsDevelopment Programme (UNDP), I ett antal motioner väckta under allmänna motionstiden1981 behandlas lokalisering och finansiering av det tänkta internationellasjöfartsuniversitetet. Enligt motionerna 1980/81:258, 1980/81:856 (medmotivering i motion 1980/81:851 s.-14), 1980/81:1323, 1980/81:1490 (medmotivering i motion 1980/81:1489 s. 9) samt 1980/81:1698 yrkas att deteventuella sjöfartsuniversitetet skall lokaliseras till . I motionerna1980/81:1306 och 1980/ 81:1692 yrkande 1 yrkas att det skall lokaliseras tillGöteborg. I motionerna 1980/81:258 och 1980/81:1692 yrkande 2 anförs attSverige bör delta i finansieringen av med hjälp av biståndsmedel. och trafikutskottet har beretts tillfälleyttra sig över motionsyrkandena. framhåller i sitt yttrande (UU 1981/82: 1y) att huvudprincipen i internationellt biståndssamarbete är att förläggautbildningsinsatser m. m. till utvecklingsländerna. anser attutslagsgivande for lokaliseringen av ett internationellt sjöfartsuniversitetbör vara vad utvecklingsländerna själva kommer fram till samt vad IMCO och UNDPprioriterar. Detta gäller också frågan om finansiering med svenska biståndsmedeloch frågan om utvecklingsländernas möjlighet att själva bidra tillfinansieringen. Enbart det förhållandet att lokaler finns tillgängliga börenligt utrikesutskottet inte få styra den svenska inställningen. Inte hellerbör svenska regionalpolitiska överväganden tillmätas någon avgörande betydelse.Utrikesutskottet avstyrker motionsyrkandena (yttrandet fogas som bilaga 2 tilldetta betänkande). (/82:1 y) anser att lokaliseringtill av ett internationellt sjöfartsuniversitet är angelägen och utgårfrån att finansieringsfrågan kan ges en tillfredsställande lösning. lämpar sig både och väl för lokalisering.Trafikutskottet anser att motionsyrkandena bör avslås i avvaktan på detfortsatta beredningsarbetet inom , vilket innefattar bådelokaliseringsfrågan och finansieringsfrågan (yttrandet fogas som bilaga I tilldetta betänkande). UbU 1981/82:4 6 anser liksomutrikesutskottet att många frågor måste få sitt svar innan ställning kan tastill om ett internationellt sjöfartsuniversitet skall lokaliseras till Sverigeoch till någon särskild ort i . Det gäller t. ex. frågan omutvecklingsländerna önskar ett sjöfartsuniversitet av den skisseradeutformningen. Det gäller också vart de önskar se det lokaliserat, om de ärberedda att finansiera det bl. a. via UNDP och om de själva kan bidra tillfinansieringen. Eftersom frågan f. n, bereds både på det internationellaplanet och inom det svenska anser utbildningsutskottet attriksdagen inte nu bör ta ställning i lokaliserings- och finansieringsfrågan.Motionsyrkandena bör därför avslås av . 1. att beträffandeuttalande om utredning om sjöbefäls utbildningens dimensionering, lokalisering och kvalitet avslår motionerna 1980/81:1323 i denna del och 1980/81:1698 i denna del. 2. att riksdagenbeträffande uttalande om bibehållande av sjöbefälsskolorna i ochMalmö avslår motion 1980/ 81:1461, 3. att riksdagenbeträffande uttalande om vissa inslag i sjöbefälsutbildning m. m, avslårmotion 1980/81:2167 yrkande 4, 4. att riksdagenbeträffande lokalisering av ett internationellt sjöfartsuniversitet avslårmotionerna 1980/81:258 i denna del, 1980/81:856, 1980:81:1306. 1980/81:1323 idenna del, 1980/ 81:1490, 1980/81:1692 yrkande 1 och 1980/81:1698 i denna del, 5. att riksdagenbeträffande finansiering av ett internationellt sjöfartsuniversitet avslårmotionerna 1980/81:258 i denna del och 1980/81:1692 yrkande 2. Närvarande vid ärendets sluibehandling: ().Christina Rogestam (c). Hans Nyhage (m). ().Helge (), (). (), (),(). (s). (), () och (). UbU 1981/82:4 Bilaga I 7 yttrande 1981/82:1 y över motioner om sjöbefälsutbildningen och förläggningenav ett internationellt sjöfartsuniversitet till Genom beslut den 1 september 1981har utbildningsutskottet berett trafikutskottet tillfälle att yttra sig övermotionerna 1980/81:258, 856, 1306, 1323, 1461, 1490, 1692 och 1698. Trafikutskottetfår med anledning härav anföra följande, I motionerna tas två frågor upp,nämligen sjöbefälsutbildningen och förläggningen av ett internationelltuniversitet för sjösäkerhetsfrågor till , I motionerna 1980/81:1323 (m, c) och 1980/81:1698 (s)yrkas att den svenska handelssjöfartens och närliggande verksamheters behov avbehörigt sjöbefäl utreds liksom konsekvenserna av sjöbefälsutbildningensdimensionering och lokalisering ur bl. a. rekryterings-, konkurrens-ochkostnadssynpunkt. Dessutom yrkas i den sistnämnda motionen att möjligheternaatt kraftigt förbättra kvaliteten i den nuvarande utbildningen liksom möjligheternatill en planerad fort- och vidareutbildning för redan yrkesverksamma utreds. Imotion 1980/81:1461 (partimotion, vpk) yrkas att beslutar uttala attsjöbefälsskolorna i och bibehålls. Utskottet vill med anledning av motionerna erinra om attriksdagen beslutade om en reformerad utbildning av sjöbefäl (prop.1978/79:71, UbU 1978/79:24, rskr 1978/79:206). Beslutet innebär bl. a. enminskad dimensionering av utbildningen och en koncentration av denna till treorter, nämligen , /och . Utbildningen iStockholm och skall avvecklas successivt. har för sin delinte funnit att några nya skäl framkommit som innebär att tidigarebeslut bör frångås. Utskottet förutsätter dock liksom tidigare (/80:26)att UHÄ uppmärksamt följer utvecklingen och om så erfordras vidtar sådanaåtgärder att tillfredsställande utbildningskapacitet och utbildningsstandardkan upprätthållas. Av det anförda följer att utskottet avstyrker motion1980/81:1461 (partimotion, vpk) samt motionerna 1980/81:1323 (m. c) och1980/81:1698 (s) i denna del. IMCO som är förtekniska sjöfartsfrågor har ställt sig positiv till att ett internationelltsjöfartsuniversitet i IMCO:s regi förläggs till , skallutbilda kvalificerad sjöpersonal från utvecklingsländerna till lärare vid sjöbefälsskolor, sjöfartsinspektörer och högre UbU 1981/82:4 Bilagal 8 Tillgång till dessa personalkategorierär av stor betydelse för utvecklingsländerna i arbetet på en förbättradsjösäkerhet. I motionerna 1980/81:258 (m), 1980/81:856 (s),1980/81:1323 (m, c) och 1980/81:1698 (s) framhålls att erbjudandet att föriäggauniversitetet till bör antas och att därvid bör komma i fråga somförläggningsort. I motion 1980/81:1490 (fp) framhålls att regeringen vid sinaöverväganden noga bör beakta att både lämpliga lokaler och kvalificerad kunskapinom det aktuella området sedan gammalt finns i . I motion 1980/81:1306(c) förespråkas som lokaliseringsalternativ om skallförläggas till . I motion 1980/81:1692 (fp) begärs att åtgärder vidtassom syftar till att blir förlagt till varvid iförsta hand bör väljas som förläggningsort. Enligt vad utskottet erfarit bereds f. n. iregeringskansliet förslaget att förlägga sjöfartsuniversitetet till ,Såväl finansierings- som lokaliseringsfrågorna övervägs därvid. Kostnadernaför beror bl, a, på hur stora bidrag som kan utverkas av UNDP (UnitedNations Development Programme). Utskottet finner för sin del en lokalisering avIMCO-universitetet till angelägen och utgår därvid från attfinansieringsfrågan kan ges en tillfredsställande lösning. skulledärigenom kunna bidra till att tillgodose stora utbildningsbehov avkvalificerad sjöpersonal, vilket skulle medverka till att förbättra säkerhetentill sjöss. Även för svensk sjöfartsnäring skulle en lokalisering avuniversitetet till vara betydelsefull, bl, a. på så sätt attkontakterna med ledande tjänstemän inom sjöfartens område från u-ländernaskulle underlättas. I motionerna förespråkas såväl som somlokaliseringsort för . Utskottet, som inte funnit anledning attnärmare gå in på denna fråga, vill dock framhålla att båda dessa orter lämparsig väl för en lokalisering. Som framgår av det anförda anser utskottet att starka skältalar för en lokalisering av till , I avvaktan på detfortsatta beredningsarbetet i , innefattande såvälfinansierings- som lokaliseringsfrågorna, synes dock motionerna i här berördadelar inte nu böra föranleda någon åtgärd från sida. Närvarande: (). ().Essen (), (), (), RuneTorwald (c), BirgerRosqvist (s), (), (). (), RuneJohansson (s), (), (), ()och (). UbU1981/82:4 Bilaga 2 yttrande 1981/82:1 y om ett internationellt sjöfartsuniversitet har den 1september beslutat bereda utrikesutskottet tillfälle att avge yttrande övermotionerna 1980/81:258, 856, 1306, 1323, 1461, 1490, 1692 och 1698 angåendeinrättande av ett internationellt sjöfartsuniversitet i har erhållit samma remiss. Utskottet vill begränsa sittyttrande över ifrågavarande motioner fill att avse dels biståndspolitiskasynpunkter på förläggningen till av ett internationelltsjöfartsuniversitet som huvudsakligen skulle betjäna , dels frågan ommöjligheten att utnyttja svenska biståndsmedel för detta ändamål. Enligt vad utskottet inhämtat har tanken på att i Sverigeupprätta ett internationellt sjöfartsuniversitet med inriktning på u-ländernasin upprinnelse i att SIDA i samarbete med FN:s sjöfartsorganisation några kortare sjöfartsseminarier i bl. a. för deltagare frånu-länderna. Vid det senaste av dessa seminarier uttalade sigkursdeltagarna i en resolution till förmån för upprättandet av ett internationelltsjöfartsuniversitet i . Förslaget har sedan drivits vidare inom IMCO ochorganisationens generalsekreterare har diskuterat det med företrädare försvenska regeringen, som bereder ärendet. Några utförliga planer för dettilltänkta sjöfartsuniversitetets utformning och inriktning föreligger ännuinte, liksom ej heller någon kostnadskalkyl. I det internationella biståndssamarbetet med harsedan många år en huvudprincip varit att utbildningsprojekt och andra insatsersom avses dra nytta av bör förläggas fill själva. Endastpå så sätt, har det ansetts, kan projektverksamheten pågå i sin naturliga miljöoch de rätta lokala spridningseffekterna uppnås. Det var bl. a. av det skäletsom i sin egen biståndsverksamhet tidigt upphörde med att förläggautbildning av u-landsstudenter här. Ett ytterligare skäl till denna ståndpunktvar att u-landsstudenter i först behöver tillbringa åtskillig tid medatt lära sig svenska språket och svenska förhållanden, till begränsad nytta förderas framtida verksamhet. Om därför en skallförläggas till ett i-land - och därfill ett i-land med ett litet språk somsvenskan - bör enligt utskottets mening särskilda skäl tala för det. Det kanexempelvis vara fråga UbU 1981/82:4 Bilaga 2 10 om en utbildning som på grund av brist på lärare eller påteknisk infrastruktur inte lämpligen kan ligga i något u-land. Vad gäller det nu föreslagna sjöfartsuniversitetet bör detenligt utskottets åsikt vara utslagsgivande vad själva anser, delsom behovet av ett internationellt universitet för sjöfartsfrågor över huvudtaget, dels det rimliga i att förlägga det till , För att en avvägningmellan olika angelägna u-landsinsatser skall kunna äga rum bör vidareu-låndernas intresse för det nu aktuella sjöfartsuniversitetet inte bara kommatill uttryck i sjöfartsorszanisationen IMCO utan även klart manifesterasförslagsvis i . Två av motionerna föreslår vidare att svenskabiståndsmedel skall kunna komma till användning vid finansieringen av ettsjöfartsuniversitet i , Utskottet vill erinra om att det iir enetablerad princip såviil i det svenska bilaterala biståndet som i FN-biståndctatt mottagarliinderna själva bör ha ett avgörande inflytande överbiståndsmedlens användning. eventuella intresse för ett sjöfartsuniversitctbör därför även la sig uttryck i en villighet att delta i finansieringen avdet. exempelvis genom att de föreslår att en del av UNDP:s resurser tas ianspråk för ändamålet. Det bör inte heller vara uteslutet att berörda u-länderutnyttjar sitt på bilateral väg erhållna bistånd för att medverka ifinansieringen. Först när dessa förutsättningar år uppfyllda kan enligtutskottets uppfattning ett svenskt direkt deltagande i finansieringen kunnaövervägas. Enbart det förhållandet att lokaler finns tillgängliga i börinte få styra den svenska inställningen. Självfallet bör inte heller svenskaregionalpolitiska överväganden tillmätas någon avgörande betydelse i en frågaav denna art. Med hånvisning till vad som ovan anförts avstyrkerutskottet för sin del motionsyrkandena i de här berörda avseendena. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (). (), (). (c), (). (), Axel (). (m). (), (). (), och ().