bet · G501SoU14 · 1981-12-31 00:00:00 — Även tidsfristernti somreglerar förfarandet skall enligt direktiven gälla fortsättningsvis. mening saknas anledning att nu frångå dessa ställningstaganden.Utskottet avstyrker därför bifall till motion 1980/81:538. Vad härefter gäller yrkandet i motion 1980/81:376 villutskottet erinra om att aborlkommittén i första hand bl. a. skall ktirtlägganegativa och positiva effekter av abortlagen. Kommittén skall vidare analyseraabortutvecklingen och de regionala, arbefsmarknadsmässiga och åldersmässigavariationerna i abortfrekvensen. Med utgångspunkt i analy.ien skall kommittén,som inledningsvis berörts, söka lägga fram förslag om abortförebyggandeåtgärder i syfte att minska abortfrekvensen i landet. Enligt utskottets mening ligger det sålunda inom ramen fördet uppdrag som lämnats abortkommiltén att klarlägga orsakerna tillabortfrekvensen. Kommittén torde vidare vara oförhindrad att - under beaktandeav att abortlagens huvudregler om bestämmanderätten för kvinnan och om tidsfristernaskall fortsiitta gälla - föreslå de lagändringar som kan finnas befogade. Någonriksdtigens åtgärd med anledning av motion 1980/81:376 i förevarande del ärdärför inte erforderlig. 1 motion 1980/81:722 av MårtenWerner nr fl. (m) yrkas att regeringen skall förelägga förslagsyftande till obligatorisk information till abortsökande beträffande bl. a.samhällets möjligheter att stödja dem som väljer att föda sitt barn. Också imotion 1980/81:93l av m. fl. (m. c, fp) framställs önskemål omatt i abortrådgivningen skall inrymmas information rörande samhälletsstödåtgärder. Motionärerna yrkar att abortkommittén genom tilläggsdirektivskall få i uppdrag aft utreda förutsättningen för en inriktning avabortrådgivningen i enlighet med vad som anförs i motionen. En av abortkommitléns viktigaste uppgifter iir enligtutskottets mening titt utvärdera abortrådgivningen och att diirvid särskiltundersöka om den information som ges beträffande samhällets stödåtgiirder ärtillfredsställande utformad. Kommittén skall vidare söka framliiggti konkretaförslag om abortrådgi\ningens utformning. SoU 1981/82:14 28 Pa grund av det tmförda påkallarmotionerna 1980/81:722 och 1980/81:931 inte någon ålgiird från riksdtigenssida. Fosterskador kan i princip uppkommapå två olika sätt. De blivande föriildrania eller den ene av dem kan ha fåttiied;irvb;ira föriindringar i arvsmassan, förorsakade av iirvda faktorer ellerav yttre påverkan, t. ex. jonisertinde strålning. En sådan mutation ;iv enkönscell hos mannen eller kvinntin kan leda till uppkomsten av en fosterskada.Under förloppet av en graviditet kan vidare en miingd olika yttre faktorerförorsaka alt det väntade barnet utvecklas ogynnsamt eller sktidas.Missbildningar och tillvå.xtriibb-ningar hos fostret kan sålunda uppstå som enföljd av att kvinntin utsätts för bl. a. strålning, infektioner, liikemedel ochandra kemikalier eller atl hon missbrukar alkohol och narkotikii. Riskerna försådana skador kan i vissa fall uppkomma redan i ett så tidigt stadium attgraviditeten ännu ej kunnat konstateras. Genom utvecklingen av fosterdiagnostiken har det blivitmöjligt titt upptiicka missbildningar och vissa sjukdomstillstånd hos fostretinne i livmodern. Några av de sjukdomstillstånd och rubbningar som kan drabbadet väntade barnet kan numera också behtmdlas under graviditeten. Som tidigare redovisats innehåller abortlagen ett lagfästskvdd för livsdugliga . 1 övrigt saknas lagbestämmelser som innebärenavvägning mellan kvinnans och det viintade barnets intressen eller som eljestdirekt svftar till att ge en särskilt skyddad ställning. När det gällerhälsorisker på grund av sjukdomar, miljötaktorer, tilkohol- ochnarkotikamissbruk. nr ar lagstiftningen liksom pa andra områden inriktadendast på födda och levande människor. Som regel görs det hiirvidlag inte någonskillnad mellan könen och inte heller tillmiits det förhållandet att en kvinnaiir gravid någon särskild betydelse. Detta innebär ;itt ingripanden tillförebyggande av hälsorisker för ett väntal btirn i tillmänhel kan ske endast iden mån också kvinnans hiilsa iir i fiira. i fall ilå kvinnans och detviintade barnels intressen samnrinfiiller. En siirslällning intar i viss mån arbetsmiljölagen(1977:610) och lagen (1978:410) om rätt till ledighet lör vård av btirn. Enligtarbefsmiljölagen gäller bl. a. all. om visst slag av arbete medför särskildarisker för vissa grupper av arbetstagare, arbetarskyddsstyrelsen kan meddelaförbud mot ;itt iirbete utförs av arbetsttigare som tillhör sådan grupp ellerföreskrivti siirskilda \illkor för sådana fall. Av uttalanden under förarbetena (se ovans. 6och 7) framgår att bemyndigandet tillkommit för att hl. a. behovet av skyddmot risker för havtmde kvinnor och deras viintade barn skall kunna tillgodoses.Föräldraledighetslagen ger en gravid kvinna, som på grund av havandeskapet intekan utföra fysiskt påfrestande iirbete, rätt till omplacering under de före den beriiknade nedkomsten. SoU1981/82:14 29 inte omplaceras h;ir hon enligt higeii (1962:381) omallmän försiikring riitt till ledighet med s. k. havandeskapspenning. I motionerna 1980/81:376 av () och GunnarOskarson (m), 1980/81:9.3(1 av (), 1980/81:937 av CatarinaRönnung nr fl. (s) och 1980/81:1638 av () las upp frågor omrättsligt skydd för ett vänttit barn i olika avseenden. Motion 1980/81:937 ärbegriinsad till arbetsmiljöområdet medan de tre övriga motioneniii behandlarspörsmålen från mera allmiinna utgångspunkter, varvid dock vissa förshig omkonkreta åtgärder framförs. Motionärernas önskemål ktin i liuvudstik ansesberöra fyra problemområden. För det försUi bör det väntade btirnet ges ettskydd mot risker som iir förknippade med kvinirins bruk av tilkohol ochnarkotika. För det andra bör btirnet få ett självständigt skydd mot risker ikvinnans arbetsmiljii. Vidare bör hiirnet ha en riitt till behandling, dasjukdomstillstånd och rubbningar diagnostiseras under fostersiadiel. Slutligenbör åtgärder vidtas till förhindrande ;iv att fosterdiagnostiken utnyttjas tillett urval av som är lämpliga atl födas och mindre lämpliga . Imotion 1980/81:930 pekas också på atl de juridiska frågor som har anknytningtill verksamheten med artificiell insemination är olösta. De häraktuella yrkandena är följande. Motioniireriri i motion 1980/81:376 (yrkande 2) yrkar attfrågan om fostrets riiltsliga ställning och skvdd utreds. Yrkandet i motion1980/81:930 iir att utredningen om barnens riitt genom tilläggsdirektiv skallfå i uppdrtig att utreda det oföddti barnets rätlsligti status. I motion1980/81:937 begiirs en utredning om rättsligt skydd för ofödda btirn. vilkasmödrar arbetar i för fosterskador speciellt utsatta miljöer. Motionären imotion 1980/81:1638 vrkar alt en utredning om rättsskydd skall ske.Utredningsarbetet skall syfta till att ge skydd för mot skadlig påverkanoch siikra dess miljörätt (yrkande 1). Utredningen skall vidare pröva behovetav särskilda åtgärder och eventuell kigstiftning med anledning av dels denmoderna fosterdiagnostiken och de möjligheter den ger (yrkande 2). dels dengenetiska forskningens khirliiggande av atl k\i]iiian och fostret har individuellastrukturer och att fostret diirför behöver ett eget rättsskydd (yrkande 3).Utredningen skall också pröva huruvida den blivande fadern bör delaansvarsbördan för det väntade barnet med kvinnan och inrymmas i rättsskyddet(yrkande 4). Enligt utskottets mening tar önskemålen i motionernafrämst ses mot bakgrund av att man i ökande utsträckning blivit medveten omriskerna för att barn skall födas med allvarliga sjukdomstillstånd ellerskador. Utskottet vill peka på bl. a. de rön som gjorts beträffande sambandetmellan användningen av vissa läkemedel och fosterskador. Vidare kan niimnasarbetsmiljöområdet, där riskerna för fostersktidor på grund av kemisk exponering:i\ arbelsttigarna alltmer kommit i blickpunktcn. Att vissa läkemedel,kemikalier nr nr konsttiterats ha skadliga effekter på ett väntat barn har letttill att inånga miinniskor i d;ig kiinner en stark oro för alt oeksä SoU1981/82:14 30 andra miljöfaktorer innebiir risker för fosterskador. I likhet med motionärerna anser utskottet det mvcketangelägel att åtgärder vidtas som förebygger atl våntatle btirn skadas på grundav olika vttre faktorer. Inte barti hiinsyiien till de enskilda människornautan ocksti samhiilleliga intressen talar för ökade insatser. Det sagda gällerockså sädana fosterskador som har sin orsak i att föriildrarnas arvsmasstipåverkats. Hur skador på del väntade barnet skall kunna förhindras iiremellertid inte främst att se som en lagstiftningsfråga. kunskaperomsambandet mellan olika faktorer och riskerna för fosterskador är ännu så längebegränsade. Inte minst på arbetsmiljöområdet är läget oklart. Också när detgäller faktorer som konstaterats vtira skadlig:i för fostret. t. ex.alkoholmissbruk, iir kunskaperna bristfälliga. Sålunda saknas närmare kännedomom vid vilken alkoholkonsumtion risken inträder. Enligt utskottets mening är enintensifiering av forskningen en grundfcrutsättning för aft fosterskador skallkunna förhindras i största möjliga utsträckning. Utskottet anser därför attforskningen beträffande fosterskadande faktorer bör ges hög prioritet. När det gäller att förebygga risker för fosterskador villutskottet också peka på betydelsen av att blivtinde föräldrar har insikt omvilka faktorer som kan innebära faror för det väntade barnet. Del heltövervägande anttilet föräldrar torde vara beredda att andra sin livsföring ochgöra andra insatser för att skydda det väntade barnet. En saklig informationtill föräldrarna om sambandet mellan olika faktorer och riskernti förfosterskador är därför ett effektivt medel att förebygga skadeverkningtir. Förspridande av sådan information utgör mödrahälsovården en betydelsefull resurs.Det är också viktigt alt nitin vid föräldrautbildningen särskilt uppmiirksammarde risker som iir fcirknippade exempelvis med missbruk av alkohol undergraviditet. Utskottet vill iiven understryka l.ieiydelsen av ;itl den personalbl. a. inom mödrahiilsovården som kommer i konttikt med blivande föriildrar fårerforderlig utbildning pa området. I anslutning till det anförda vill utskottet peka på detförhållandet att riskerna för fosterskador kan uppstå under ett så tidigt skedeav graviditeten att denna ännu inte kan konstateras. I praktiken medfördettaförhållande att åtgärder till förebyggande av fosterskador inte kan begränsastill gruppen blivande föräldrar om åtgärderna skall få avsedd effekt. mening är det därför angeläget att kunskaper om riskerna förfosterskador nierti allmänt sprids i samhället. Skolan har här en viktiguppgift att fylla. Vad härefter angår frågan dm lagstiftning i syfte ;itt geofödda en självsliindig rättssliillning vill utskottet erinra om vad utskottetinledningsvis uttalat om stimbandet mellan delta spörsmål och abortlagen. 1konsekvens med dessa uttalanden anser utskottet ;ilt det inte kan komma i frågaatt införa lagregler av övergripande ntitur om oföddas stiillning. I ställetfår man på varje område för sig bedöma om och i vad mån siirskilda reglererfordras till skvdd för ofödda. Vid bedömningen av huruvida en översvn avolika lagtir är påkallad ;iv hiinsyn till fostrets intressen måste enligtutskottets mening SoU 1981/82:14 31 beaktas att en lagstiftning är förenad med åtskilligaproblem av mycket komplicerad beskaffenhet och kräver ett omfattandeutredningsarbete. En sådan översyn bör därför komma till stånd endast om detkan anses att gällande ordning allmänt sett är otillfredsställande. Utskottetvill härvidlag framhålla att det i många avseenden torde förhålla sig så attkvinnan och det väntade barnet har samma behov av skydd mot skaderisker och attderas intressen därför sammanfaller. I andra avseenden kan visserligen fostretha ett större behov av skydd än kvinnan men en intressegemenskap kan ändock somregel anses föreligga. Som utskottet ovan framhållit torde nämligen det heltövervägande antalet blivande föräldrar vara angeliigna om att skydda detväntade barnet. Frånvaron av intressekonfiikter gör att det i allmänhet inteinnebär några nackdelar för fostret om lagreglerna på olika områden, såsom f.n. är fallet, endast tar sikte på kvinnan. Att införa lagregler som ger detofödda barnet en självständig ställning skulle med andra ord inte medföra attdet väntade barnefs intressen i det stora flertalet fall kan tillvaratas bättreän . Det sagda utesluter emellertid inte att det i vissaavseenden kan vara befogat aff närmare överväga om regler bör införas som merauttryckligen syftar fill att skydda det väntade barnet. Motionärerna har pekatpå några områden där sådana regler anses erforderliga. Beträffande de önskemålsom härvidlag framförts i motionerna vill utskottet framhålla följande. Frågan om skydd för mot skaderisker på grund avkvinnans alkohol-och narkotikamissbruk har - efter en framställning frånriksdagen (SoU 1979/80:44) - behandlats av socialberedningen. I delbetänkandet(Ds S 1981:6) Åtgärder mot missbruk under graviditet avvisar beredningen tankenpå särskilda lagregler som skulle ge samhället möjligheter atl av hänsyn tilldef väntade barnet bereda en gravid kvinna med missbruksproblem vård utansamtycke. Enligt beredningen kan den nödvändiga vården av gravida kvinnor medomfattande missbruksproblem komma till stånd med stöd av bl. a. den lag om vårdav missbrukare i vissa fall som föreslagits av beredningen i ett tidigareavlämnat betänkande (SOU 1981:7). Beredningen anser atf ökade insatser börgöras när det gäller information, utbildning och forskning beträffandealkoholens risker för fostret. Betänkandet övervägs f. n. inomsocialdepartementet. I proposition 1981/82:8 har- på grundval avsocialberedningens förslag i betänkandet SOU 1981:7 - framlagts förslag tilllag om vård av missbrukare i vissa fall, m. m. Med anledning av propositionenhar väckts bl. a. en motion (1981/82:25) vari framförs önskemål om att vissamotivuttalanden beträffande vård av gravida kvinnor med missbruksproblem skallgöras vid riksdagsbehandlingen. Med hänsyn till att frågan huruvida fostrets intressenpåkallar särskilda regler om vård av gravida missbrukare sålunda nyligenövervägts anser utskottet att det på detta område f. n. inte finns anledningtill ytterligare SoU 1981/82:14 32 Frågiin torde få en vtterligiirebelvsning uiiiler den remissbehiindling av sociiilberediiingcns bctänkiinde iiininet som utskottet förutsätter kommer till stånd. Inte heller finns det iinledning iilt i föreviirande iirende niirniiire över\iigii hurtividiivårdbehovet kiin tillgodoses inom riinien för den föreslagna lagen om vård avmissbrukiire i vissii fall. Detta spörsmål kommer iitt behandhis av soci;ilutskotteti betänkiindet SoU 1981/82:22 över proposition iy81. '82:,S. Sociiilheredningens stiillningstagiinde beträffande vårdeniiv gravida missbrukiire grundas på bl. uppfiittningen titt iiågriiintressekonflikter mellan kvinirin och fostret sälhin torde föreligga imissbruksfallen. Utskottet deliir denna uppfattning och vill friuiihållii iitidet inte heller finns några egentliga intressemotsiiltiiingar i fall då kvinnanmera iiiåttligt brukiir iilkohol eller hon eljest hiir en såciiin livsföringiitt det vid en graviditet kan uppkomniii risker för fiisterskador. Än mermarkiint iir enligt utskottets mening frånvaron av intressekonflikter när detgäller behandling av sjukdomstillstånd och rubbningar under fostersiadiel.Överhuvud laget kan man i de nu berörda fiillen - som socialberedningenframhållit i sitt remissyttrande över niotionernii - utgå från att praktiskttaget alla grtivida kvinnor iir villig;i att niedverkii till vård ellerbehandling som behövs av hiinsyn till det viintiide b;nnet eller ;itt avhälliisig från sådiint som uppenbarligen hotiir dess hiilsa. Även om förhållandeiiii således i allmänhet iir sadiuiiiiitt fostrets intressen väl kan tillviuiitiis iiv kvinntm kiin det dock - bådei de iiv molioniirernii angivna fallen och i iindrii situationer -imdantiigsvis tiinkiis alt kvinnan iiv olika orsaker förbiser eller inte kaninse konsekvenserna av sitt handlande eller vidta de atgiirder som behövs föriitt fostret inte skall skadiis eller dess intressen eljest inte skiill åsidosättas.Som exempel på tänkbiirii såd;ina orsiiker har soeiiilberetlniiigen i sittremissyttriiiKle pckiit på iitt k\iiin;iii iir psykiskt sjuk eller utecklingsstiiid eller iitt hon ar beroende iiv iilkohol eller narkotika eller aviinnaii anledning befinner sig i en tvångssituation. abortkommittéhiir i sitt reniissyttrande friimhallit atl kvinn:m på grund iiv exempelvis enfatalistisk instiillning kiin moisiitia sig en behiindling iiv ett viintat barni sjiikdomsförebyggiinde syfte. Andrti orsiiker kan också länkas till attkviiiniin inte tiir tillbörlig hiinsyn till det väntade biirnet. mening kan det för fall. s.om nu berörts, finnas ett behov av reglersom ger del viintiide biirnet en siirskilt skyddiid stiillning och förhindr;iratt kvinnan tallar ftir fostret skadligii beslut eller pä annat siittåsidosätter dess intressen. Närmare överväganden i frågan om införandet avsådana regler bör emellertid göras först sedan en kartläggning skett av i vilkasituationer det kan finnas behov av regler till skydd för ofödda samt iiv deproblem som kan vara förknippade med en kigstiftning. Utskottet förordar att ensådan kiirtläggniiig och iuiiilys koiiimer till stånd. Diirvid bör också denbliviinde fiiderns roll iippmarksamniiis. SoU 1981/82:14 33 Med anledning av vad som iinförts imotion 1980/81:930 betraftande verksiimheten med iirtificiell insemination villutskottet tilliiggii iitt frågan om lagreglering av verksamhetenakluiiliseriits i jusliiiedepiirtenientet genom en skrivelse fränSvenska läkiiresiillskiipet. Enligt viid utskottet inhämtiil avser regeringenatt utfärdii i.lirekliv för en närniiire utredning av de olikiifrågor som verksiimheten iiktiuiliseiiir. På arbetsmiljöområdet torde det kiiiippiisl ensundiinliigsvis föreligga någtii intressekonflikter mellan kvinniin och hennesviintiide biirn. V;id frågan här gäller är niirmast iirbetiirskyddsverkets ochiinchii myndigheters möjligheter att ingripit mot fiiktorer i iirbelsniiljönsom inte iir direkt farligii för arbetstagarens hälsa utan endast innebär riskför fosterskador. En komplikation i sammanhanget är atf sådana risker kanföreligga redan innan graviditeten kan konstateras. Ett annat spörsmål somhärvidlag aktualiseras är utrymmet för kvinnan att handla så att hon kan tafill vara det väntade barnets intresse och därmed också sitt eget. Somframhållits av flera remissinstanser måste utgångspunkten vara att ämnen somkan misstänkas förorsaka fosterskador inte bör få förekomma i arbetsmiljön.Detta gäller både sådana miljöfaktorer som direkt kan påverka fostret ochsådana som kan åstadkomma nedärvbara förändringar i arbetstagarens arvsmassa.Så länge arbetsmiljön infe kan anses betryggande finns det anledning övervägahuruvida en gravid kvinna bör ha möjlighet till omplacering i förebyggandesyfte. I fall då en omplacering antingen inte är möjlig eller inte kan anses getillräckligt skydd mot riskerna för fosterskada bör övervägas om inte kvinnanbör ha rätt till ledighet med kompensation för inkomstförlusten. Frågan om den gravidii kvinnans riitt till omphieering pågrund iiv riskernii för fosterskada liksom hennes riitt ;itt iiv fiirebyggiindeskiil få ledighet från arbetet med ersiittning utreds f. n. av översvnen (S1980:08) av föräldriiför-säkringen m. nr Något initiativ från sidiii denna fråga är således inte erforderligt. 1 fråga om förutsättningiirn;i förmvndighelernii att åstadkomma ett tillfredsställande skydd mol foslerskiidorhiir iirbeliirskydds-styrelsen vid remissbehandlingen av motioneniii iittiiliitiitt arbelsmiljölagen enligt styrelsens mening inrymmer lillriickligiimöjligheter atl vid behov ingripa mot farliga arbetsmiljöer, detla även isadiina fall där eventuella risker enbart har avseende på . Utskottetvill understrykii vikten av iitt arbetarskyddsverket utnyttjar de möjligheterarbelsmiljölagen ger. Med hänsyn till frågans betydelse iinser iitskoltet attdet niirnrire bör överviigiis om arbetsmiljöliigen kan iindras sii att denklarare iin f. n. ger uttryck för ett hänsynstagande till fostrets intresse. Vad slutligen angår den frågii om fosterdiagnosiiken somtiigits upp i motion 1980/81:1638 och iiven bercirts i motion 1980/81:376 villutskottet framhålla att detta spörsmål f. n. utreds inom sociiilstyrelsen.Arbetet syftiir till en niirmare kiirtläggning och aiiiilvs ii\'fosierdiiignostikens problem, möjligheter samt ställning inom hiilso- ochsjukvården. I iivvaktan på resultatet tiv arbetet bör enligt utskottets meningniirmare ö\erviigiindeii SoU 1981/82:14 34 anstå i frågiin huruvidii utvecklingen iivfosteidiiignostikcn påkiillar några särskilda iitgärder från stiitsniiikteniiissidii. Utskottets ställningstaganden i de frågor somaktualiserats genom motioiierna innebär sammiinfiiltningsvis följande. Yrkande2 i motion 1980/81:1638 avstyrks med hiiiivisning till viid som anförtsbeträffande fosterdiagnostiken. Utskottet förordiir iilt en kartläggning kommertill stånd beträffande fall då en gravid kvinnii på grund av olikii orsakerbefinner sig i en sådan situation iitt hon kiin tänkiis förbise eller inte inseriskerna för det viintade barnet av alt hon handlar eller underlåter iitthandla på visst sätt. De problem som iir förknippade med en liigstiftning tillskydd för fostrets intressen i sådana fall bör därvid analyseras. Vidare börsådana iindringiir i iirbetsmiljölagen överviigas som syftar till iitt lagenklariire iin f. n. skall ge uttryck åt ilei vänliide biirnets behov iiv skydd.Det iinkommer på regeringen att bestämniii om det förordadekiiitliiggningsiirbetet och övervägandenii betriiffande itrbetsniiljöliigenhiir ske i ett siimmiiiihimg liksom eljest formernii för arbetets bedrivande.Viid utskottet iuifört med anledning av motion 1980/81:376 yrkande 2.niotionernii 1980/81:930 och 1980/81:937 siiiiit motion 1980/81:1638yrkiindeiiii I och 4 bör som sin mening ge regeringen till kännii.Yrkiinde 3 i motion 1980/81:1638 iivstyrks i den mån det inte blivittillgodosett genom viid utskottet iinfört. 1. betriiffanileen n\ abortlag iittriksdiigcn iivsli°ir motion 19,SII/S1 iS.S, 2. heträffandetilläggsdirektiv till abortkommitté iitt avslår motion1980/81:376 yrkande 1, atlriksdagen avslår motionerna 1980/81:722 och 1980/81:931. 4. beträffiindeskydd för ofödda iittriksdagen med iinledning ii\ motion 1980/81:376 yrkande 2. motionerna1980/81:930 och 1980/81:937 samt motion 1980/ 81:1638 vrkandenii 1 och 4 somsin mening ger regeringen till kiinna vad utskottet iinfört om visskartliiggning och om ändring av arbetsiiiiljölagen. allriksdagen iivslår motion 1980/81:1638 yrkiinde 2, 6. beträffiindeden genetiska forskningen iittriksdagen avslår motion 1980/81:1638 yrkande 3 i den mån det inte tillgodosesgenom viid utskottet hemställt under moment 4 oviin. SoU1981/82:14 35 Närva/xinde: (), Giibriel (),(), (), (), (),(), (), (). lsr;ielsson(c). (), (), ().Mariii () och (). SoU1981/82:14 36 Beträffandeskydd för ofödda (mom. 4 I utskottets he//iställan) MårtenWerner (m) anser dels att det avsnitt i utskottetsbetänkande på s. 26 som börjar med "I debatten" och slutar med"till område" bort utgå, dels att det avsnitt i utskottetsbetänkande som börjar på s. 30 med "Vad härefter" och slutar på s. 31med "framhålla följande" bort ha följande lydelse: Vad härefter angår frågan om lagstiftning i syfte att geofödda en självständig rättsställning vill utskottet framhålla att denintresseavvägning till förmån för kvinnan som gjoi-fs i abortlagen bygger påsynsättet atf fostret är en del av kvinnans kropp. En konsekvens av dettasynsätt är att det väntade barnet numera anses helt sakna rättsligt skydd i olikaavseenden. Som framhålls i motionerna 1980/81:376 och 1980/81:1638 haremellerfid forskningen numera klarlagt att fostret inte kan anses vara en delav kvinnans kropp utan är en självständig individ i vardande.