bet · G501SfU18 · 1981-12-31 00:00:00 — omförbättringar av vårdbidraget till föräldrar med handikappade barn, m. m.(prop. 1981/82:216) I proposition 1981 /82:216 har regeringen() föreslagit att anta förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370). Ipropositionen föreslås att en del av ett i övrigt oförändrat vårdbidrag tillföräldrar med handikappade barn skall utgöra en skattefri merkostnadsersättningför de särskilda kostnader som handikappet medför för familjen.Merkostnadsersättningen föreslås utgöra 15, 32,48 resp. av basbeloppetallt efter merkostnadernas storlek. Vidare föreslås att tidsin-tervallet föromprövning av värdbidrag sänks till högst . Detföresläs också att vårdbidrag skall kunna utgå när det finns flera handikappadebarn i familjen även om varje barn för sig inte berättigar till vårdbidrag. Förslaglämnas om att ferievårdbidrag skall kunna utgå även för barn som äromhändertaget för vård och vistas i annat enskilt hem genom vårdhuvudmannensförsorg, när barnet tillfälligt vistas i föräldrahemmet. Försärlevande föräldrar med gemensam vårdnad om ett handikappat barn föreslås atten möjlighet införs att dela vårdbidraget mellan föräldrarna. Förslag lämnasockså om att vårdbidrag skall kunna fortsätta att utgå även om föräldrarnatillfälligtvis överlämnat vården av barnet till annan. Slutligenföreslås att vårdbidrag för handikappade barn och särskild föräldrapenningskall kunna utgå också när ett barn har mottagits för adoption men däradoptionen ännu inte genomförts. De nya bestämmelsernaföreslås träda i kraft den . De i propositionen intagnalagförslagen är följande. 1 1981/82. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1962:381) om allmän försäkring' de/s att 9 kap. 4 och 5 §§, llkap.2 §samt20kap.2 § skallha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas enny paragraf, 9 kap. 4 a §, av nedan angivna lydelse. Försäkrad förälder äger för vård av barn som ej rätt till vårdbidrag om barnet på grund av sjukdom, psykiskutvecklingsstörning eller annat handikapp är i behovav särskild tillsyn och vård. Vid bedömningen av rätt till vårdbidrag skalljämväl beaktas sådana merutgifter som uppkommer på grund av barnets sjukdomeller handikapp. Försäkrad förälder äger för vård av barn som ej rätt till vårdbidrag om barnet på grund av sjukdom, psykiskutvecklingsstörning eller annat handikapp är i behovav särskild tillsyn och vård. Vid bedömningen av rätt till vårdbidrag skalläven beaktas sådana merkostnader som uppkommer på grund av barnets sjukdomeller handikapp. Vårdar föräldern flera handikappade barn som ej fyllt sextonår grundas bedömningen av rätten till vårdbidrag på det sammanlagda behovet avtillsyn och vård samt merkostnadernas omfattning. Vårdbidrag utgår allt efter tillsyns- och vårdbehovetsomfattning och merutgifternas storlek med belopp motsvarande hel eller halvförtidspension till ensamstående jämte pensionstillskott som svarar motpensionen. Vårdbidrag utgår allt efter tillsyns- och vårdbehovetsomfattning och merkostnadernas storlek med belopp motsvarande hel eller halvförtidspension till ensamstående jämte pensionstillskott som svarar motpensionen. Av vårdbidraget kan en viss angiven del bestämmas somersättning för merkostnader. Denna ersättning bestäms till följande procent avbasbeloppet: om merkostnaderna uppgår till 15 men inte avbasbeloppet; om merkostnaderna uppgår till 32 men inte ; Lagen omtryckt 1982:120. SfU 1981/82:18 Vårdbidrag kan begränsas till . Behovet av bidragskall omprövas , såvida ej skäl föreligga för omprövning medkortare mellanrum. om merkostnaderna uppgår till 48 men inte ; om merkostnaderna uppgår till eller däröver. Vårdbidragetkan begränsas till . Behovet av bidrag skall omprövas minst vart annatår, om det inte finns skäl för omprövning med längre mellanrum Om föräldern tillfälligt är förhindrad att vårda barnet utgårvårdbidrag under sådant avbrott som varar högst . Föreliggersärskilda skäl kan vårdbidrag utgå även under ett avbrott som varar ytterligarehögst . Om föräldrarna till ett barn, för vilket rätt till vårdbidragföreligger, lever åtskilda, får de uppbära hälften av vårdbidraget vardera ombåda tar del i vården om barnet. För uppdelning av vårdbidrag enligt första stycket krävs att föräldrarnahar gemenAim vårdnad om barnet och att båda föråldrarna begär att bidragetdelas upp. 5§ Vid tillämpning av 2 och 3 §§ skall såsom blindanses den vars synförmåga, sedan ljusbrytningsfel rättats, är så nedsatt atthan saknar ledsyn. Såsom gravt hörselskadad anses den som med hörapparat saknarmöjlighet eller har stora svårigheter att uppfatta tal. Vårdas någon på institution som tillhör eller till vars drift utgår bidrag från staten, kommun eller landstingskommun, utgives icke handikappersättning eller vårdbidrag. Detsamma gäller om han vårdas utanför institutionen genom dess försorg eller i annat fall vårdas utanför institution och staten, kommun eller landstingskommun år huvudman för vården. Om någon som avses i andra stycket tillfälligt ej värdas genom huvudmannens försorg utgives ersättning för sådan tid om denna uppgår till minst per kvar- Vårdasnågon / anstalt som tillhör eller till vars drift utgår bidrag från staten,kommun eller landstingskommun, utgives icke handikappersättning ellervårdbidrag. Detsamma gäller om han vårdas utanför anstalten genom dessförsorg. Vistas någon utom anstalten utan att värdas genom dess försorg,utgives ersättning för sådan tid om denna uppgår till minst perkvartal. Skall i sådant fall ersättning utgivas för del av kalendermånad, utgårersättningen för med en trettiondel av månadsbeloppet och avrundastill närmaste hela krontal. 1* 1981/82. SfU 1981/82:18 tal eller till minst . Skall i sådantfall ersättning utgivas för del av kalendermånad, utgår ersättningen för varjedag med en trettiondel av månadsbeloppet och avrundas till närmaste hela krontal. Med inkomst av anställning avses den lön i pengar ellernaturaförmåner, i form av kost, bostad eller bil, som en försäkrad har fåttsåsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Till sådan inkomst räknasdock inte från en och samme arbetsgivare utgiven lön som ejuppgått till femhundra kronor. I fråga om arbete som har utförts utomlandsbortses vid beräkningen av pensionsgrundande inkomst från sådana lönetilläggsom betingas av ökade levnadskostnader och andra särskilda förhållanden isysselsättningslandet. Såsom inkomst av anställning anses även a) sjukpenningenligt denna lag eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring ellermotsvarande ersättning som utgår enligt annan författning eller på grund avregeringens förordnande, i den mån ersättningen träder i stället för försäkradsinkomst såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst, b) föräldrapenning, c) vårdbidragenligt 9 kap. 4 §, d) dagpenning från erkänd arbets löshetskassa, e) kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, f) utbildningsbidrag under arbets- marknadsutbilning och yrkesinrik tad rehabilitering i form av dagpen ning. Med inkomst av anställning avses den lön i pengar ellernaturaförmåner, i form av kost, bostad eller bil, som en försäkrad har fåttsåsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Till sådan inkomst räknasdock inte från en och samme arbetsgivare utgiven lön som ejuppgått till femhundra kronor. I fråga om arbete som har utförts utomlandsbortses vid beräkningen av pensionsgrundande inkomst från sådana lönetilläggsom betingas av ökade levnadskostnader och andra särskilda förhållanden isysselsättningslandet. Såsom inkomst av anställning anses även a) sjukpenningenligt denna lag eller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring ellermotsvarande ersättning som utgår enligt annan författning eller på grund avregeringens förordnande, i den mån ersättningen träder i stället förförsäkrads inkomst såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst, b) föräldrapenning, c) vårdbidragenhgt 9 kap. 4 §, i den mån bidraget inte är ersättning för merkostnader, d) dagpenning från erkänd arbets löshetskassa, e) kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, f) utbildningsbidrag under arbets marknadsutbildning och yrkesinrik tad rehabilitering i form av dagpen ning. 2 Lydelse enligt prop. SfU 1981/82:18 I fråga om ersättning i pengar eller naturaförmåner som sägs i första stycket för arbete som någon utfört för någon annans räkning utan att vara anställd i dennes tjänst gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 3 kap. 2 § andra stycket. Vid beräkning av inkomst av anställning skall hänsyn tas till lön eller annan ersättning, som den försäkrade har fått från en arbetsgivare, som är bosatt utom riket eller är utländsk juridisk person, endast i fall då den försäkrade sysselsatts här i riket eller tjänstgjort som ombord på svenskt handelsfartyg. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande lön till svenska medborgare, om svenska staten eller, där lönen härrör från utländsk juridisk person, en svensk juridisk person, som äger ett bestämmande inflytande över den utländska juridiska personen, enligt av godtagen förbindelse har att svara för tilläggspensionsavgiften. Hänsyn skall ej heller tas till lön eller annan ersättning från främmande makts beskickning eller lönade konsulat här i riket eller från arbetsgivare, som tillhör sådan beskickning eller sådant konsulat och som inte är svensk medborgare. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande lön till svensk medborgare eller till den som utan att vara svensk medborgare är bosatt i riket, om en utländsk beskickning här i riket enligt av godtagen förbindelse har att svara för tilläggspensionsavgiften. Den som åtagit sig förbindelse enligt tredje eller fjärde stycket skall anses såsom arbetsgivare. g) timstudiestöd, inkomstbidrag och vuxenstudiebidragenligt studiestödslägen (1973:349), h) delpension enligt lagarna (1975:380) och (1979:84) omdelpensionsförsäkring, i) dagpenning till värnpliktiga och vapenfria tjänstepliktigaunder repetitionsutbildning, frivilliga som genomgår utbildning underkrigsförbandsövning eller särskild övning inom värnpliktsutbildningen, läkareunder försvarsmedicinsk tjänstgöring samt eivilförsvarspliktiga, j) utbildningsbidrag för doktorander, k) timersättning vid grundläggande utbildning för vuxna, 1) livränta enUgt 4 kap. lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring eller motsvarande livränta som bestäms med tillämpningav sagda lag. m) från och konstnärsnämndenutgående bidrag som ej är att hänföra till inkomst av annat förvärvsarbeteenligt 3 §, i den mån regeringen så förordnar. g) timstudiestöd, inkomstbidrag och vuxenstudiebidragenligt studiestödslagen (1973:349), h) delpension enligt lagarna (1975:380) och (1979:84) omdelpensionsförsäkring, i) dagpenning till värnpliktiga och vapenfriatjänstepliktiga under repetitionsutbildning, frivilliga som genomgårutbildning under krigsförbandsövning eller särskild övning inomvärnpliktsutbildningen, läkare under försvarsmedicinsk tjänstgöring samtcivilförsvarspliktiga, j) utbildningsbidrag för doktorander, k) timersättning vid grundläggande utbildning för vuxna, 1) livränta enligt 4 kap. lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring eller motsvarande livränta som bestäms med tillämpningav sagda lag, m) från och konstnärsnämndenutgående bidrag som ej är att hänföra till inkomst av annat förvärvsarbeteenligt 3 §, i den mån regeringen så förordnar. SfU 1981/82:18 6 2§ Vid tillämpningen av bestämmelse i 3 kap. 1 § och 4 kap. 8-10 §§, 11kap. 6 a § samt 21 kap. 1 § om försäkrad, som sammanbor med barn, skall medbarn som där sägs likställas fosterbarn. Medförälder skall vid tillämpning av bestämmelserna i 4 kap., 9 kap. 4 § och 11kap. 6 a § likställas den, med vilken förälder är eller varit gift eller hareller har haft barn, om de stadigvarande sammanbor. Medförälder skall vid tillämpningen av bestämmelserna i 4 kap. II § och 9 kap. 4 § likställas den som med socialnämndens tillstånd hartagit emot ett utländskt barn för värd och fostran i syfte att adoptera det. 1.Denna lag träder i kraft . 2.1fråga om vårdbidrag som beviljats enligt äldre bestämmelser skall före utgångenav prövas i vad mån ersättning för merkostnader skall utgå enligt denya bestämmelserna. Sådant beslut skall gälla från ingången av . SfU1981/82:18 7 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) l-lärigenom föreskrivs att 19 §samt punkt 12 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370) skallha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Tillskattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke: vad som vid bodelning eller eljest på grund av giftorätttillfallit make eller vad som förvärvats genom arv, testamente, fördel avoskift bo eller gåva; vinst å icke yrkesmässig avyttring av lös egendom i andrafall än som avses i 35 § 3 eller 4 mom.; vinst i svenskt lotteri eller vinst vid vinstdragning påhär i riket utfärdade premieobligationer och ej heller sådan vinst i utländsktlotteri eller vid vinstdragning på utländska premieobligationer, som uppgårtill högst ; ersättning, som på grund av försäkring jämlikt lagen(1962:381) om allmän försäkring, lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring ellerlagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring tillfallit den försäkrade, om ickeersättningen grundas på förvärvsinkomst av eller högre belopp förår eller utgör föräldrapenning, så ock sådan ersättning enligt annan lag ellersärskild författning, som utgått annorledes än på grund av sjukförsäkring, somnyss sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete eller undermilitärtjänstgöring eller i fall som avses i lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd eller lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän omicke ersättningen grundas på förvärvsinkomst av eller högrebelopp för år, ävensom ersättning, vilken vid sjukdom eller olycksfalltillfallit någon på grund av annan försäkring, som icke tagits i samband medtjänst, dock att till skattepliktig inkomst räknas ersättning i form av pensioneller i form av livränta i den mån livräntan är skattepliktig enligt 32 § 1eller 2 mom., så ock ersättning som utgår på grund av trafikförsäkring eller,med nedan angivet undantag, annan ansvarighetsförsäkring eller på grund avskadeståndsförsäkring och avser förlorad inkomst av skattepliktig natur; ersättning på grund avansvarighetsförsäkring enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellanarbetsmarknadens huvudorganisationer till den del ersättningen utgår under deförsta av den tid den skadade är arbetsoförmögen och beräknasså att ersättningen uppgår för insjuknandedagen till högst och förövriga dagar till högst för dag; belopp, som till följd av försäkringsfall eller återköp avförsäkringen utgått på grund av kapitalförsäkring; försäkringsersättning eller annan ersättning för skada påegendom, dock att skatteplikt föreligger dels i den mån ersättningen avserdriftbyggnad på jordbruksfastighet, byggnad på fastighet som avses i 24 § 1mom., byggnad som är avsedd för användning i ägarens rörelse eller sådan del avvärdet av markanläggning som får dras av genom åriiga värdeminskningsavdrag,dels i den mån köpeskilling, som skulle ha influtit om den försäkrade ellerskadade egendomen i stället hade sålts, hade varit att hänföra till intäkt avfastighet 'Senaste lydelse 1981:388. SfU 1981/82:18 8 ellerav rörelse och dels i den mån ersättningen eljest motsvarar skattepliktig intäktav eller avdragsgill omkostnad för fastighet eller rörelse; vinstandel,återbäring eller premieåterbetalning, som utgått på grund av annanpersonförsäkring än pensionsförsäkring eller sådan sjuk- ellerolycksfallsförsäkring som tagits i samband med tjänst, samt vinstandel, somutgått på grund av skadeförsäkring, och premieåterbetalning på grund avskadeförsäkring, för vilken rätt till avdrag för premie icke förelegat; ersättningjämlikt lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare om icke ersättningen grundaspå förvärvsinkomst av eller högre belopp för år; periodisktunderstöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt, i den mån givaren enligt 20§ eller punkt 5 av anvisningarna till 46 § icke är berättigad till avdrag förutgivet belopp; stipendiertill studerande vid undervisningsanstalter eller eljest avsedda för mottagarensutbildning; studiestödenligt 2, 3 eller 4 kap. studiestödslagen (1973:349), internatbidrag,återbetalningspliktiga studiemedel och resekostnadsei-sättning enligt 6 och 7kap, samma lag samt sådant särskilt bidrag vilket enligt av regeringen ellerstatlig myndighet meddelade bestämmelser utgår till deltagare iarbetsmarknadsutbildning samt med dem i fråga om sådant bidrag likställda, ochäger i följd härav den bidragsberättigade icke göra avdrag för kostnader somavsetts skola bestridas med bidrag av förevarande slag; löneller annan gottgörelse, för vilken skall erläggas skatt enligt lagen(1958:295) om sjömansskatt; kontantunderstöd,som utgives av arbetslöshetsnämnd med bidrag av statsmedel; handikappersättning enligt9 kap. handikappersättning enligt 9 kap. lagen om allmänförsäkring, så ock 2 och 3 §§ lagen om allmän försäk-hemsjukvårdsbidrag, somutgår av ring, sådan del av värdbidrag enligt 9 kommunala ellerlandstingskommu- kap. 4 § samma lag som utgör ersätt-nala medel till denvårdbehövande; ning för merkostnader samt hemsjukvårdsbidrag, som utgår av kommunalaeller landstingskommunala medel till den vårdbehövande; kommunaltbostadstillägg enligt lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunaltbostadstillägg till folkpension; kommunalt bostadstilläggtill handikappade; bostadsbidragsom avses i förordningen (1976:263) om statliga bostadsbidrag tillbarnfamiljer, förordningen (1976:262) om statskommunala bostadsbidrag ellerförordningen (1977:392) om statskommunala bostadsbidrag till vissafolkpensionärer m.fl.; sådangottgörelse för utgift eller kostnad som arbetsgivare uppburit frånpersonalstiftelse ur medel, för vilka avdrag icke medgivits vid taxering, vidförsta tillfälle dylika medel finnas i stiftelsen; gottgörelsesom arbetsgivare uppburit från pensionsstiftelse, till den del stiftelsen ejägt andra medel för att lämna gottgörelsen än sådana för vilka avdrag ickeåtnjutits vid avsättning till stiftelsen; kompensationav staten för bensinskatt på bensin som förbrukats vid yrkesmässig användningav motorsåg; SfU1981/82:18 9 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse intäkter av försäljning av vilt växandebär och svampar som den skattskyldige själv plockat till den del intäkternaunder ett beskattningsår inte överstiger , såvida intäkterna intekan hänföras till rörelse som den skattskyldige driver eller utgör lön ellerliknande förmån. Beträffande vissa försäkringsbelopp som utgår tilllantbrukare m.fl. gäller särskilda bestämmelser i punkt 16 av anvisningarnatill 21 §. (Se vidareanvisningarna.) Anvisningar till 32 § Sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring,lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och lagen (1977:267) omkrigsskadeersättning till sjömän utgör skattepliktig intäkt av tjänst omsjukpenningen grundas på inkomst, som hänför sig till tjänst och för sig ellertillsammans med annan sjukpenninggrundande inkomst uppgår till 6 000 kronoreller högre belopp för år. Till intäkt av tjänst hänföres under nämndaförutsättningar också ersättning enligt lagen (1956:293) om ersättning åtsmittbärare samt annan lag eller författning, som utgått annorledes än på grundav försäkring, som sagts, till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbeteeller på grund av militärtjänstgöring. Föräldrapenningoch vårdbidrag Föräldrapenning och vårdbidrag enligtlagen om allmän försäkring enligt lagen om allmän försäkring utgöra skattepliktig intäkt av utgör skattepliktig intäkt av tjänst, tjänst. dock ej sådan del av vårdbidrag som utgörersättning för merkostnader. Timstudiestöd, inkomstbidrag ochvuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349), utbildningsbidrag fördoktorander och timersättning vid grundläggande utbildning för vuxna räknas somskattepliktig intäkt av tjänst. Dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa och kontantarbetsmarknadsstöd räknas som skattepliktig intäkt av tjänst. Dagpenning vid utbildning och tjänstgöring inomtotalförsvaret räknas som skattepliktig intäkt av tjänst. Detsamma gäller dagpenning och stimulansbidrag, vilkaenligt av regeringen eller av statlig myndighet meddelade bestämmelser utgåtill deltagare i arbetsmarknadsutbildning samt med dem i fråga om sådana bidraglikställda. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2 Senaste lydelse 1979:1157. SfU 1981/82:18 10 Tvåmotioner har väckts med anledning av proposition 1981/82:216. I motion 1981/82:2541 av m. fl. (c,s, m) hemställs att beslutar dels att den lägre nivån för denskattefria delen av vårdbidraget som avser ersättning för merkostnader sättstill av basbeloppet, dels att tiden under vilken en förälder tillfälligtkan överlåta den faktiska vården av ett handikappat barn till någon annan utanatt vårdbidraget dras in fastställs till med en möjlighet tillomprövning om särskilda skäl föreligger. Imotion 1981/82:2542 av m. fl. (vpk) hemställs 1. att hos regeringen hemställer om förslag om ny ersättningsnivå,innebärande att även av förtidspension skall kunna utgå som vårdbidrag, 2. att uttalar att en större generositet bör tillämpas vadgäller vårdbidrag till föräldrar med små handikappade barn och hemställer hosregeringen om åtgärder i enlighet härmed. För vård av barn som på grund avsjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp under minst sexmånader är i behov av särskild tillsyn och vård kan förälder uppbäravårdbidrag. Förmånen utgör en fristående folkpensionsförmän och kan utgå medbelopp motsvarande hel eller halv förtidspension jämte pensionstillskott (f. n.32 930 resp. ). Vårdbidraget är skattepliktig och pensionsgrundandeinkomst för föräldern. Vårdbidragetinfördes som en ersättning för det merarbete barnets sjukdomeller handikapp föranleder. Fr. o. m. ändrades bestämmelsernaså att även andra merkostnader än sådana som kan hänföras till tillsyns- ochvårdbehovet räknades in vid bedömning av rätten till vårdbidrag. Samtidigtinfördes rätt till halvt vårdbidrag. Anhörigvårdskommitténfick i uppdrag att bl. a. pröva om vårdbidragets syfte bättre kundetillgodoses om stödet delades upp på ett bidrag som tog sikte på barnetssärskilda värdbehov och ett bidrag till särskilda merkostnader till följd avhandikappet. Kommitténhar lagt fram dels två modeller för vårdbidragets utveckling på ,dels ett förslag till mera begränsade konkreta ändringar av reglerna förvårdbidraget, vilka kan genomföras även på kort sikt. Delångsiktiga modellerna för vårdbidrag innebär antingen att vårdbidraget delasupp på ett särskilt värdbidrag för förälderns arbetsinsats och en friståendeersättning för merkostnader eller att vårdbidraget bibehålls SfU 1981/82:18 11 somett sammanhållet bidrag, inom vilket ersättning för arbetsinsats resp.merkostnader kan särskiljas och kompletteras med en ny lägre nivå om ettfjärdedels bidrag. På grund av de relativt stora kostnadsökningar dessa bådamodeller skulle föranleda ansåg kommittén att de f. n. inte kunde realiseras.Kommitténs förslag om en omedelbar förbättring utformades i stället så att detinom ramen för nuvarande vårdbidrag beräknas en skattefri merkostnadsdel, somberoende på merkostnadernas storiek kan uppgå till 10, 20, 30, 40, 50 eller av basbeloppet. Ipropositionen förordas att en skattefri merkostnadsdel beräknas men attnivåerna för merkostnadsdelen utformas efter mönster från handikappersättningen.Utöver de nivåer, 32,48 och av basbeloppet, som finns inom dennaersättningsform, föreslås i propositionen en fjärde nivå om avbasbeloppet. Merkostnaderna skall dock, till skillnad från vad som tillämpasför handikappersättningen, uppgå till lägst det belopp som resp. nivå innebär. Utskottethar berett skatteutskottet tillfälle att yttra sig i frågan. Yttrandet ärfogat som bilaga till betänkandet.