bet · G501SoU14 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:14 om lagstiftning till skydd för ofödda, m. m. I motion 1980/81:376 av MårtenWerner (m) och () yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär att abortkommitté får tilläggsdirektiv sominnebär full frihet för kommittén att om så erfordras föreslå förändringar igällande abortlagstiftning, 2. att riksdagenhos regeringen begär att frågan om fostrets rättsliga ställning och skyddutreds. I mofion 1980/81:538 av () och ToreNilsson (m) yrkas aft hos regeringen begär aft en utredning tillsättsför att snabbt arbeta fram förslag till en ny abortlagstiftning som tar hänsyntill barnets rätt till liv. I motion 1980/81:722 av m. fl. (m) yrkasaftriksdagen hos regeringen begär förslag syftande till obligatorisk informationfill abortsökande beträffande bl. a. samhällets möjligheter aff stödja dem, omde ändå väljer aff föda sitt barn. I mofion 1980/81:930 av SiriHäggmark (m) yrkas att hos regeringen anhåller om aff utredningen (Ju1977:08) om barnens rätt får tilläggsdirektiv aff utreda det ofödda barnetsrättsliga status. I motion 1980/81:931 av SiriHäggmark m. fl. (m,c, fp) yrkas att hos regeringen anhåller att 1980ärs abortkommitté som tilläggsdirektiv får i uppdrag att utreda förutsättningenför en inriktning av abortrådgivningen i enlighet med vad i mofionen anförts. I motion 1980/81:937 av CafarinaRönnung m. fl. (s) yrkas aff hos regeringen begär utredning omrättsligt skydd för ofödda barn vilkas mödrar arbetar i för fosterskadorspeciellt utsatta miljöer. I motion 1980/81:1638 av SvenJohansson (c) yrkas aff beslutar hos regeringen begära en utredningom rättsskyddet i syfte aff 1. skydda defofödda barnet för skadlig påverkan och säkra dess miljörätt, 2. pröva behovetav särskilda åtgärder och eventuell lagstiftning med anledning av den modernafosterdiagnostiken och de nya möjligheter den ger, 3. pröva behovetav särskilda åtgärder och eventuell lagstiftning med anledning av den modernagenetiska forskningens klarläggande av indivi- 1 1981/82. SoU1981/82:14 2 duella strukturer med följd att barnet också behöver etteget rättsskydd, 4. pröva huruvida icke fadern bör dela ansvarsbördan fördet ofödda barnet med modern och därmed också inrymmas i rättsskyddet. Motionärerna i motion 376framhåller att utvecklingen när det gäller fosterdiagnostik aktualiserarspörsmålet om infe samhället - liksom kvinnan - skall ha rätt att välkomnasomliga väntade barn och avvisa andra. Enligt motionärerna kan frågan komma attställas, huruvida def är rimligt att ge fortsatt liv åt gravt handikappade, somfrån födelsen och framgent blir kostsamma för samhället, och huruvida inteabort bör vara tvång. Motionärerna framhåller vidare aff det föds 400barn som är skadade till följd av moderns alkoholmissbruk under graviditeten.Enligt motionärerna är det en allvarlig brist i lagstiftningen att def saknasstöd för ingripanden mot gravida kvinnor med hänsyn till de risker det väntadebarnet utsätts för. I motionen anförs också aft det finns anledning aftuppmärksamma den opinion som växt fram mot abortlagstiftningen. Mofionärernaanser atf aborfkommiffé förutsättningslöst bör försöka finna orsakernafill den höga aborffrekvensen och därvid även beakta de effekter abortlagensprincip kan ge anledning till. 1 alla händelser är det enligt motionärernanödvändigt att frågan om livets begynnelse och fostrets rättsliga skydd blirföremål för en seriös och allsidig utredning, som bör ske samfidigt och isamverkan med abortkommitté. Abortlagen fas också upp i motion538, vari framhålls att ny lag på området bör föreläggas riksdagen.Lagstiftningen bör utgå från principen att alla barn skall skyddas från dentidpunkt då man känner deras existens. Undantag skall endast kunna göras pågrund av vissa skäl, t. ex. aft moderns liv eller hälsa är i allvarlig fara,att man vet aff barnet är allvarligt sjukt eller skadat eller aft modernutsatts för våldtäkt. I en ny abortlag bör också ingå att barnets fader, omdenne är känd, måste få säga sin mening och, när det gäller omyndiga, ävenföräldrarna. I /nollon 722 uttalas atf def ärangeläget atf den information som ges en kvinna i abort situation omfattar detstöd samhället kan ge under graviditeten och efter förlossningen, om kvinnantrots egna sociala svårigheter skulle föda sitt barn. Med tanke på lagensprincip aff det är kvinnan som ensam avgör om hon vill ha abort, kan man enligtmotionärerna befara att information i nämnda hänseende går henne förbi, om honinte själv efterfrågar densamma. Det är därför angeläget aft representanter förde samhällets organ den gravida kvinnan kommer i kontakt med åläggs att alltidge henne fullständig information även om hon inte uttryckligen begärt det.Informationen bör ges också skriftligen, i synnerhet när det gäller samhälletsstödåtgärder för den som vill föda sitt barn men hesiferar av sociala skäl. SoU1981/82:14 3 Mofionären i motion 930 framhålleratt medicinska landvinningar vad gäller diagnostik och - -även behandling av sjukdomstillstånd redan tidigt i fosterlivet kommer attkomplicera etiska och rättsliga förhållanden beträffande fostret. Inte minst ifråga om möjligheten atf tidigt diagnostisera genetiska rubbningar och de än sålänge teoretiska möjligheterna att redan under tidigt fosterliv behandla vissagenetiskt befingade ämnesomsättningssjukdomar har utvecklingen gått mycketsnabbt. Enligt mofionären kan en följd bli att man tvingas ta ställning fillhuruvida fostret har en självständig rätt till behandling oberoende av modernssamtycke. I någon mån kan även de olösta juridiska frågorna kringartificiell insemination liksom diskussionen kring och den pågående utredningenom eventuella möjligheter atf ingripa med tvång gentemot vårdbehövandemissbrukande gravida kvinnor, utifrån de risker missbruket utgör för det oföddabarnet, komma att aktualisera krav på aft det ofödda barnets och fostrets rättigheterklarläggs. Enligt mofionären var de redovisade frågorna inte på sammasätt som aktuella under förarbetena till 1974 års abortlag. Man ägde då infeheller dagens kännedom om alkohol- och narkotikamissbrukets delefära effekt påfostret. framstår def däremot nödvändigt atf en rätt till tidig abortskall kunna förenas med fostrets rätt till diagnos och behandling av allvarligasjukdomstillstånd liksom skydd mot delefär påverkan av alkohol och andra gifterunder fosterlivet. I motion 931 framhållsangelägenheten av aft de som arbetar med rådgivning och stöd fill abortsökandekvinnor görs medvetna om risken för atf man kanske i vissa fall felaktigtväljer den enklare vägen - abort - i stället för aff man genom mera krävandeåtgärder, t. ex. vad gäller familjerådgivning, angripande av relationsproblem,socialt eller ekonomiskt stöd etc, försöker hjälpa den kvinna som kanskeegentligen har en önskan att föda sitt barn. Mofionärerna finner det därför angeläget attsocialstyrelsens direktiv till dem som arbetar med aborfrådgivningen utformaspå ett sådant sätt att rådgivningen verkligen blir en graviditefsrådgivning somlämnar alla möjligheter öppna och omfattar samhällets stöd, vilket beslutkvinnan än fattar. I motion 937 framhålls aff blivandemödrar som arbetar i industrier med dålig arbetsmiljö löper risk för atf fåmissfall eller föda barn med för låg födelsevikt eller med missbildningar somutvecklats under fosterstadiet. Särskilt stora är enligt motionärernamiljöriskerna i sulfit- och sulfatfabriker, koksverk, vissa kemiska industrieroch läkemedelsindustrier. Något rättsligt skydd för väntade barn, vars mödrararbetar i miljöer där fosterskador och missfall är mer frekventa änannorstädes, finns inte och motionärerna anser atf införandet av ett sådantskydd bör utredas. SoU1981/82:14 4 Mofionären i motion 1638 påpekarriskerna för fosterskador av alkoholmissbruk hos de blivande mödrarna samtframhåller aff också andra faktorer, infe minst narkotikamissbruk, medför farorför psykiska och fysiska skador på fostret. Vidare framhålls att den genetiskaforskningen klarlagt aft ett inte är en del av moderns kropp utan attmodern och fostret har helt egna och särskilda strukturer var för sig samt aft modernsuppgift är atf svara för vad fostret behöver av näringstillförsel m. m. Dettainnebär enligt motionären att modern kan bli till skada för "annanperson" då hon missbrukar alkohol eller narkotika som hon"är med barn". Motionären anser att också den moderna fosterdiagnostikenställt oss i en helt ny situation, eftersom man nu med rätt enkla metoder redan15-18;e veckorna av en graviditet kan göra sig en bild av det ofödda barnefstillstånd genom ett prov på fostervattnet. Tekniken kan användas i syfte atfförbereda förlossningen eller barnets situation efter födelsen, men den kanockså missbrukas till ett urval av "bra" barn och utsorterande av"mindre bra" barn. Abortlagen (1974:595) trädde ikraft . upphörde bestämmelser omfosterfördrivning och lag om avbrytande av havandeskap aft gälla. Denäldre lagstiftningen innebar att abort i princip var förbjuden men atfhavandeskap fick avbrytas om vissa särskilt angivna indikationer förelåg. Enligt abortlagen avgörs frågan om abort före utgången av12:e havandeskapsveckan av kvinnan själv. Hon får vägras abort endast omåtgärden skulle medföra allvarlig fara för hennes liv eller hälsa. Denna förutsättningprövas av en läkare. För abort efter 12:e men före utgången av 18:e veckanfordras i regel, utöver vad som gäller vid tidigare abort, aff def förefas ensärskild kuratorsutredning. Om kvinnan inte medges abort, är läkaren skyldigatt hänskjuta frågan fill för förnyad prövning.Efter 18:e havandeskapsveckan får abort företas bara i undantagsfall. För abortkrävs då tillstånd, som får lämnas endast om def föreliggersynnerliga skäl för åtgärden. Kan def antas aft fostret är livsdugligt, fårtillstånd endast lämnas om havandeskapet på grund av sjukdom eller kroppsfelhos kvinnan medför allvarlig fara för hennes liv eller hälsa. I fråga om abort efter 18:e havandeskapsveckan anfördesocialutskottet vid behandlingen av förslaget till abortlag bl. a. följande(SoU 1974:21 s. 37). I förhållande till vad som gällerenligt lag innebär dén i propositionen föreslagna och av utskottettillstyrkta ordningen aft den SoU1981/82:14 5 tidsgräns, efter vilken abort endast får ske iundantagsfall och efter tillstånd av , sänks från utgången av20:e havandeskapsveckan till utgången av . Vidare kommer i principalla aborter efter utgången av nämnda tidsgräns att prövas av socialstyrelsen.F. n. fordras inte tillstånd av då åtgärden sker på grund avsjukdom eller kroppsfel hos kvinnan. Slutligen tas i den nya lagen in enuttrycklig bestämmelse om att tillstånd till abort inte får lämnas om det kanantas att fostret är livsdugligt. Undantag från regeln får göras blott i falldå fortsatt graviditet på grund av sjukdom eller kroppsfel hos kvinnan skullemedföra allvarlig fara för hennes liv eller hälsa. Enligt utskottets meninginnebär den nya lagen en klar förbättring av det lagfästa skyddet förlivsdugliga . Beträffande de överväganden som lågtill grund för den nya abortlagstiftningen hänvisas i första hand tillproposition 1974:70 med förslag till abortlag, m. in. öch till utskottets ovannämnda betänkande i ärendet, SoU 1974:21, vilket i alla punkter godkändes avriksdagen. Vid behandlingen av propositionenmed förslag till abortlag m. m. uppehöll sig utskottet utförligt vid frågan om abortrådgivning. Detta skedde bl. a. mot bakgrunden av att det i ett flertal motioner tagits upp frågan om obligatorisk information eller rådgivning i abortärenden. Beträffande utskottets uttalanden i detta hänseende hänvisas till betänkandet SoU 1974:21 s. 32. . ' Anvisningar om bl. a. abortrådgivningen med utgångspunkt ide principer som lades fast vid antagandet av abortlagstiftningen har utfärdatsav (cirkulär med anvisningar omfillämpningen av abortlagen, MF 1974:100). för medicinsk etik anordnade eff symposium"Vem svarar för den ofödde?". Vid symposiet diskuterades frågan omskydd för från medicinska, etiska och juridiska utgångspunkter. Av de föredragsom hölls vid symposiet framgår bl. a. följande. Under förloppet av en graviditet kan en mängd olikafaktorer förorsaka atf fostret utvecklas ogynnsamt. Redan för 10:e-12:egraviditetsveckorna, dvs. den tidpunkt då fostrets organ är färdiganlagda,föreligger risker för skador på fostret, vilka i regel ger upphov till gravaanatomiska missbildningar. Missbildningar och tillväxtrubbningar kan förorsakasav bl. a. strålning, infektioner, läkemedel och andra kemikalier som kvinnanutsätts för under graviditeten. Likaså kan missbruk av alkohol och narkotikaföranleda svåra utvecklings- eller tillväxtskador. 1* 1981/82. 12 sa/nt. SoU1981/82:14 6 Genom utvecklingen avfosterdiagnostiken har det blivit möjligt att upptäcka missbildningar hosfostret inne i livmodern samt att avslöja hud-och blodsjukdomar, hjärtfel ochvissa former av metaboliska sjukdomar, t. ex. enzymbrist. Huvudsyftena medfosterdiagnostiken är att abort av friska skall förhindras, aft metoderför behandling av skall kunna utarbetas samt aft underlag skall skapasför avbrytande av graviditet i fall då fostret visar sig vara svårt skadat.Möjlighet till behandling av i livmodern föreligger endast vid någrasjukdomstillstånd och rubbningar som kan drabba fostret. Vid sidan avfosterterapin finns inom ramen för mödrahälsovården möjligheter att förebyggafosterskador. Exempel härpå är uppspårning och behandling av gravida kvinnormed syfilis eller diabetes och RH-immunglobulinbehandling för att förhindraRH-immunisering. En redovisning av symposiet och av etiska delegationensslutsatser finns i nr 1981 (;?. 3131 ff). I samma nummerav tidskriften finns också en närmare redogörelse för sambandet mellan exponeringav för riskfaktorer och fosterskador (: Miljöfaktorer ochfosterskador - bakgrund och beslutsmodell, s. 3123 ff). Som ovan redovisats innehållerabortlagen ett lagfäst skydd för livsdugliga . I övrigt saknaslagbestämmelser som direkt syftar till att ge ett väntat barn en särskiltskyddad ställning i de av motionärerna berörda hänseendena. När def gällerhälsorisker på grund av sjukdomar, miljöfaktorer, alkohol- ochnarkotikamissbruk, m. m. är lagstiftningen liksom på andra områden inriktadendast på levande människor. Som regel görs det härvidlag infe någon skillnadmellan könen och infe heller tillmäts def förhållandet atf en kvinna är gravidnågon särskiild betydelse. Detta innebär atf ingripanden till förebyggande av hälsoriskeri allmänhet kan ske endast i den mån kvinnans intressen påkallar det. Arbefsmiljölagen (1977:1160) innehåller - till skillnadfrån den tidigare arbefarskyddslagen - inte några särbestämmelser med hänsyntill arbetstagarens kön med undantag av en särskild regel om kvinnans rätttill ledighet för amning. Några särskilda regler om ingripanden mot risker iarbetsmiljön som är direkt hälsofarliga endast för ett finns inte.Arbetsmiljöutredningen framhöll att det med nutida syn på rätten till arbetevar angeläget att inte uppställa onödiga hinder för vare sig kvinnors ellermäns tillträde till olika arbeten. Föreskrifter om förbud mot arbete ellersärskilda villkor som utgår från arbetstagarens kön borde enligt utredningenbara komma i fråga när arbetet kunde medföra könsspecifika risker. Vissagrupper av yrkesverksamma kunde emellertid vara särskilt mottagliga ellerutsatta för speciella risker till följd av olika faktorer i arbetsmiljön.Utredningen framhöll att det fanns ämnen som misstänktes kunna medföra nedsattfruktsamhet hos man eller kvinna. .Andra ämnen kunde på kvinnor haaborfframkallande eller fosterskadande effekt. Speciella risker vid havandeskap kunde också SoU1981/82:14 7 föreligga i samband med joniserande strålning. Def syntesinte kunna uteslutas att även andra typer av arbetsmiljöfaktorer kunde utgörasärskilda risker för havande kvinnor eller deras . a. de berördaförhållandena borde enligt utredningen beaktas inom ramen för ett särskiltbemyndigande till arbetarskyddsstyrelsen att meddela förbud mot att arbeteutförs av vissa riskgrupper eller föreskriva att vid arbetet annat särskiltvillkor skall gälla. Föredragande statsrådet anslöt sig till utredningens förslag(prop. 1976/ 77:149 s. 249). Det ansågs väsentligt att undanröja sådanaformella hinder mot inträde i arbetslivet som arbetarskyddslagens principiellaförbud mot kvinnors arbete under jord i gruva eller stenbrott. Därmed skulleman också främja möjligheterna att få bort tidigare uppfattningar om olikaarbetsuppgifters lämplighet för män eller kvinnor. För aff särskilda gruppersbehov av skydd i arbete skulle kunna beaktas förordade statsrådet ettbemyndigande att i förekommande fall meddela förbud mot atf arbete utförs avarbetstagare i sådan grupp eller föreskriva särskilda villkor för dessa fall (3kap. 16 § arbetsmiljölagen). I en med anledning av propositionen om arbetsmiljölagväckt motion yrkades, såvitt nu är av intresse, att gravida kvinnor borde harätt till sådan tillfällig förändring av sina arbetsförhållanden ocharbetsuppgifter aff de infe på grund av arbetets art skulle behövatidigarelägga sin graviditetsledighet. I sitt av godkända betänkande SoU 1977/78:1 (s.30) anslöt sig utskottet fill vad som anförts av departementschefen och tillvad som kommit fill uttryck i motionen. Utskottet förklarade sig förutsätta atfde uttalanden som sålunda gjorts beträffande omplacering inom arbetsplatsen avkvinna som på grund av havandeskap infe kan fullgöra sitt ordinarie arbeteskulle komma atf uppmärksammas av bl. a. arbetarskyddssfyrelsen i dess tillsynsverksamhet.I de undantagsfall där omplacering inte kunde ske var det naturligtvisangeläget atf kvinnan fick kompensafion för uteblivna löneförmåner. Hurersättningsfrågan skulle lösas fick emellertid övervägas bl. a. i samband meddet fortsatta reformarbetet på föräldraförsäkringens område. Genom lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård avbarn har införts en lagstadgad rätt för kvinnlig arbetstagare, som på grund avhavandeskap infe kan utföra fysiskt påfrestande arbetsuppgifter, att bliomplacerad fill eff mindre ansträngande arbete med bibehållnaanställningsförmåner. Förmånen gäller dock endast fr. o. m. den sexfiondedagen före den beräknade fidpunkten för barnets födelse. Kan kvinnan inteomplaceras, kan hon enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring få ledighetmed ersättning från , havandeskapspenning. Ersättningen, somberäknas pä samma sätt som sjukpenning, utgår tidigast fr. o. m. den sexfiondedagen och längst t. o. m. den elfte dagen före den beräknade fidpunkten förbarnets födelse. Ett utnyttjande av rätfen fill havandeskapspenning påverkarinfe SoU1981/82:14 8 rätten till ledighet i samband med barns födelse ochföräldrapenning enligt de nämnda lagarna. Kvinnlig arbetstagare har alltid rätttill ledighet före och efter ett barns födelse, oberoendeav anställningstid och oberoende av om föräldrapenning utgår. Vidare har honrätt till ledighet för fid varunder föräldrapenning utgår. Föräldrapenning isamband med barns födelse kan utgå , varvid kvinnan harrätt till föräldrapenning tidigast före den beräknade nedkomsten. Sedan abortlagens tillkomst harriksdagen vid åtskilliga tillfällen haft att ta ställning till motioner med ihuvudsak samma syfte som de nu aktuella mofionerna 376, såvitt avser yrkande 1,och 538. Pä hemställan av socialutskottet (SoU 197.5/76:20 och 41. 1977/78:11och 26 samt 1979/80:10 och 37) har motionerna avslagits. Beträffande skälen förställningstagandena hänvisas till utskottets betänkanden. I samband med en av de vid 1979/80års aktuella motionerna om ändring av abortlagen behandladesocialutskottet också bl. a. motionsyrkanden om en utvärdering av abortlagenoch om en intensifierad information rörande samhällets stödåtaganden tillabortsökande. I sitt av godkända betänkande (SoU 1979/80:10) framhöllsocialutskottet att iiven om utskottet inte var berett att förorda enomprövning av den huvudprincip på vilken abortlagen bygger, det fanns skäl somtalade för att abortlagen borde bli föremål för en utvärdering. Utskottetförordade i enlighet med vad som föreslagits i motionerna att en utvärderingkom till stånd. Beträffande den närmare inriktningen av en utvärderingframhöll utskottet följande såvitt nu är av intresse. Utvärderingen bör ge en meradjupgående bild av hur lagstiftningen tillämpas och effekterna av denna än vadsom är möjUgt att få fram genom den statistik som erhålls genom nuvaranderapportering till över verkställda aborter. Vid utvärderingenbör man söka klarlägga såväl de positiva som de negativa konsekvenserabortlagen medfört. Då det gäller positiva konsekvenser bör belysas bl. a.betydelsen av att abort numera ofta kan utföras polikliniskt i ett tidigtskedeav graviditeten. Man bör också söka utreda om framförda påståenden om att detskulle finnas en benägenhet hos vissa kvinnor att se abort som ett alternativtill användning av preventivmedel är riktiga och i så fall vad anledningen ärtill denna inställning. Utskottet anser sig inte i detalj böra precisera hurutvärderingen skall utföras men finner det angeläget att peka på vissaförhållanden som måste särskilt uppmärksammas vid utvärderingen (p. 1-3 nedan). Engenomgång, av abortförfarandet bör göras. SoU 1981/82:14 9 Med abortrådgivning avses vidpersonligt besök meddelad information om möjligheterna att vid icke önskadgraviditet erhålla abort samt om samhällets stödåtgärder vid graviditet in. nr(MF 1974:100). Rådgivningen har inte till syfte'att påverka den abortsökandekvinnan att avstå från att begiira abort eller att låta utföra abort (se bl. a.SoU 1974:21 s. 32). Rådgivningskontakten är uteslutande avsedd att vara kvinnantill stöd och hjälp i en för henne svår situation. I första hand kuratorer börvara verksamma i abortrådgivningen. Parentetiskt må hår nämnas att utskottetvid abortlagens tillkomst underströk att da abortutredning (kuratorsutredning)skall göras - i princip för alla aborter efter 12:e havandeskapsveckan - etteventuellt behov av rådgivning torde kunna tillgodoses inom ramen för denkontakt med kurator som ett sådant förfarande innebär. Mot den bakgrunden attutskottet och fäste utomordentligt stor vikt vid abortrådgivningenvid abortlagens tillkomst och att det i praktiken visat sig att det förekommermycket stora regionala variationer då def gäller förekomsten avkuratorsrådgivning bör en ingående undersökning göras av dels orsakerna tillvariationerna, dels den praktiska utformningen av abortrådgivningen - genomgynekolog, kurator eller genom annan - hos olika sjukvårdshuvudmän, dels ock,så långt det'är möjligt, betydelsen av abortrådgivningen för kvinnansställningstagande i abortfrågan. Då def gäller den praktiska utformningen ochomfattningen av abortrådgivning bör ingående undersökas om den information somges beträffande samhällets stödåtgärder är tillfredsställande utformad.Utskottet anser att en undersökning i detta hänseende bör bli en av deviktigaste uppgifterna vid utvärderingen. Stora regionalaskillnader i aborffrekvensen förekommer. Försök bör därför göras att utvärderavilka faktorer som är av betydelse för dessa skillnader. Därvid bör särskiltbeaktas frågan om sambandet mellan utbyggnaden av preventivmedelsrådgivningenoch abortfrekvensen. Eftersomabortlagen bygger på kvinnans egen bestämmanderätt i frågan om en graviditetskall avbrytas eller ej har ett stort ansvar lagts på kvinnan som gör att honkan utsättas för psykiska påfrestningar såväl inför beslut om en abort somefter det att aborten utförts. Med hänsyn till de följder detta kan ha förkvinnan bör bl. a. undersökas vilka stödåtgärder exempelvis i form av enuppföljande kuratorskontakt som kan vara av betydelse för att minska dessapsykiska påfrestningar. a. sålunda anförts medanledning av motionsyrkandena om en utvärdering av abortlagen ansåg utskottetatt borde som sin mening ge regeringen till känna. I sammanhanget framhöll utskottet atf utvärderingen avabortlagen självfallet infe fick hindra att preventivmedelsrådgivningen ochandra abortförebyggande åtgärder byggs ut av huvudmännen.