bet · G501NU53 · 1981-12-31 00:00:00 — Det harbetecknats som angeläget att MBL-förhandlingarna inte förs vidare och att ettnedläggningsbeslut inte genomdrivs innan resultaten av det nu nämndautredningsarbetet har redovisats. , Sedan frågan väcktes inom utskottet har ordföranden iStatsföretags styrelse statssekreterare , tillika ordförande iden arbetsgrupp som utreder Statsföretags framtid, i ett uttalande, vilket hanpå utskottets förfrågan har bekräftat, förklarat att MBL-förhandlingarna omnedläggning av ASSLs boardfabrik i inte skall slutföras innande fackliga organisationerna och har hunnit attordentligt studera frågan. De skall därvid, heter det i uttalandet, fäordentliga möjligheter att sätta sig in i utredningarna om boardindustrins ochStatsföretags framtid. Utskottet tar fasta på detta uttalande och finnersålunda att kan räkna med att en nedläggning av fabriken iSkinnskattéberg inte blir aktuell innan förutsättningarna för fortsatt driftvid denna fabrik har prövats i ett större sammanhang. Vad utskottet nu anförtföreslår utskottet att ger regeringen till känna som sin mening. 1. beträffandekapitaltillskott tdl attriksdagen med bifall till proposition 1981/82:125 bilaga 9 punkt 6 och medavslag på motion 1981/82:2454 yrkande 1 till Kapitaltilbkoti tdl StatsföretagAB på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /82 anvisar ettreservationsanslag av , 2. beträffanderiktlinjer för Statsföretag AB:s verksamhet, m. m. att med bifalltill motion 1981/82:1488 yrkande 11 och motion 1981/82:2138 yrkande 9 samt medavslag på motion 1981/82:2052 yrkande 3 och 1981/82:2454 yrkandena 2 och 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3. beträffandeASSP.s boardfabrik i attriksdagen - i anslutning till sitt beslut under 1 - som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Vissa bemyndiganden för förenade fabriksverken.Regeringen har i proposition 1981/82:125 bilaga 9 under punkt 7 (s. 55 f.)föreslagit att 1. medge att lämnade bemyndiganden för regeringen attmedge förenade fabriksverken att lämna borgen för lån till fåranvändas i NU1981/82:53 12 enlighet med vad föredragande statsrådet har förordat, 2. bemyndiga regeringen att medge förenade fabriksverkenatt lämna ägartillskott till med högst . perverksamhetsår i enlighet med vad föredragande statsrådet har förordat. Förenade fabriksverken (FFV) hartidigare fått rätt att teckna borgen för lån till intill ettbelopp av högst 50 milj. kr. I propositionen föreslås att detta bemyndigandeutvidgas till att också gälla borgen för lån direkt till FFV Företagens dotter-och dotterdotterbolag. Det anförs vidare att FFV bör ha möjlighet att i ställetför att lämna borgen tillföra de bolag som ingår i kapital frånvinstmedel som har genererats inom verket. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och hemställer att med bifall tillproposition 1981/82:125 bilaga 9 punkt 7 1. medger att lämnadebemyndiganden för regeringen att medge förenade fabriksverken att lämna borgen för lån till får användas i enlighet med vad som anges i propositionen, 2. bemyndigar regeringen att medgeförenade fabriksverken att lämna ägartillskott tiU med högst . per verksamhetsår i enlighet med vad som anges i propositionen. Ändrade föreskrifter för visst anslag, m. m. (avseendevarvsindustrin). Regeringenhar under punkt 8 (s. 57) föreslagit att godkänna att det istatsbudgeten för /79 uppförda reservationsanslaget Bidrag tillfartygsexport till utvecklingsländer får användas i enlighet med vadföredragande statsrådet har förordat. I detta sammanhang tar utskottetupp dels två motioner från allmänna motionstiden vilka rör varvsindustrin, delsen inom utskottet väckt fråga om åtgärder i samband med rekonstruktionen av detkonkursdrabbade AB Varv. I den sistnämnda frågan harupplysningar lämnats inför utskottet dels av statssekreterare ,industridepartementet, dels av landshövdingen i län , sombiträder industridepartementet i vissa frågor med anledning av konkurs. i län har inkommit med en skrivelse ifrågan. NU1981/82:53 13 från industridepartementet fått en promemoria rörande Varv. De motioner som behandlas här är följande; 1981/82:1060 av m. (vpk), vari hemställs att uttalar sig för och hos regeringenhemställer om en ny strukturplan för svensk varvsindustri, i enlighet med deriktlinjer som föreslås i motionen, 1981/82:1487 av m. fl. (m), vari hemställsatt 1. uttalar sig för att regeringen låter utredamöjligheterna att åstadkomma en uppdelning av Svenska Varv i ett Västvarv och ett Sydvarv, 2. uttalar sig för att regeringen verkar för att pä siktöverföra livskraftiga delar av varvsnäringen till den privata sektorn. anvisade för budgetåret1978/79 ett reservationsanslag (B 25) av 125 milj. kr. benämnt Bidrag tillfartygsexport till utvecklingsländer. Detta anslag har inte utnyttjats underden senaste treårsperioden. I propositionen föresläs att det får användas ävenefter utgången av innevarande budgetår för kontrakt som tecknas före den 31december 1983 [varmed torde avses före utgången av ]. Trots förbättrade förutsättningarför annan produktion vid varven än fartygsbyggande - inom offshore-,transport-, energi- och återvinningssektorerna - har antalet arbetstillfälleninom varvssektorn minskat drastiskt, sägs inledningsvis i motion 1981/82:1060.I fokus står nu de skånska storvarven, fortsätter motionärerna och kritiserarSvenska Varv för att ha underlåtit att vidta offensiva åtgärder för ennödvändig omstrukturering av varv. Vidare sägs att regeringen har visatbrist på framsynthet och på förmåga eller vilja att samordna varvspolitiken meden långsiktig industri-, energi- och transportpolitik. Svenska Varv och statenhar också, hävdar motionärerna med åberopande av ett konkret exempel, valt attsubventionera det privata redarkapitalet framför att ge Öresundsvarvet hjälpför framtida utveckling. Varvspolitiken måste avse ett 20-25-årsperspektiv,menar motionärerna. Det stora expansionsområdet måste ligga annorstädes än inomskeppsbyggandet. Varvens framtida utveckling måste inriktas på avanceradekonstruktioner och system inom olika delar av ekonomin. Svenska Varvs nuvarandeledning bör ersättas med ny, som är mer decentraliserad och demokratisk. på statlig basis bör fungera somsamordningsorgan för varven. Marknadsföringen från varven måste kraftigt förstärkas. I fem punkter anger motionärerna NU1981/82:53 14 avslutningsvis förutsättningar och riktlinjer för en"realistisk och framåtsyf-tande" strukturplan för varven. Varvensnuvarande kapacitet och personalstyrka måste bibehållas. En långsiktig planmed ett perspektiv av skall syfta till effektivisering av varven,så att deras kunskaper kan utnyttjas för en bred förnyelse av svensk industrioch teknik. Varven bör få ekonomiska tillskott för att övergångsvis täckaförnyelsekostnader och kortsiktiga förluster, och de bör inte belastas avkostnader från det förflutna. Varven bör fogas in i en planmässig, långsiktigutvecklingspolitik för de viktigaste sektorerna inom svensk industri ochtransport. Den statliga varvssektorn bör genomgå en inre demokratisering. I motion 1981/82:1487 erinras om att frågan om en sådanuppdelning av den statliga varvskoncernen som motionärerna nu föreslåraktualiserades redan vid riksdagsbehandlingen av frågan om inlemmande avKockums AB i . Då så skett har koncernenskänsliga läge anförts som skäl för att saken borde anstå, säger motionärerna.De menar att koncernen har en centraliserad struktur som innebär långabeslutsvägar och en allmänt sett tung organisation. Vissa svårigheter inomkoncernen anges sammanhänga med konflikter mellan olika varvsorter. Denföreslagna uppdelningen skulle underlätta bedömningen av de olika enheternasbärkraft. Uppgifter om Svenska Varv A B har 13 dotterbolag.Sju av dessa är varvsföretag med nybyggnads- eller reparationsverksamhet,delvis utanför fartygssektorn. Vidare finns fyra företag för annan industriellproduktion, ett utvecklingsbolag och ett rederi. Varvsföretagen är följande. iGöteborg vänder sig främst till offshoremarknaden. i bedriververksamhet inom affärsområdena civila fartyg, prefabriceradefabriksanläggningar, undervattensteknik och verkstadsprodukter. omfattar bulk-, tank- och enhetslastfartyg.Öresundsvarvet AB i är under avveckling. ärinriktat på produktion och underhåll av fartyg för svenska marinen samt örlogs-och bevakningsfartyg för export. i ägnar sighuvudsakligen åt fartygsreparationer och fartygsunderhåll. iNacka har omstrukturerats till ett renodlat reparationsvarv med kompletterandeverkstadsproduktion. De övriga industriföretagen inom koncernen är följande.Calor-Celsius AB är ett av ledande installationsföretag. Dessproduktprogram omfattar främst rörinstallationer. är enav världens ledande leverantörer av utrustning till cellulosaindustrin. Dessproduktprogram har vidgats genom satsningar bl. a. inomenergiförsörjnings- och värmeåtervinningsområdet. NU1981/82:53 15 tillverkar främst fartygsmotorer och därutöver delsstationära dieselkrafts-anläggningar, dels andra produkter, såsom värmeväxlaresamt komponenter för värmepumpar och vindkraftverk. Aluminium ABbearbetar aluminium från göt till färdiga produkter. , även benämnt ., svarar inom koncernen för marknadsföring och utveckling avprefabricerade petrokemiska fabriker. förvaltar och handhar driften av hel-och delägda fartyg byggda vid koncernens varv. Svenska fastställde enstrukturplan för . Målet är att ha skapatförutsättningar för en lönsam verksamhet. Enligt strukturplanen är koncernensproduktionsföretag grupperade på tre sektorer. Dessa är den sysselsättningspolitiskasektorn, dit Öresundsvarvet hänförs, omstruktureringssektorn, som omfattarövriga varv, och den kommersiella sektorn, som omfattar de fyra övriga industriföretagen.Götaverken Motor fördes över från omstruktureringssektorn till den kommersiellasektorn . Koncernens storvarv skulle enligt strukturplanen inriktasmot följande affärsområden: offshore (),bulk/tank/enhetslastfartyg (Uddevallavarvet), gas/kemikaliefartyg () ochprefabricerade fabriksanläggningar (och ). Uppgifter om de mindre och medelstora varven Industriminister en kommission med uppdrag att utreda frågor omde mindre och medelstora varvens strukturanpassning och behov av stöd.Kommissionen avgav betänkandet (Ds I 1976:16) Mindre ochmedelstora varv. En sammanfattning av betänkandet finns i proposition1979/80:165 (s. 62-89). De avsedda mindre och medelstora varven var sådana somhade en huvudsaklig produktionsinriktning mot nybyggande av handelsfartyg. Tilldenna kategori räknades elva företag. De aktuella varven kunde enligt betänkandet sammanföras ifyra olika ägargrupper: -Medelstora varv; omfattandeOskarshamn, , och (rederianknutna), -FartygsentreprenaderAB (fristående), -Mindrevarv; omfattande Åsiverken, samt Marinteknik, -(Svenska VarvAB), Varv (), Varf (). I det följande bortses fråndotterbolagen till . Det bör emellertid noteras att SölvesborgsVarv numera är nedlagt. NU1981/82:53 16 Av den första gruppen, medelstoravarv, har Varv nedlagts. En del av dess resurser har övertagits av ettnybildat företag, , med ett 70-tal anställda.Lödöse Varv bedriver inte längre fartygsproduktion utan endastreparationsverksamhet och tillverkning av fartygssektioner. Detta företagliksom Varv tillhör Johanssongruppen. De omfattas av konkursernainom denna grupp och har således en oviss framtid. Dessproduktion är baserad på samarbete med andra varv i fråga om nybyggnad samtstörre förlängnings- och ombyggnadsarbeten. i tillverkarhuvudsakligen katamaraner. Kommissionen föreslog att det isbrytarunderhåll somutfördes vid Varf skulle flyttas till och till LundeVarv. (FöU 1979/80:4 y) underströk vikten från beredskapssynpunktav att isbrytarunderhället utförs vid svenska varv. (NU1979/80:69 s. 24) uttalade att det inte hade någon erinran mot vad kommissionenoch försvarsutskottet hade anfört. Enligt näringsutskottets förslag gavriksdagen som sin mening regeringen till känna att isbrytarunderhället även ifortsättningen borde ske inom landet. erinrade näringsutskottet omdetta uttalande (NU 1980/81:63 s. 13). Kommissionen föreslog statliga stödinsatser för att denfria kapaciteten vid de kvarvarande mindre och medelstora varven skulle kunnatäckas. På regeringens förslag anvisade 20 milj. kr. för lån tillmindre och medelstora varv (prop. 1979/80:165, NU 1979/80:69, rskr 1979/80:405).Lånen var avsedda att delvis täcka kostnader för exportmarknadssatsningar ochanbudsgivning. Beloppet var avsett att täcka behovet för åren 1980 och 1981.Frågan om ytterligare stöd borde enligt propositionenprövas när erfarenheterna kunde beaktas. Några särskilda statliga stödåtgärder för de mindre ochmedelstora varv som är aktuella här föreslog kommissionen inte. riksdagsbehandling av frågan om ett långsiktigtutvecklingsprogram för varvsnäringen Proposition 1980/81:131 om vissavarvsfrågor, m. m., vilken avlämnades och behandlades , föranleddebl. a. ett motionsyrkande kommunisterna om att riksdagenskulle hos regeringen begära ett långsiktigt utvecklingsprogram förvarvsnäringen, grundat på förutsättningen att kapaciteten inom branschenskulle bevaras och utvecklas. togs frågan om varvsindustrins framtidautveckling upp - utan särskilt yrkande - i en socialdemokratisk partimotion.Som mål angavs där att den svenska varvsnäringen skulle få en långsiktigtkonkurrenskraftig NU1981/82:53 17 produktionsinriktning och struktur, som skulle medge attföretagen kunde bära sina kostnader. Motionärerna sade sig utgå från attregeringen skulle redovisa en samlad och aktuellutvecklingsplan och finansieringsanalys för . Vid ärendetsbehandling inom näringsutskottet framställdes ett yrkande som gick ut på attriksdagen skulle hos regeringen begära en sådan plan och analys.Näringsutskottet (NU 1980/81:63) avstyrkte med följande uttalande: Av den svenska varvsnäringen är denövervägande delen - de stora nybyggnadsvarven, det ledande reparationsvarvetoch några medelstora varv - sammanförd hos den statliga varvskoncernen. Demindre och medelstora varven utanför Svenska Varv har i allmänhet vart för sigsärartade förutsättningar genom rederianknytning eller speciellproduktionsinriktning. Svenska Varv arbetar enligt den strukturplan som presenteradesför och då låg till grund för beslut om omfattandeåtgärder i syfte att skapa förutsättningar för en konkurrenskraftig svenskvarvsindustri. Det är enligt utskottets mening naturligt och angeläget attSvenska Varv, med utgångspunkt i det krav på lönsamhet fr. o. m. är 1985 somägarenstaten har ställt upp, självt får ta ansvar för de anslutna företagensutveckling. Den fortlöpande planeringen inom koncernen bör för dess delresultera i ett sådant långsiktigt utvecklingsprogram som åsyftas i de bådamotionerna. På regeringen som utövare av ägarfunktionen ankommer det givetvisatt med ansvar inför aktivt följa planeringen inom Svenska Varv ochta ställning tiU de centrala utvecklingslinjerna. Det kan förutsättas att regeringenvid sin näringspolitiska bevakning kontinuerligt uppmärksammar varvsindustrin idess helhet. Utskottet finner inte att bör begära en särskild planför varvsindustrin i form av ett politiskt dokument. De socialdemokratiska ledamöterna iutskottet reserverade sig för en begäran till regeringen om en utvecklingsplanoch finansieringsanalys för Svenska Varv. riksdagsbehandling av frågan om en uppdelning avden statliga varvskoncernen I två motioner (m resp. c) hösten1978 - med anledning av proposition 1978/79:49 om vissa varvsfrågor - föreslogsatt man skulle överväga en uppdelning av Svenska Varv i två grupper, en iSydsverige och en i . Även i en tredje motion (c) förordades enöversyn av statens organisation för varvsföretagen. (NU1978/79:17 s. 32) anförde att syftet med den enhetliga organisation för destatliga varven som bildades var att de berörda varvens strukturellaproblem skulle kunna lösas på ett övergripande och rationellt sätt. Ytterligareett motiv för inrättande av en särskild koncernledning var att varvensverksamhet såvitt möjligt skulle diversifieras. Enligt ett tidigare uttalandeav borde emellertid varvsgruppens olika företag få behållakvalificerade ledarfunktio-ner och äga ett stort mått av självständighet. NU1981/82:53 18 Varv måste självfallet, sade nu utskottet, ledatill en allmän översyn av , varvid man fick undersökahur Varv bäst skulle samordnas med de övriga varvsenheterna inom denstatliga koncernen. Utskottet avstyrkte motionsyrkanden rörande omorganisationav Svenska Varv. Moderata samlingspartiets representanter i utskottetreserverade sig för överväganden om en uppdelning av de statliga varven på ensydsvensk och en västsvensk varvsgrupp. Motsvarande ställningstagande gjordes när våren1979 behandlade frågan om statens förvärv av varvsrörelse (prop.1978/79:124, NU 1978/79:47, rskr 1978/79:356). Vissa uppgifter om Varv m. m. AB Varv - med drygt 600anställda - försattes i konkurs . Vid den tidpunktenhade drygt 30 milj. kr. utbetalats till varvet somvarvsstöd i form av avskrivningslån. Regeringen avslog enansökan om utbetalning i förskott till varvet av ytterligare varvsstöd om drygt74 milj. kr. I råder betydande problem påarbetsmarknaden. En viktig orsak härtill är utvecklingen vid Varv,som har en avgörande betydelse för arbetsmarknaden i kommunen. Även andraföretag i kommunen har gått tillbaka eller kommer att läggas ned. Länsstyrelsenräknar med att industrisysselsättningen i regionen kommer att minskaväsentligt. Industriministern uppdrog åtlandshövding att biträda industridepartementet i vissa frågor medanledning av konkurs. 1 uppdraget ingår att biståkonkursförvaltaren i bolagets konkursbo och att undersöka olika möjligheteratt lösa sysselsättningsfrågor i med anledning av konkursen. Regeringen beviljade avskrivningslån till ABOskarshamns Varv i konkurs med inemot 12 milj; kr. för ett pågående nybygge vidvarvet. Av lånet utbetalades 4 milj. kr. Det resterandebeloppet skulle utbetalas om vissa villkor hade uppfyllts. Vissabeslut av hade därvid avgörande betydelse.Villkoren blev inte uppfyllda. Förberedelser pågår för bildande av ett nytt bolag, AB NyaOskarshamns Varv, som skulle överta varvsanläggningarna frän konkursboet föratt där bedriva huvudsakligen reparationsverksamhet. Sedan de tillämnade aktieägarnai det nya bolaget förbundit sig att göra vissa tillskott av aktiekapital harregeringen beslutat bl. a. att godkänna kapacitetsplanen för ABNya Varv för och att medge utbetalning av det resterande beloppet enligt det ovan nämnda beslutet . NU 1981/82:53 19 Färdigställande och försäljning av det fartyg som hållerpå att byggas vid varvet ingår som en avgörande komponent i denrekonstruktionsplan för varvet som har utarbetats under landshövding . Statsmakterna har på senare årinfört en rad olika former av stöd till varvsindustrin. Ett par av dessa harnyligen - med anledning av årets budgetproposition - berörts inäringsutskottets betänkande NU 1981/82:33 (s. 34 f.). I den nu aktuellapunkten i propositionen om tilläggsbudget III föreslås att ettreservationsanslag avsett för bidrag till fartygsexport till utvecklingsländer,vilket inte har utnyttjats , skall fä användas även efterdet innevarande budgetårets slut. Utskottet tillstyrker att lämnarett sådant medgivande. I anslutning till denna anslagsfråga tar utskottet uppnågra andra frågor som avser varvsindustrin. Det rör sig härvid dels om tvåmotionsyrkanden, dels om ett initiativ från utskottets sida, sammanhängande medakuta problem för Varv, ett av de icke statsägda mindre varven. Motion 1981/82:1060 (vpk) går ut på att för den svenskavarvsindustrin bör upprättas en ny, långsiktig strukturplan, syftande till attvarven skall medverka i en bred förnyelse av svensk industri och teknik.Bibehållen kapacitet och personalstyrka inom den svenska varvsindustrin samt"en inre demokratisering" av den statliga varvssektorn är ett pargrundläggande krav från motionärernas sida. Utskottet vill erinra om att , som svararför den alldeles övervägande delen av varvsindustrin i , f. n. arbetarefter en strukturplan för . De återstående privatägda varven,alla relativt små enheter, kännetecknas vart för sig av så speciellaförhållanden att det knappast ter sig meningsfullt att de infogas i enövergripande strukturplan. Utskottet, som anser att motionärernas krav i olikaavseenden, bl. a. när det gäller fortsatta ekonomiska tillskott till varven, äralltför långtgående, avstyrker motion 1981/82:1060 (vpk). I motion 1981/82:1487 (m) återkommer ett tidigare önskemålom att regeringen skall anmodas att låta utreda möjligheterna att åstadkomma enuppdelning av i ett Sydvarv och ett Västvarv, Regeringen skulleockså uppmanas att verka för att livskraftiga delar av varvsindustrin på siktöverförs till den privata sektorn. Frågan om en sådan uppdelning av den statligavarvskoncernen har förut behandlats i samband med frågan om statens förvärv avKockums varvsrörelse. Situationen var då annorlunda så till vida att det fannstvå storvarv i och att alla de fyra storvarven i landet hade likartadproduktionsinriktning. Ett av storvarven. Öresundsvarvet i , hållernu på att avvecklas, och de tre återstående har specialiserat sig på i huvudsakolika produktområden. De omfattas alla av den nyssnämnda NU 1981/82:53 20 strukturplanen för Svenska Varv. En viktig omständighet i sammanhanget är att Svenska Varvockså har ett antal dotterbolag med inriktning på annan industriell verksamhetän varvsrörelse. Rörinstallationer, utrustning för cellulosaindustrin och produkterför energiförsörjningsområdet är exempel på vad som ingår i dessa företagstillverkningsprogram. Motionärerna gör ingen antydan om hur dessa företagskulle inordnas vid en uppdelning av den nuvarande koncernen. Mot här angiven bakgrund finner utskottet att tanken på enuppdelning av Svenska Varv i ett Sydvarv och ett Västvarv nu saknar aktualitet.Motionen ger emellertid utskottet anledning att understryka betydelsen av attSvenska Varvs olika enheter, inte minst de tre storvarven, inom koncernen fåråtnjuta ett så stort mått av självständighet som möjligt. En sådansjälvständighet främjar enligt utskottets övertygelse både direkt och indirektde olika enheternas och därmed hela koncernens utveckling. Sammanfattningsvisfinner utskottet inte skäl för sådana åtgärder som föreslås i motion1981/82:1487 (m). Såsom nämnts inledningsvis harutskottet uppmärksammat de problem som är förknippade med AB Varvskonkurs och med strävandena att åstadkomma en rekonstruktion av företaget.Vissa uppgifter om händelseförloppet har lämnats i ett föregående avsnitt (s.18). Som framgår av tidsangivelserna för olika viktigare händelser har detavgörande skedet av rekonstruktionsarbetet inträtt så sent att det inte funnitstid för regeringen att i proposition föreslå eventuella åtgärder.Utskottet har därför genom underhandskontakt med industriministern, genom föredragningarav statssekreteraren i industridepartementet och av landshövding ,som biträder industridepartementet i saken, samt genom skriftligt material frånregeringskansliet skaffat underlag för en bedömning av vilka åtgärder frånriksdagens sida som skulle vara ägnade att medverka till att varvsrörelse ävenfortsättningsvis kan bedrivas i . Utskottet konstaterar att ansvaretför den nu pågående varvsdriften åvilar konkursförvaltaren, att ett såvitt kanbedömas lovande rekonstruktionsarbete pågår under landshövding och att det måste vara regeringens sak att pröva om staten i dettasammanhang bör göra särskilda insatser. För att regeringenshandlingsmöjligheter när det gäller att främja rekonstruktionsarbetet skallvidgas är det emellertid, enligt vad utskottet har funnit, önskvärt attriksdagen medger att vissa avvikelser kan få göras från av tidigarefastställda riktiinjer för statligt varvsstöd. Utskottet föreslår att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta att av reservationsanslaget G 12 underfjortonde huvudtiteln. Avskrivningslån till varvsindustrin, m. m. (prop.1979/80:165, NU 1979/80:69, rskr 1979/80:405), högst 30 milj. kr. får användasför rekonstruktion av Varv och därmed sammanhängandeomställningsåtgärder. Bemyndigandet bör även innefatta NU1981/82:53 21