bet · G501FiU20 · 1981-12-31 00:00:00 — Det blir i det fallet fråga omatt endast tillfälligt avstå viss andel av skatteintäkterna. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna 1172 och 2130. I en motion 1659 av m.fl. (s) anförs att skatteklyftorna mellan kommunerna i norra och södra har vidgats genom skatteutjämningsreform. Motionärernahemställer om skyndsamma åtgärder för att motverka den ökade regionala obalanssom skatteutjämningssystemet medfört. Vidare hemställs att den kommunalagrundgaranti-utredningen ges tilläggsdirektiv att också bedöma den påverkan sompermanenta strukturella skillnader i insatser för arbete och näringsliv åsamkarskatteutjämningskommunerna. Kommuner med förhållandevis spridd verksamhetdrabbas av stora kostnader för administration, vatten och avlopp samt förskollokaler. Vidare är kostnaderna för sysselsättningsåtgärder betydande förmånga kommuner i norrlänen. I motionen omnämns en utredning som sex nordligaste länsavdelningar gjort om skatteutjämningen . De nämnda länsavdelningarna uppvaktade den 20 oktober 1981representanter för regeringen och överlämnade då utredningen med skrivelsetill regeringen. beslutade regeringen överlämna länsavdelningarnasskrivelse till den kommunala grundgarantiutredningen. Däremot har inte, sommotionärerna påstår, några tilläggsdirektiv utfärdats med anledning härav. Den kommunala grundgarantiutredningen (översyn avstatistik och kalkylmetoder för grundgarantin i skatteutjämningssystemet) hartill uppgift att se över samtliga faktorer som ingår i grundgarantin. Vissafaktorer bör prioriteras, bl. a. vatten- och avloppskostnader, byggnadskpstnaderoch transportkostnader. Vidare skall utredaren undersöka om det kan anseslämpligt att införa ytterligare faktorer för att bestämma grundgarantin isystemet. De kostnader på grund av spridd verksamhet sommotionärerna nämner, bl. a. vatten och avlopp, är således faktorer av det slagsom utredningen har att se över. Når det gäller effekterna av attsysselsättningsinsatserna varierar kommunerna emellan är det betydligt svårareatt väga in sådana faktorer i systemet. Där har staten möjligheter att genomdirekta insatser som t. ex. beredskapsarbeten vidta de åtgärder som ansesnödvändiga. Utskottet anser det således inte nödvändigt att gegrundgarantiutredningen några tilläggsdirektiv. När resultatet föreligger från den tekniska FiU1981/82:20 106 genomgång som grundgarantiutredningen skall göra kommerdet att finnas underlag att bedöma vilka ytterligare åtgärder som behövervidtas i skatteutjämningssystemet. Med det anförda avstyrker utskottet motion1659. I fem motioner som utskottetbehandlar i detta betänkande hemställs om översyn av skatteutjämningssystemet.De motiv för översyn som anförs är följande. I motion 1661 av m. (s) anförs att de stora skillnaderna i utdebitering inte helt återspeglarfaktiska skillnader i ambitionsnivå. En utjämning bör inriktas på skillnader ikostnadsläge och skattekraft. Det är inte möjligt i nuvarande statsfinansiellaläge att utöka bidragen, men man bör pröva möjligheterna att inom nuvaranderamar åstadkomma en annan fördelning mellan kommuner och landsting. I motion 1169 av . (s) anförs att en statlig utredning bör tillsåttas med uppgift attöverväga olika modeller för hur skatteutjämningssystemet skall kunna förändrasså att även faktorer som regionala funkfioner och social struktur beaktas avsystemet. Dessutom bör sättet att mäta skattekraften tas med i beräkningarna.Bl. a. underskottsavdragen skapar egendomliga effekter på fördelningen avskatteunderlaget. I motion 694 av ()och () anförs att den omfattande oreglerade invandringen tillvissa kommuner och de långa handläggningstiderna för ärenden om uppehålls- ocharbetstillstånd medför särskilda problem för dessa kommuner. Det faktum attdessa personer inte är kyrkobokförda innebär att de inte räknas med iberäkningen av kommunernas skattekraft per invånare. Eftersom dessa personersaknar beskattningsbar inkomst leder detta till att de berörda kommunernasskattekraft regelmässigt överskattas. Oavsett om invånarna är kyrkobokfördaeller inte är kommunen skyldig att tillhandahålla undervisning och socialomsorg. Som exempel nämns förhållandena i kommun. Enligtmotionärerna finns det anledning att pröva möjligheterna att införa en ny metodför beräkning av skattekraft per invånare som bättre ansluter till det fakfiskaantalet invånare i en kommun. I motion 1174 av (c)och () hemställs (yrkandena 2 och 3) att regeringen skyndsamtutreder frågan om hur och i vilken omfattning nu utgående speciella statsbidragkan inordnas i skatte-kraftsutjåmningen. Man hemställer vidare om attregeringen gör en översyn av skattekraftsutjämningen och föreslår reformer somerfarenheterna ger anledning till. FiU1981/82:20 107 I motion 1649 av () och () beskrivs några av de framträdande dragen i denkommunalekonomiska utvecklingen i län. Motionärerna redovisar fleraexempel på hur länet missgynnas av de regler som gäller för vissa statsbidrag.Det gäller skatteutjämningssystemet, stödet till barnomsorgen,föräldraförsäkringen och sjukförsäkringen. Motionärerna hemställer om enöversyn av statsbidragen till kommunerna i syfte att stärka län ochandra ekonomiskt missgynnade regioner i riket. Utskottet vill med anledning avdessa motioner anföra följande. Utskottet har i det föregående nämnt denöversyn av statistik och kalkylmetoder för grundgarantier i skatteutjämningssystemetsom f. n. pågår i grundgarantiutredningen. Syftet med genomgången är att skapaunderlag för en kommande översyn av skatteutjämningssystemet. Då det nuvarandeskatteutjåmningssystemet beslutades nämndes att en översyn av systemetborde göras efter förslagsvis . Genomförandet av reformen skedde ietapper. Genom beslut av uppsköts den sista etappen ett årtill 1982. Detta skulle tala för att också översynen sköts ytterligare påframtiden. Å andra sidan har mycket hänt sedan systemet beslutades.Den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen har drasfiskt förändrats.Kraftiga ingrepp har måst vidtas i den kommunala sektorn och ytterligareåtgärder måste vidtas för åren framöver i syfte att hålla den offentliga sektornsefterfrågan inom de ramar som samhällsekonomin medger. Starka skäl talar därförför att en översyn görs av skatteutjämningssystemet. Vid utskottets behandlingav liknande motionsyrkanden under föregående anförde utskottet att maninte fann det uteslutet att en översyn kunde påbörjas vid en tidigare tidpunktän efter fem är. Utvecklingen har inte ändratutskottets uppfattning. Därför bör en översyn ske så snart underlag föreliggerfrån den pågående grundgarantiutredningen. Den beräknas slutföra sitt arbete omungefär . Att påbörja något arbete anser utskottet intemeningsfullt. En del av de frågor som berörs i motionerna ingår i det uppdragutredningen har. Som exempel kan nämnas att den utredning som nämns i motion1169 och som utfördes av och kommuner om de merkostnader somåvilar storstadskommuner och inte beaktas i det nuvarande skatteutjämningssystemethar överlämnats till grundgarantiutredningen. Med det anförda avstyrker utskottet de yrkanden omutredning eller översyn av det nuvarande skatteutjämningssystemet som framförsi motionerna 1661 yrkande 7, 1169, 694, 1174 yrkandena 2 och 3 samt 1649. I motion 257 av ()och () om investeringsstöd till turistkommuner anförs att endel mindre kommuner i landet har att ta hand om ett stort antalturister. För att klara några FiU1981/82:20 108 veckors toppbelastning måste t. ex. vattenledningsnät, reningsverk,sophämtning m. m. dimensioneras för att klara en befolkning som vidaöverstiger den normala helårsbefolkningen på orten. Det vore rimligt, ansermotionärerna, att staten stödde finansieringen av de toppinvesteringar somturistkommunerna måste göra för att ta hand om alla turister. Inkomsterna förturismen kompenserar inte på långa vägar de merkostnader som kommunerna har idessa fall. Utskottet vill erinra om att i skatteutjämningssystemetbestäms den grundläggande skattekraftsgarantin av bl. a. bebyggelsestrukturen.Däri ingår kostnader för vatten och avlopp, gator, vägar och fritidshus.Fritidsboendekommittén har gjort ekonomiska studier över fritidsboendetseffekter för kommunerna. Enligt dessa är inte konsekvenserna övervägandenegativa. Utskottet motsätter sig specialdestinerade bidrag med dennainriktning. Med detanförda avstyrks motion 257. I motion 695 av (m)anförs att systemet med s. k. stimulansbidrag till verksamhet äruttryck för ett föråldrat tänkande och innebär ett underkännande av kommunernasvilja att fullgöra sina uppgifter. Statsbidrag till olika kommunalaverksamheter bör - särskilt i nuvarande ekonomiska läge - grundas på andrafaktorer än behov av "stimulans". Kostnadsfördelningen bör diskuteras utifrån statens resp.kommunens ansvar och faktiska kostnader. Motionären hemställeratt riksdagenbeslutar uttala att stimulansbidrag inte bör förekomma i statsbudgeten. har statsbidragen till kommunerna undergåttstora förändringar. Skatteutjämningssystemet har reformerats under åren1980-1982. Det generella stödet till kommuner och landsting har därigenom ökatkraftigt. Detta har möjliggjorts genom att ett stort antal specialdestineradestatsbidrag har avvecklats. Därmed har en klar förskjutning ägt rumfrån ändamålsbundna bidrag fill allmänt finansieringsstöd. Detta har inneburitatt den kommunala handlingsfriheten ökat. Många bidrag knutna till vissaverksamheter finns dock kvar. Det gäller t. ex. bidrag fill barnomsorg,färdtjänst och social hemhjälp. Dessa kan inte utan vidare omvandlas tillgenerella bidrag om hänsyn skall kunna tas till de stora omfördelningseffektersom uppstår. Utskottet anser inte att något uttalande är påkallat med anledningav vad som anförs i motionen. Motion 695 avstyrks. I tnotion 1164 av () och () understryks att i många kommuner, i synnerhetnorrlandskommuner, år de inkomster kommunerna får av naturrikedomar mycketvikfiga. Vattenkraft, borttrans-portabla naturtillgångar o. d. fraktas oftabort från bygden utan ersättning till kommunen. Mofionärerna hemställer attregeringen utreder frågan om FiU1981/82:20 109 kommunens rätt till större del av avkastningen av inomkommunen belägna naturtillgångar. Flertalet av de kommuner som berörs av de frågormotionärerna tar upp har genom skatteutjämningssystemet givits en garanteradskattekraft som vida överstiger den egna skattekraften. En förstärkning av denegna skattekraften på det sätt motionärerna tänker sig skulle för flertalet avde berörda kommunerna således inte medföra någon förändring av den ekonomiskasituationen. Motion 1164 avstyrks. I motion 381 av ()anförs att det alltjämt tycks föreligga svårigheter i enskilda beslutsärendenatt överblicka de yttersta konsekvenserna i kommunalt ekonomiskt hänseende.Många beslut visar sig ha dolda effekter. Det är önskvärt att även dessaredovisas. Varje proposition som har någon som helst effekt på den kommunalaekonomin bör i fortsättningen innehålla såväl en kompletterandekonsekvensbeskrivning som en kostnadsanalys vad avser kommunalekonomiskaeffekter. Utskottet delar motionärens principiella inställning. Iett yttrande till med anledning av en motion1980/81:1123 av , som yrkade att även s. k.riktlinjepropositioner bör innehålla uppskattning av framtida kostnader,anförde utskottet följande (FiU 1980/81:6y). "Kommuner, företag och enskilda personer påverkas iväxlande omfattning av riksdagsbesluten. Det måste enligt utskottets meningkonstateras att det förelegat stora brister när det gäller attklargöra de kostnadsmässiga effekterna för dessa andra parter av besluten. Finansutskottethar, som beredande utskott av ärende rörande den kommunala ekonomin, haftsärskild anledning att diskutera effekterna för kommunerna." Ett primärt krav är naturligtvis att statsmakterna i detlöpande arbetet klarlägger olika reformers effekter på den kommunalavolymutvecklingen och på den kommunala ekonomin. Detta krav måste ställas redanpå kommittéerna. Regeringen ä sin sida bör se till att ingen proposition läggsfram utan att eventuella kommunalekonomiska konsekvenser av de framlagda förslagenär ingående analyserade och utförligt redovisade. Utskottet avslutade det i det föregående åberopadeyttrandet på följande sätt. "Det ankommer inte på finansutskottet att bedömahuruvida den i motionen föreslagna ändringen i riksdagsordningen täcker inockså kravet att de långsiktiga kostnaderna för kommuner m. fl. bör redovisasliksom de direkta statsutgifterna. Enligt utskottets mening är det angelägetatt ett eventuellt tillägg får en utformning som klart anger att även dessavidare kostnadseffekter täcks in." godkände ändringen i riksdagsordningen. Ibudgetförslaget förordar föredragande statsrådet nu att sådana åtgärdervidtas inom FiU1981/82:20 HO att även förslag om ändrad eller nylagstiftning av riktlinjekaraktär så långt som möjligt redovisar tillförlitligakostnadsbedömningar. Utskottet anser det inte påkallat med någon ytterligareåtgärd från sida. Utskottet avstyrker därmed motion 381. littotion 1167av ()och () anförs att arbetet med att hejda den offenfligasektorns expansion går alltför långsamt. Inom den kommunala sektorn berorexpansionen i stor utsträckning på att nya uppgifter ålagts kommunerna samt attstaten övervältrat kostnader på kommunerna. Genom att reducera omfattningen avnorm- och regelsystem till en nivå som tillgodoser rättssäkerhetskrav och vissanafionella minimistandardkrav borde förutsättningar skapas för storarationaliseringsvinster. Motionärerna hemställer att regeringen skyndsamtutarbetar direktiv till statliga verk och myndigheter i syfte att intensifieraderas arbete med förändringar och förenkliitgar av gällande norm- ochregelsystem, inte minst gentemot kommun- och landstingssektorn. Når det gäller de statliga myndigheterna har regeringengenom bl. a. allmänna verksstadgan, verksinstruktioner, anvisningar förbudgetarbetet vid myndigheterna samt i regleringsbrev möjligheter att styramyndigheternas verksamhet. En lång rad förändringar i den riktningmotionärerna anger har genomförts . Allmänna verksstadgan harändrats med innebörden att myndigheterna skall medverka till minskaddetaljkontroll (1981:306). Myndigheterna ges resurser enligt det s. k.huvudalternativet som innebär reala besparingar. Vidare har myndigheterna, somutskottet redovisat i det föregående, i regleringsbreven getts större frihet ianvändningen av de tilldelade resurserna. Vad gäller norm- och regelsystem för den kommunala sektornvill utskottet nämna dels den s. k. begränsningskungörelsen (1970:641) sombegränsar myndighets rätt att meddela föreskrifter, anvisningar eller råd, delsdet arbete som den s. k. stat-kommungruppen (Kn 1980:03) bedriver. Enligtbegränsningskungörelsen får de statliga myndigheterna inte utan att underställaregeringen frågan ge ändrade eller nya föreskrifter, anvisningar eller råd somkan leda till direkta eller indirekta kostnadsökningar i verksamheten. () har att följa myndigheternastillämpning av begränsningskungörelsen. RRV har därvid funnit att kungörelseninte efterlevs på ett tillfredsställande sätt. a. mot bakgrund häravtillsatte regeringen den s. k. stat-kommungruppen (Kn 1980:03).Syftet med gruppens arbete är att den kommunala självstyrelsen skall stärkasoch att sådan statlig normgivning och annan tillsynsverksamhet som medför ökadekostnader för kommuner och landsfingskommuner skall begränsas.Stat-kommungruppen har lagt fram två delbetänkanden. Besparingar genomförenklad prövning av el-, vatten- och värmemätare (DsKn 1981:3) FiU1981/82:20 Hl samt Statsbidragen till kommuner och landsfingskommuner(DsKn 1981:4). Det senare är en kartläggning av de statsbidrag som finns f. n. Enligt utskottets mening synes ytterligare åtgärder inteerforderliga från sida. Med det anförda avstyrks motion 1167. 1. beträffande den kommunalaekonomin att med avslag på regeringens förslag i proposition 1981/82:100 bilaga 2 momenten 2 och 4-7 samt motionerna 1981/82:1567 yrkandena 3 och 4 och 1981/82:2018 yrkande 5 godkänner vad som anförs i motion 1981/82:1661 yrkandena 1-6 och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samt antar i bilaga 1 till detta betänkande intagna, av utskottet föreslagna, förslag fill a) lag ominsättning på skattereserveringskonto, b) lag om ändring i lagen (1965:269)med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering avskatt, m. m., c) lag om ändringi lagen (1961:436) om församlingsstyrelse, d) lagom ändring i lagen (1979:362) om skatteutjämningsbi drag, e) lagom ändring i lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring av rikets indelning i kommuner, landstingskommuner och församlingar, 2. beträffande lagom begränsning i komtnuns rätt att ta ut skatt att avslår motion1981/82:2018 yrkande 6, 3. beträffandeutredning om kommunah skattetak att avslår mofion 1981/82:2018 yrkande7, 4. beträffandeomdisposition av skatt från juridiska personer att avslår motion1981/82:1174 yrkande 1, 5. beträffandeutredning om statskommunal enhetsskatt att avslår motion1981/82:894, 6. beträffandekonsekvenser för kommun av regeringens förslag att a) avslår motion1981/82:1172, b) avslår mofion1981/82:2130, 7. beträffandetilläggsdirektiv till grundgarantiutredningen att avslår motion1981/82:1659, 8. beträffandeöversyn av skatteutjämningssystemet att a) avslår mofion1981/82:1661 yrkande 7, b) avslår motion1981/82:1169, FiU 1981/82:20 H2 c) avslårmotion 1981/82:694, d) avslårmotion 1981/82:1174 yrkandena 2 och 3, e) avslårmofion 1981/82:1649, 9. beträffande investeringsstöd tUlturistkommuner att avslår motion 1981/82:257, 10. beträffande stimulansbidrag tiU kommuner attriksdagen avslår mofion 1981/82-695, 11. beträffande kommuns rätt till naturtillgångar attriksdagen avslår mofion 1981/82:1164, 12. beträffande redovisning i propositioner omekonomiska konsekvenser för kommunerna att avslår motion 1981/82:381, 13. beträffande/öe«/c/de normer för primärkommuner ochlandsting att avslår motion 1981/82:1167. FiU1981/82:20 113 I proposition 100 bilaga 2 harregeringen (budgetdepartementet) efter föredragning av statsrådet fillfälle att ta del av vad som i propositionen anförtsbeträffande 11. översynsprojekt, 12. vissabudgettekniska förenklingar, 13. det statligakommittéväsendet, 14. stafligakreditgarantier. 1 samband med avsnittet om vissabudgettekniska förenklingar behandlar utskottet motion 1657 av () varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts beträffande inriktningen av spararbetet i de statliga verken. I samband med avsnittet detstatliga kommittéväsendet behandlar utskottet motion 180 av i (m)vari hemställs att måtte som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförs om nyttan av att nu drasfiskt rationaliserautredningsväsendet. I proposifionen redovisas de olikaöversynsprogram som pågår. tar i detta sammanhang endast ställningtill den sammanfattande redovisning av översynsprojekten som görs ibudgetförslaget och inte till innehållet i eller inriktningen av de enskildaprojekten. tar upp dessa frågor i samband med att de skildaverksamhetsområdena behandlas. Utskottet har inte något att erinra mot vadföredraganden anfört rörande översynsprogram. Föredraganden anför attregleringsbreven för myndighetsanslag har utformats på ett nytt sätt /82. Ändringarna innebär en betydelsefull förenkling ochminskad detaljstyrning från regeringens sida av resursanvändningen hosmyndigheterna. Det tidigare stora antalet utgiftsposter i staten för enmyndighet har i normalfallet ersatts av två utgiftsposter:Förvaltningskostnader och Lokalkostnader. Inom ramen för anslagspostenFörvaltningskostnader får lönekostnaderna liksom fidigare inte överskridas utanregeringens medgivande. 8 1981/82. FiU1981/82:20 114 maximeras som utgifterna för representation ochutrikes resor av regeringen. I vissa fall förekommer härutöver speciellaanslagsposter för särskilda ändamål. I övrigt beslutar myndigheten själv omfördelningen av kostnaderna på olika utgiftsslag inom den givna ramen. Genomden ökade flexibihteten i resursanvändningen kan myndigheterna utnyttja sinaresurser på ett effekfivare sätt. Detta bör kunna underlätta besparingsarbetetvid myndigheterna. Myndigheternas redovisning av utgifter följer föreskrifternai den statliga bokföringsförordningen (1979:1212) och anvisningarna frånriksrevisionsverket. I förslaget till statsbudget för nästa budgetår kommermyndighetsanslagen att redovisas på samma sätt som i regleringsbreven. De olikaföredragandena anmäler således också förslagen på detta sätt. Ytterligare ett pågående budgettekniskt utvecklingsarbetekan nämnas. I anslutning till ändringen av regleringsbreven och ettutredningsförslag från , har regeringen anvisat medel fillvissa försöksmyndigheter under endast en anslagspost. Förvaltningskostnader.Detta innebär att även lokalkostnaderna inkluderas i förvaltningskostnadernaoch de blir därmed utbytbara mot andra resursslag hos myndigheten. Syftet meddenna försöksverksamhet är att pröva om myndigheternas kostnadsmedvetande ilokalfrågor på detta sätt kan ökas liksom intresset för att åstadkomma realabesparingar på lokalsidan. Utskottet har inget att invända motatt myndigheterna genom förenklingar i regleringsbreven ges ökad frihet attanvända sina resurser. Utskottet vill dock understryka vikten av att dessaminskade krav på myndigheterna inte leder till att myndigheterna i sinredovisning av utfallet avstår från att redovisa detta fördelat på utgiftsslag.För att och andra utanför myndigheten skall ha möjlighet att bedömavilka resursinsatser som behövs och hur dessa realt förändras är det nödvändigtatt utgifterna fördelas efter utgiftsslag. Enligt utskottets mening är detockså värdefullt att utfallet av lönekostnadernas storlek, förändringar ipersonalstater m. m., anges under resp. anslag i budgetpropositionen. Utskottethar i övrigt ingenting att erinra mot vad som anförts i proposifionen. Vad utskottet har anfört med anledning av vissabudgettekniska förenklingar bör ges regeringen till känna. I anslutning fill avsnittet omvissa budgettekniska förenklingar behandlar utskottet motion 1657 av KjellMattsson (c). I motionen anförs att den allmänna inriktningen av verkens spar-och rationaliseringsarbete bör vara att i så stor utsträckning som möjligtvidmakthålla de delar av verksamheten som har direkt kontakt med den bredareallmänheten. Sparåtgärderna bör i första hand inriktas på administrafiva ochcentrala funktioner. Vidare måste i spararbetet noga beaktas möjligheterna attpressa lokalkostnaderna. Många statliga verk skaffar sig alltför dyra lokalerför sin administrafion. FiU 1981/82:20 115 Utskottetvill i frågan anföra följande. Enligtanvisningarna för myndigheternas budgetarbete åläggs myndigheterna attutarbeta anslagsframställningar inom vissa angivna ramar. Under de senaste årenhar det s.k. huvudförslaget inneburit att de reala resurserna minskats med 2 %per år. Endast i vissa särskilda fall har myndigheterna därutöver ålagts attinrikta besparingsarbetet vid myndigheten på särskilt sätt. Enligt utskottetsmening skulle en långtgående, av riksdag och regering pålagd reglering avbesparingsarbetet inom myndigheterna kunna leda till att myndigheterna kännermindre eget ansvar för besparingsarbetet. Prioriteringarna inom myndighetenmåste i allt väsentligt göras på myndighetens eget ansvar och där man kännerförhållandena bäst. I de verk där man har lekmannastyrelser finns även godamöjligheter att genom lekmännen påverka inriktningen av besparingsarbetet. Vadgäller ansträngningarna att minska lokalkostnaderna vill utskottet peka på deförändringar i regleringsbreven som genomförs vid vissa försöksmyndigheterunder innevarande budgetår. Regeringen har anvisat medel tillförvaltningskostnader (inkl. lokalkostnader) under en anslagspost. Därmed bliralla resursslag utbytbara på myndighetsnivån. Detta skapar hos myndigheternaett ökat kostnadsmedvetande också i fråga om lokaler, medan man i storutsträckning torde ha betraktat lokalerna som en budgetmässig fri resurs. Detbör samfidigt erinras om att lokaler är en trögrörlig resurs ibudgetsammanhang.