bet · G501UbU17 · 1981-12-31 00:00:00 — bereds tillfälle att ta delav vad som har anförts. Imotion 1981/82:1829 (i denna del) yrkas avslag på regeringens förslag. Enligtmotion 1981/82: 1340 (i denna del) bör regeringens förslag avvisas och elever ihemspråksklasser få del av hemspråksresursen, dock genom ett lägre resursuttagän det generella uttaget per elev. Uttaget bör motsvaradet extra stödbehov hos enskilda elever som kan finnas i en hemspråksklassutöver vad som kan tillgodoses genom förstärkningsresursen. Motionärerna anseratt bestämmelser bör utfärdas om ett sådant lägre resursuttag för elever ihemspråksklass. I motion 1981/ 82:1800 (yrkande 3) räknar motionärerna med atten besparing på hemspråksundervisningens område skall kunna göras redan undernästa budgetår med 40 milj. kr. Utskottetanser att vad föredragande statsrådet i budgetproposifionen har anfört omstatsbidrag fill undervisning i hemspråksklasser inte kan ligga till grund förett ställningstagande från sida till den beräknade besparingen om73 milj. kr. för /84. Det är svårt att se formerna för detpraktiska genomförandet av förslaget. Uppenbart är dock att det skulle fånegativa konsekvenser i de invandrartäta kommunerna. Utskotteterinrar om arbetet i språk- och kulturarvsutredningen (U UbU 1981/82:17 11 1981:04)och SÖ:s uppdrag att utvärdera hemspråksundervisningen. Utskottet utgår ifrånatt regeringen vid en översyn av nuvarande statsbidragssystem förhemspråksundervisningen väger in de erfarenheter som framkommer i nämndautrednings- och utvärderingsarbete. Vidare vill utskottet uttala att de kravpå återhållsamhet med samhällsresurser som ställs på andra områden också börkomma fill uttryck vid denna översyn. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett förslag som kan tillämpas /84. Utskottet föreslår attriksdagen med avslag på proposition 1981/ 82: 100 och motion 1981/82:1800yrkande 3 i denna del och med anledning av mofionerna 1981/82: 1340 i denna deloch 1981/82:1829 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. En undersökning som utförts av SCB visar enligtföredragande statsrådet att kommunerna har överkompenserats för sinakostnader, för hemspråksundervisning genom att det veckotimpris som gäller förbasresurser också fått avse statsbidraget till hemspråksundervisning. Fr. o. /83 bör därför enligt föredragande statsrådet ettsärskilt veckotimpris beräknas/ör hemspråksundervisning. Detta bör såvitt avserfiden fr. o. m. den baseras på kommunernas lönekostnad förenbart de lärare som bedriver hemspråksundervisning. Enligtmotion 1981/82:1829 (i denna del) bör avslå regeringens förslagbeträffande beräkning av veckotimpris för hemspråksundervisning. I motion1981/82:1340 (i denna del) anförs att regeringen vid fastställande avveckotimpriset bör ta hänsyn till att kostnaden för hemspråksundervisningenkan variera mellan kommunerna bl. a. beroende på andelen behöriga lärare. Påpekandeti mofion 1981/82: 1340 att genomsnittskostnaden för hemspråksundervisning kanskifta mellan kommunerna bl. a. beroende på andelen behöriga lärare är i ochför sig riktigt. Utskottet vill dock erinra om att detta förhållande gäller iän högre grad för t. ex. kostnaden för den undervisning som bekostas genomförstärkningsresursen. I det senare fallet har regering och riksdag trots dettaav praktiska skäl valt att endast ha ett veckotimpris. För att uppnå en önskvärdschablonisering av bidraget bör enligt utskottets mening endast ettveckotimpris gälla för hemspråksundervisning. Utskottet föreslår att riksdagenmed avslag på motionerna 1981/82:1340 i denna del och 1981/82:1829 i denna delgodkänner regeringens förslag om veckotimpris för hemspråksundervisning. I motion 1981/82: 1001 yrkas att reg/er införs omatt föräldrar bör uppfylla vissa krav/ör att undervisa eget barn i hemspråk. Släktskapsförhållandeni relationen lärare och elev är inte reglerade i skolförordningen. Detinträffar då och då inom skolväsendet att en elev har sin förälder som lärare inågot eller några ämnen - även som obehörig lärare eller vikarie - utan attdetta anses vara anmärkningsvärt. Utskottet kan inte finna att nämndasläktskapsförhållande bör göras till föremål för UbU1981/82:17 12 reglering enbart av det skälet att det gällerhemspråksundervisning av invandrarbarn i små grupper. Det finns anledning atthysa förtroende för skolledningens bedömning av hur olika anställningsfrågorskall lösas. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår mofion 1981/82:1001. Frågor om benämningen hemspråk, omobligatorisk hemspråksundervisning och om ökade resurser för bl. a. småhemspråksgrupper har utskottet tidigare behandlat i betänkande UbU 1979/80:10.Med hänvisning till vad utskottet därvid anfört bör avslå motion1981/82:312 yrkandena 1, 2 och 3. Övriga frågor med anledning av motioner 1 proposition 1981/82: 100, bilaga11 (s. 11 och 136), beräknas en besparing om 47 milj. kr. till följd av attkostnader för omskolning och omplacering av kommunalt anställd personal medstatligt reglerade tjänster fr.o.m. föreslås föras över tillkommunerna. Kostnaderna belastar f. n. anslaget Lönekostnader vid vissomskolning och omplacering under budgetdepartementets huvudtitel. I motion 1981/82:2011 föresläs - med hänvisning till vadsom anförts i den till arbetsmarknadsutskottet remitterade motionen1981/82:2010 - att statsbidraget till skall minskas med 47 milj.kr. för /83 för att ett belopp av motsvarande storlek skallkunna överföras till det nämnda anslaget Lönekostnader vid viss omskolning ochomplacering. Utskottet avstyrker bifall fill motion 1981/82:2011. 1yttrande (UbU 1981/82: ly) till arbetsmarknadsutskottet över bl.a. mofion1981/82:2010 har utbildningsutskottets majoritet föreslagit attarbetsmarknadsutskottet avstyrker densamma med hänvisning till vadutbildningsutskottet anfört, bl. a. följande: vill erinra omatt dåvarande statens personalnämnd (SPN) i yttrande över förslag tillnytt statsbidragssystem för det allmänna skolväsendet ansåg att kostnaderna föromskolning och omplacering av lärare inte borde belasta anslaget Lönekostnadervid viss omskolning och omplacering utan täckas inom ramen för det nyabidragssystemet för skolan. SPN:s medverkan skulle därigenom - utöver allmäntillsyn och utbildningsverksamhet - kunna i första hand avse medverkan vidomplacering till rent statlig tjänst. I arbetsgivaransvaret ligger ett ekonomiskt åtagandebeträffande erfor-deriiga åtgärder för arbetshandikappade. Enligt utskottetsuppfattning har kommunerna ansvaret för att omplaceringar m.m. av lärare kommertill stånd, vid behov i samråd med och under medverkan av statens arbetsmarknadsnämnd(SAMN). Utskottet anser att kostnaderna för omskolning och omplacering avkommunalt anställd personal med statligt reglerade tjänster fr. o. m. den 1januari 1983 bör bestridas av de kommunala myndigheterna själva. Utskottet hardärvid förutsatt att omplaceringsförordningen (1974: 1006) och förordningen(1979:518) om arbetshandikappade i stat- UbU1981/82:17 13 ligt reglerad anställning fortfarande skall omfatta äveninnehavare av statligt reglerade lärartjänster med undantag för de delar avbestämmelserna som avser ett övergångsvis bestridande av vissa lönekostnadermed statliga medel. Därmed blir lärarpersonalens ställning densamma som föranställda inom försvarsdepartementets område, där vederbörande myndighetersjälva bestrider ifrågavarande kostnader för omskolning och omplacering. Motion 1981/82: 1375 (yrkande 8) upptarett besparingsförslag av innebörd att medel för nästa budgetår inte skall tasupp under grundskolanslaget till verksamheten vid de estniska skolorna,och . Utskottet behandlade ett liknande yrkandeoch erinrade då om att föreslagen besparing är svår att uppskatta och att detmöjligen inte är fråga om någon besparing, eftersom - vid eventuell avvecklingav skolorna - elever där kan komma att få föras över till det allmännaskolväsendet och där föranleda kostnader för stat och kommun. Utskottetföreslår med hänvisning härtill att avslår motion 1981/82: 1375yrkande 8. I avvaktan på regeringensställningstagande till betänkandet (SOU 1981: 34) Fristående skolor förskolpliktiga elever bör enligt föredragande statsrådet under /83ett belopp om , ställas till SÖ:s disposition för fördelning i mån avbehov mellan f. n. ej statsbidrags-berättigade som under nämndabudgetår får underskott i sin verksamhet. Enligt motion 1981/82:1808 bör även andra skolor medenskild huvudman kunna erhålla bidrag inom ramen för föreslaget belopp. Enligt vad utskottet inhämtat är det föreslagna beloppetom . inte ett generellt bidrag till skolor med enskild huvudman utanett s. k. överlevnadsbidrag till vissa i avvaktan påställningstagande till nyssnämnda betänkande. Med hänvisning till vad som redovisats föreslår utskottetatt med avslag på motion 1981/82:1808 godkänner vad som förordats iproposition 1981/82: 100 om statsbidrag till vissa . Enligt motion 1981/82: 1375(yrkande 9) bör upphäva sitt fattade beslut att spara avdriftbidraget till . Det statsfmansiella läget i landet gör det enligtutskottets uppfattning nödvändigt att hälla fast vid tidigare beslut om vissabesparingar på skolområdet. Utskottet kan alltså inte ansluta sig till yrkande9 i motion 1981/ 82: 1375, varför det bör avslås av . Övriga frågor underställda i budgetpropositionen Utskottet föreslår att riksdagengodkänner vad föredragande statsrådet under förevarande anslag förordat ombidrag till lokal skolutveckling. UbU1981/82:17 14 Utskottet vill beträffande den nya organisationen avpersonalutbildningen på skolområdet f. ö. hänvisa den redovisning somgjorts i betänkande UbU 1981/82:15. Föredragande statsrådet anser attskolförordningen bör ändras sä att vikarier i inte skall behövaanställas av en lärares tjänstledighet. Enligtföredragande statsrådet bör i stället den undervisningsbundna delen avförstärkningsresursen ökas med för elev. Utskottet har inget att erinra mot förslaget. Föredragande statsrådet föreslårvidare att kommuner inom intervallet 90-129 skolpoäng får rätt att inrättatjänst som skoldirektör. Inom intervallet bör ett gradvis ökande statsbidragför skolchefsinsatser utgå, så att kommuner inom intervallet 90-95 poäng får 5%av fullt bidrag till kostnader för skoldirektör. Därefter bör inom intervallet96-100 poäng utgå, 101-105 poäng , 106-110 poäng , 111-115 poäng ,116-120 poäng , 121-125 poäng och 126-129 poäng av fulltstatsbidrag. De kommuner som väljer att inte inrätta skoldirektörstjänst börfå använda bidraget till andra ändamål inom den centrala skolledningen ikommunen. I de fall tjänst som skoldirektör inrättas bör underlaget för bidragberäknas på sedvanligt sätt, dvs. efter innehavarens faktiska placering ilönegrad och ålderstilläggsklass. I annat fall föreslås bidragetschablonberäknas efter normalt tillämplig lönegrad (L 23) ochålderstill-läggsklass 0. I likhet med vad som gäller föreslås regeringenfå bemyndigande att medge att tjänst som skoldirektör får inrättas vid ettlägre poängtal än vad som följer av generella regler. Regeringen föreslåsvidare om särskilda skäl finns få medge att högre statsbidrag till kostnaderför skoldirektör skall utgå inom intervallet 90-129 poäng än som följer avregeringens förslag. Regeringen bör vidare om särskilda skäl finns fåbemyndigande att medge att tjänst som biträdande skoldirektör får inrättas vidlägre poängtal än den generella gränsen 500 poäng. Utskottet tillstyrker förslagen om dels inrättande avskolchefstjänster, dels statsbidrag till kostnader för skolchefsinsatser. Den nuvarande detaljregleringen iskolförordningen av tillsynslärarnas arbetsuppgifter bör enligt propositionenersättas med en mer allmänt hållen beskrivning. Reglerna om inrättande avarvodestjänst som tillsynslärare bör utformas så att skolstyrelsen avgör vidvilka skolenheter sådan tjänst skall inrättas. Vidare bör enligt föredragandestatsrådet medel avsättas för en ökad resurs för nedsättning av undervisningsskyldighetenför tillsynslärare. Utskottet har ingen erinran mot förslagen beträffandetillsynslärare i . UbU 1981/82:17 15 bör godkänna vad som i propositionen harförordats om förskott på tilläggsbidraget för /83. Förkostnader för nedsättning av yrkesvalslärarnas undervisningsskyldighet och förkostnader för vikarier av lärares tjänstledighetskall förskott för /83 utgå ur tilläggsbidraget, medan däremotförskott ur tilläggsbidraget inte skall utgå för sådana vikariekostnader somföranleds av att lärare och skolledare är tjänstlediga för studier. Utskottethar inte något att erinra mot att viss tidigare ökning av förstärkningsresurseninte genomförs och att statsbidraget fill merkostnader för särskilda ordinarietjänster som lärare upphör. Idet föregående har utskottet avstyrkt vissa besparingsförslag i motionerna1981/82: 1375 yrkandena 8 och 9 och 1981/82:1800 yrkande 3. Med hänvisninghärtill föreslår utskottet att med avslag på motionerna 1981/82:1375 yrkandena 8 och 9 i motsvarande delar och 1981/82:1800 yrkande 3 i dennadel till Bidrag till driften av grundskolor m. m. anvisar ett förslagsanslag av12365000000 kr. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. att beträffande förändring av nuvarandestatsbidragssystem för avslår motion 1981/82: 1814 yrkande 2, 2. att beträffande översyn av resursanvändningeni avslår motion 1981/82:2045 yrkande II, 3. att beträffande statsbidrag till studie-och yrkesorientering m.m. inom ramen för förstärkningsresursen m.m. med avslagpå motion 1981/82:774 yrkandena 3 och 5 godkänner vad som förordats iproposition 1981/82: 100, 4. att beträffande den samlade skoldagenspedagogiska syfte avslår motion 1981/82: I80I yrkande 1, 5. att beträffande befrielse från viss delav samlad skoldag avslår motion 1981/82: 2045 yrkande 10, 6. att beträffande statsbidrag till samladskoldag avslår motion 1981/82: 1801 yrkande 2, 7. att beträffande översyn av bestämmelsernaom rätt till hemspråksundervisning avslår motionerna 1981/82:414 i denna del,1981/82: 1003, 1981/82: 1800 yrkande 1 och 1981/82:2045 yrkande 9 i denna del, 8. att beträffande föriäggning i tiden avhemspråksundervisning m.m. avslår motionerna 1981/82:414 i denna del, 1981/82:1800 yrkande 2 och 1981/82:2045 yrkande 8 samt yrkande 9 i denna del, 9. att beträffande hemspråksklasser igrundskolan avslår UbU 1981/82:17 16 motionerna1981/82:312 yrkande 4 och 1981/82:2045 yrkande 9 i denna del, 10. att beträffande statsbidrag förhemspräksundervisning med avslag på proposition 1981/82: 100 och motion1981/82:1800 yrkande 3 i denna del och med anledning av motionerna 1981/ 82;1340 i denna del och 1981/82: 1829 i denna del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 11. att beträffande veckotimpris förhemspråksundervisning med avslag på motionerna 1981/82: 1340 i denna del och1981/82:1829 i denna del godkänner vad som har förordats i proposifion1981/82:100, 12. att beträffande regler för anställning avvissa hemspråkslärare avslår motion 1981/82: 1001, 13. att beträffande benämningen hemspråk m.m.avslår motion 1981/82:312 yrkandena I, 2 och 3, 14. att beträffande överföring av vissa medelför omplacering av lärare från grundskolanslaget till annat anslag avslårmotion 1981/82:2011, 15. att beträffande visst besparingsförslagavslår motion 1981/82:1375 yrkande 8 i denna del, 16. att beträffande statsbidrag till vissaWaldorfskolor med avslag på motion 1981/82: 1808 godkänner vad som harförordats i proposition 1981/82:100, 17. att beträffande upphävande av visstbeslut om besparing avslår motion 1981/82: 1375 yrkande 9 i denna del, 18. att beträftande bidrag till lokalskolutveckling godkänner vad som har förordats i proposifion 1981/82:100, 19. att beträffande vikariat och statsbidragför vid lärares tjänstledighet godkänner vad som harförordats i proposition 1981/82:100, 20. att beträffande inrättande avskolchefstjänster godkänner vad som har förordats i proposition 1981/82: 100, 21. alt beträffande statsbidrag tillkostnader för skolchefs insatser godkänner vad som har förordats i proposition 1981/ 82:100, 22. att beträffande tillsynslärarnasarbetsuppgifter och tjänstgöring godkänner vad som har förordats i proposition 1981/ 82:100, 23. att beträffande inrättande avarvodestjänster som tillsynslärare och om nedsättning av tillsynslärarnasundervisningsskyldighet godkänner vad som har förordats i proposition 1981/82:100, 24. att beträffande statsbidrag tillkostnader för nedsättning av undervisningsskyldighet för tillsynsläraregodkänner vad som har förordats i proposition 1981/82: 100, UbU1981/82:17 17 25. att riksdagenbeträffande förskott på tilläggsbidraget för /83godkänner vad som har förordats i proposition 1981/82: 100. 26. att riksdagenbeträffande att inte genomföra viss tidigare beslutad ökning avförstärkningsresursen godkänner vad som har förordats i proposition1981/82:100, 27. att riksdagenbeträffande upphörande av statsbidrag till merkostnader för särskildaOrdinarie tjänster som lärare godkänner vad som har förordats i proposition1981/82:100, 28. att riksdagenméd avslag på motionerna 1981/82:1375 yrkandena 8 och 9 i motsvarande delarsamt 1981/82:1800 yrkande 3 i denna del och med bifall fill proposition1981/82:100 fill Bidrag till driften av grundskolor m.m. för /83anvisar ett förslagsanslag av . Information om läroplan för . Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt D 12 (s. 276) och hemställer 1. att riksdagengodkänner vad som i proposifion 1981/82: 100 har förordats om att medel uranslaget får användas även för information om läroplan för kommunalvuxenutbildning, 2. att riksdagentill Information om läroplan för för /83 anvisar ettreservationsanslag av . Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m.Regeringen har under punkt D 13 (s. 277-280) föreslagit att tillBidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. för /83 anvisaett förslagsanslag av . 1981/82:1002 av ()vari yrkas att anhåller att regeringen låter se över och framläggerförslag om hur biblioteken vid de svenska utlandsskolorna skall få tillgångtill svensk barn- och ungdomslitteratur. Statsbidrag till utlandsskola utgåri form av bidrag till kostnader för lärarlöner och lokaler samt i form av ettsärskilt driftbidrag. Det särskilda driftbidraget utgör av lönekostnaderoch vissa pensionskostnader. Bidragsbestämmelserna återfinns i förordningen(1978: 591) om statsbidrag till svensk undervisning i utlandet. Till grund för det nu gällande statsbidragssystemet lågutlandsskole-utredningens förslag i betänkandet Svensk undervisning i utlandet(SOU UbU1981/82:17 18 Som framgår av betänkandet (s. 157) var avsiktenmed det föreslagna särskilda driftbidraget att detta först och främst skulleersätta dä utgående bidrag till stadigvarande undervisningsmateriel samt tillläroböcker och förbrukningsmateriel. Bidraget skulle emellertid också utgöraersättning för övriga kostnader. Utredningen avvisade därmed tanken på enuppdelning av statsbidraget på ett antal specialdestinerade bidrag, t. ex. ettför uppbyggnad av skolbibliotek. Vid sitt ställningstagande till de i proposition1977/78:100, bilaga 12, förordade riktlinjerna för statsunderstödd svenskundervisning i utlandet anslöt sig till förslaget om ett samlatdrifibidrag för skilda ändamål. Som utskottet såg det skapades härigenom ettbidragssystem som var enkelt och som möjliggjorde för skolorna att förutsebidragets storiek (UbU 1977/78: 18. rskr 1977/78:205). Enligt motion 1981/82: 1002 är statsbidraget tillutlandsskolorna så lågt att det inte räcker till inköp för skolbiblioteken.Motionären begär förslag om hur biblioteken skall få tillgång till svensk barn-och ungdomslitteratur. gällande system för statsbidrag till svenskundervisning i utlandet har tillämpats . Utskottet anserdärför att ytteriigare erfarenheter bör vinnas innan t.ex. frågan om en ändradprocentsats för det särskilda driftbidraget övervägs. Det ankommer päskolöverstyrelsen att som tillsynsmyndighet för verksamheten följa utvecklingenoch vid behov ta nödvändiga initiativ. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /82: 1002. Utskottet har inte funnit anledning till erinran motmedelsberäkningen under förevarande anslag. 1. att till Bidrag tillsvensk undervisning i utlandet m. m. för /83 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att beträffandetillgången till svensk barn- och ung domslitteratur vid utlandsskolorna avslår motion 1981/82: 1002. Regeringen har under punkt D 14 (s. 280-282)föreslagit att 1. godkänna vadsom i proposifionen har förordats i fråga om tillämpning av den nya läroplanenför (lgr 80) i sameskolan fr. o. m. , 2. till Sameskolorför /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82:1351 av ()vari yrkas att hos regeringen begär skyndsamma initiativ och förslagi syfte att stärka det samiska språkets ställning i skolundervisningen. UbU 1981/82:17 19 Enligt I § sameskolförordningen (1967:216) har barntill samer rätt att fullgöra skolplikt i sameskolan i stället för igrundskolan. Imotion 1981/82:1351 ifrågasätts i vilken utsträckning sameskolan är ett reelltalternativ till . Sålunda anordnas t. ex. undervisning på högstadietendast i . Undervisningen där sker enligt motionären enbart pånordsamiska vilket skapar svårigheter för elever från andra samiskaspråkområden. Vidare hävdas i motionen att det råder stor brist på lärare somkan undervisa i och på samiska, vilket medför att möjligheterna tillhemspråksundervisning i samiska för de samebarn som går i grundskola varierarstarkt från kommun fill kommun. Slutligen pekar motionären på förutsättningarnaför och värdet av att söka utveckla det nordiska samarbetet bl. a. påsameskolans område. Utskottetvill inledningsvis erinra om de principuttalanden rörande samiskautbildningsfrågor som gjordes i proposition 1976/77:80 om insatser för samernaoch som ställt sig bakom (KrU 1976/77:43, rskr 1976/77:289). Ipropositionen framhölls att de samiska utbildningsfrågorna borde få en starkareställning. Man borde för barn till samer eftersträva inslag av samiskt språk påalla utbildningsstadier och i den omfattning som motsvarade samernasberättigade önskemål. Samernas ställning som etnisk minoritet motiverade attsärskild hänsyn togs för att säkerställa deras inflytande över undervisningen. Isistnämnda syfte godkände de i proposition 1979/ 80:82framlagda förslagen rörande sameskolornas ledning och administration (UbU1979/80:25, rskr 1979/80:285). I enlighet med riksdagsbeslutet inrättades /81 en sameskolstyrelse. Den är styrelse för samtliga sjusameskolor i landet och fullgör i princip de uppgifter som åligger skolstyrelseför den kommunala . Till sameskolstyrelsen, där företrädare församerna är i majoritet, är knutet ett kansli under ledning av en skolchef(skoldirektör). Vid kansliet finns dessutom bl. a. en tjänst somsameskolkonsulent för pedagogiska frågor. Riksdagenanslöt sig vidare till ett förslag om inrättande av lokala samiskautbildningsråd. Sådana utbildningsråd skall kunna inrättas i kommuner medsameskola eller i kommuner utan sådan skola men med talrik samisk befolkning.Några bestämmelser för utbildningsråden har inte utfärdats men i propositionenförutsattes att till dess uppgifter kunde höra att främja och utveckla samiskautbildningsinslag i kommunens skolor. Riksdagensbeslut om hemspråksundervisning (prop. 1975/76: 118, UbU 1975/76:33, rskr1975/76:391) innebär att kommunerna har skyldighet att aktivt främja ochsfimulera tvåspråkighet inte bara hos invandrarbarn utan också hos barn inomursprungliga minoriteter i . Om ett samiskt barn som går i kommunalgrundskola så önskar och behöver är kommunen UbU 1981/82:17 20 såledesskyldig att anordna undervisning i samiska som hemspråk och tillhandahållastudiehandledning på hemspråket. Lärarutbildningmed inslag av undervisning i det samiska språket meddelas vid högskolan iLuleå. Intagning av studerande med förkunskaper i samiska sker på en särskildkvot vid förskollärarlinjen samt låg- och mellanstadielärarlinjerna.Utbildningen i samiska motsvarar en tillvalskurs om 10 poäng. Somframgått av det anförda har åtgärder vidtagits såväl för attstärka det samiska språkets ställning i undervisningen som för att säkerställasamernas eget inflytande över undervisningen.