bet · G501FiU6 · 1981-12-31 00:00:00 — Motionärernaåberopar ätt har slagit fast att huvudprincipen förstatsbidragsberättigat kommunalt byggande är att det genomförs efter ettupphandlingsförfarande med anbudskonkurrens. Anbudsupphandlingen har trotsdetta inte ökat . Regeringen bör därför utarbeta rikflinjer förhur denna huvudprincip skall förverkligas. I motion 1793 begärs att den statligaupphandlingsregleringen kompletteras med regler för egenregi-verksamhet. FiU1981/82:6 11 verksamheter i egen regi i stället för att utnyttjakunnandet hos enskilda tjänsteproducerande företag, anför motionärerna.Myndigheterna måste förbättra sina metoder för att mäta egenregi-kostnaderliksom även metoderna för att bedöma de alternativa kostnader som uppstår vidupphandling på entreprenad. Upphandlingsbestämmelserna bör enligt motionärernakompletteras med regler för egenregi-verksamheten. Vägledande skall då varaprincipen om affärsmässighet. I motion 1133 begärs förändringar iorganisationen av den statliga städverksamheten. Motionärerna åberopar ettriksdagsbeslut , vari myndigheterna rekommenderades städning i egenregi. Dessa riktlinjer bör ändras. Myndigheterna bör regelmässigt begära inanbud på städningen för att få en effektiv kostnadspress på verksamheten. I defall där övergång till entreprenadstädning innebär besparingar bör dennastädform utnyttjas. Yttranden över motionerna 871 och 1133har inhämtats från LO (och ) och SHIO-Familjeföretagen (bilaga 9 resp. 10).Dessutom har RRV yttrat sig över motion 871 (bilaga 4) och byggnadsstyrelsenöver motion 1133 (bilaga 3). I motion 871 begärs ökad frihet förmyndigheterna att disponera sina resurser. Utskottet noterar attregleringsbreven fr. o. m. / 82 fått en ny uppställning. Den nyamallen innebär att den hittillsvarande staten om minst fem obligatoriska utgiftsposterersatts med en stat med endast två utgiftsposter, förvaltningskostnader ochlokalkostnader. Under förvaltningskostnadsposten är lönekostnader samtkostnader för representation och utrikes resor högst-satta. I övrigt står detmyndigheten fritt att fördela kostnaderna inom den givna ramen. Med denna redan genomförda ändring synes det utskottetobehövligt med en utredning om större frihet för myndigheterna att disponerasina resurser. Motion 871 får anses besvarad med vad utskottet här anfört. I motion 333 krävs en utredning omvilka besparingsmöjligheter som uppkommer om olika kommunala verksamheteröverförs till privat verksamhet. Enligt utskottets mening skulle en sådanutredning vara mycket besvärlig att genomföra. De resultat som en sådan utredningkunde komma fram till skulle vara avhängiga av en lång rad mer eller mindreosäkra antaganden om vad en sådan överföring skulle innebära. Motion 333 avstyrksi denna del. I motion 1523 liksom i motion 1793anförs att huvudprincipen för statsbidragsberättigat kommunalt byggande börvara att det genomförs efter upphandlingsförfarande med anbudskonkurrens. Utskottethar betonat det nödvändiga i FiU1981/82:6 12 att kommunerna ges ökad frihet att använda sina resurserinom de av statsmakterna angivna målsättningarna (se FiU 1980/81: 31 och 40).Denna syn kommer också till uttryck i tilläggsdirektiv som de utredningar somberör det kommunala området flck (dir K 1981:42 om begränsning avstatlig normgivning till kommuner och landstingskommuner). I direktiven sägsatt en "viktig utgångspunkt för utredningsarbetet bör vara att kommunernaoch landstingskommunerna själva så långt möjligt skall få göra nödvändiga avvägningarmellan olika verksamhetsområden. Av hänsyn till den kommunala självstyrelsenoch samhällsekonomin bör tvingande statliga föreskrifter i största möjligautsträckning undvikas. Sådan reglering bör i princip endast förekomma närsärskilt starka skäl kan åberopas." Utskottet vill vidare erinra om att de specialdestineradestatsbidragen numera i stor utsträckning ersatts med mera generellabidragsformer. Detta minskar möjligheterna att knyta speciella villkor tillbidragsgiv-ningen. Det bör i sammanhanget tillfogas att de bidragsbeviljandemyndigheterna givetvis alltid har ett ansvar för att statsbidrag utnyttjasrationellt. Motbakgrund av det anförda avstyrks motionerna 1523 och 1793. 1 motion 1133 begärs attriktlinjerna för den statliga städningen ändras så att myndigheterna frän falltill fall fär besluta om att utnyttja den effektivaste städformen. Utskottethar med anledning av motionen inhämtat yttranden från LO (och ), SHIO-Familjeföretagen samtbyggnadsstyrelsen. och anför i sina yttranden att egenregi-formen är attföredra. bedömer att den hittillsvarande ordningen harfungerat väl. Båda förbunden betonar att olika kvalitativa faktorer måste vägasin vid valet av regiform. Dessutom måste de anställdas krav påanställningstrygghet och god arbetsmiljö beaktas. SHIO-Familjeföretagen tillstyrker motionen. I yttrandetunderstryks att man bör skapa ett naturiigt konkurrenstryck på de delar avmyndigheternas verksamhet där det redan nu finns konkurrerande verksamhet inomdet privata näringslivet. Stora besparingar kan ske genom att oftentligamyndigheter efter upphandling anlitar privata företag. framför i yttrandet som sin uppfattningatt lokalvård i egen regi har förutsättningar att drivas till samma eller lägrekostnader än entreprenadstädning. Man medger dock att möjligheterna att mätaeffektiviteten hos egen städverksamhet är begränsade. Genom att öka omfattningenav entreprenadverksamhet för reguljär städning skapas bättre möjligheter tilleffektivitetsjämförelser. Enligt skulle en försöksverksamhetav detta slag inte innebära att riktlinjerna för den statliga städverksamhetenfrån 1972 behöver ändras. FiU 1981/82:6 13 Det riksdagsbeslut är 1972 som ligger till grundför den nuvarande statliga städverksamheten innebar ett ställningstagande tillatt städning i egen regi i de flesta fall är att föredra. uttalade isamband härmed att behovet av trygga anställningsförhållanden gjorde sig starktgällande även för denna kategori anställda. Detta uteslöt inte att myndighetersom övervägt entreprenad och fann detta fördelaktigt även i fortsättningenhade möjlighet att vända sig till entreprenadfirmor. Det ankom på den enskildamyndigheten att i samråd med bedöma vilken form som var attföredra. Utskottetvill för sin del understryka att det i nuvarande ekonomiska läge ärutomordentligt angeläget att den offentliga sektorns resurser utnyttjas såeffektivt som möjligt. Alla möjligheter besparingar måste tillvaratas. Detär därför enligt utskottets mening olyckligt att beslut i så hög gradhar tolkats som om man är bunden till att bedriva städverksamheten i egenregi. Det är angelägel att man i de enskilda fallen då och då prövar omstädverksamheten kan bedrivas till lägre kostnad genom ändrad regiform. Härvidbör dock beaktas att ibland särskilda skäl talar emot det. Sådana skäl kanföreligga för myndigheter där t.ex. särskilda sekretessaspekter måste beaktas.I fall av detta slag kan det vara nödvändigt att personalen är anställd hosmyndigheten. Utskottet vill vidare understryka att en prövning av regiformenliksom en övergäng till att anlita privata städentreprenörer inte behöverinnebära att anställningstryggheten för de redan anställda rubbas. Byggnadsstyrelsenpekar i sitt yttrande på att det kan vara förenat med stora svårigheter attvärdera anbud från städentreprenörer. För bedömningen av bl. a.kvalitetsaspekten har myndighet som överväger att ändra regiform möjlighet attsamråda med vid värdering av anbud från privata anbudsgivare. här anfört med anledning av motion 1133 bör ges regeringen tillkänna. 1. att avslår motion1980/81:871, 2. att avslår motion1980/81:333 yrkande 2, 3. att avslår motion 1980/81:1523 och motion 1980/ 81:1793 yrkande 2, 4. att med anledning avmotion 1980/81; 1133 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottetanfört. FiU 1981/82:6 14 4.Motioner angående en upphandlingsförordning I motion 1980/81:1871 av m.fl.(c) hemställs - med hänvisning till motiveringen i motion 1980/81:1870 - attriksdagen hos regeringen anhåller om förändringar i det centralaupphandlingsreglementet så att lokal upphandling stimuleras. I motion 1980/81:1873 av m. (c) hemställs - med hänvisning till motiveringen i motion 1980/81:1870 - såvittnu är i fråga (2) att anhåller att regeringen i sina överläggningarmed kommun-och landstingsförbunden understryker det angelägna i att kommuneroch landsting i sin upphandling beaktar glesbygdens servicebehov. I motion 1980/81:1900 av ()hemställs - med hänvisning till motiveringen i motion 1980/81:1899 - attriksdagen hos regeringen anhåller om förslag till Lag om kommunalupphandlingsförordning. I motionerna 1871 och 1873 tas upp behovet av lokalupphandling. Kommuner och andra lokala organ bör slå vakt om glesbygdshandelnvid sina centrala inköp (1871). Möjligheten att förändra det statliga upphandlingsreglementetså att lokal upphandling stimuleras bör också prövas (1873). 1 motion 1900 önskas en lag om kommunalupphandling. I motiveringen (motion 1899) inskärps vikten av att kommunernaverkligen antar det bud som är affärsmässigt sett mest förmånligt för denkommunala beställaren. I motionen refereras ett upphandlingsfall där accepterade en anbudsgivare som gett det tredje budet ianbudstävlingen men som ägdes av kommunen själv. Detta stred mot kommunenseget upphandlingsreglemente. Om det t.o. m. i nuvarande komniunaleko-nomiskaläge är möjligt att frångå principen om att anta det förmånligaste anbudet, dähar det blivit dags att tillgripa lagstiftning, menar motionären. Yttranden över motionen 1900 har inhämtats frän RRV(bilaga 4), (bilaga 6) och (bilaga7). Dessutom har () inkommit med ettyttrande över samma motion. I motionerna 1871 och 1873 vill man att staten ochkommunerna i sin upphandling skall gynna lokala leverantörer. proposition som låg till grund för nuvarande riktlinjer för upphandlingen(1973: 73) uttalades att den kommunala upphandlingen borde anpas- FiU 1981/82:6 15 sastill de riktlinjer och regler som avsågs gälla för den statliga upphandlingen.Anpassningen borde ske på grundval av en överenskommelse härom som träffatsmellan upphandlingskommittén, som utredde dessa frågor, riksrevisionsverket.Svenska kommunförbundet och . I enlighet med nämndaöverenskommelse har de båda kommunförbunden därefter utarbetat ettnormalförslag till kommunalt upphandlingsreglemente jämte anvisningar. Såvältexten i reglementet som anvisningarna har samma sakliga innebörd som destatliga upphandlingsbestämmelserna. I det kommunala upphandlingsreglementetliksom i den statliga upphandlingsförordningen är det ett grundläggande kravatt myndighet vid upphandling skall iaktta affärsmässighet oeh objektivitet.Det anbud skall antas som med beaktande av samtliga affärsmässigt betingadeomständigheter är att anse som förmånligast för beställaren. Landstingsförbundetoch har i yttranden till utskottet förklarat attnuvarande ordning fungerar väl. Reglementet tillämpas med ytterst fäavvikelser i kommuner och landsting. Utskottethar i det föregående redovisat motiven varför den statliga upphandlingen börbaseras på affärsmässighet. Samma skäl talar för affärsmässighet i denkommunala upphandlingen. Utskottet finner därtor inte anledning för riksdagenatt ta initiativ till reglering av den kommunala upphandlingen i den riktningmotionärerna önskar. Motionerna avstyrks sålunda. I motion 1900 krävs att reglerna för den kommunalaupphandlingen lagfästs. Iett yttrande till utskottet anför RRV att en lag om upphand-hng i ochför sig inte leder till annan rättslig situation än den nuvarande regleringenvad avser besvär och påföljd. Effekten av en lag om upphandling blirdå främst att statsmakterna har garantier för att samtliga kommuner har sammaregler, att de enskilda kommenerna inte kan ändra reglerna, anför RRV. Detfinns f. n. inte tillräcklig grund för att föreslå en förändrad reglering avden kommunala upphandlingen, anser RRV. SBEFtar i sitt yttrande upp frågan om besvärsrätt över statliga och kommunalaupphandlingsbeslut. SBEF önskar större möjligheter att överklagaupphandlingsbeslut. Utskottetanser för sin del att nuvarande ordning är fillfredsställande. mening är det viktigt att den upphandlande myndigheten har enkla ochklara principer att följa så att anbud kan bedömas och jämföras objektivt ochaffärsmässigt. Skulle de upphandlande myndigheterna tvingas att ta även andrahänsyn än de affärsmässigt betingade skulle upphandlingsbesluten fä en merbedömningsmässig karaktär. I ett sådant läge skulle man tvingas överväga fråganom inrättande av en besvärsmöj-hghet i upphandlingen. Som utskottet anfört i detföregående måste det finnas särskilt starka FiU1981/82:6 16 skäl för att införa regleringar som innebär ingrepp i denkommunala självstyrelsen. Utskottet har inte funnit att sådana skäl lagtsfram. Motionen 1900 avstyrks därför. 1. att riksdagenavslår motion 1980/81:1871, 2. att riksdagenavslår motion 1980/81:1873 yrkande 2, 3. att riksdagenavslår motion 1980/81:1900. Motion om användning av oblekt papper istatsförvaltningen I motion 1980/81:1105 av PärGranstedt m.fl. (c) hemställs - med hänvisning till motiveringen i motion1980/81:1104 - att beslutar att hemställa att regeringen utfärdarinstruktioner om att statliga förvaltningar i sin verksamhet skall användapapper med minsta möjliga blekning och som tillverkats med användande avreturpapper. Pappersproduktion är förenad medtre viktiga problem. Ett är de föroreningar som bildas och utgör ettmiljöproblem. Ett annat är den stora energiåtgången. Det tredje gällerförsörjningen med råvara. Enligt motionärerna spelar blekningsprocessen ennyckelroll för alla tre problemen. En miiskad användning av blekt papper ochökad användning av returpapper som råvara skulle avsevärt minska dessa problem,anser motionärerna. har vid flera tidigaretillfällen uppmärksammat den aktuella frågeställningen, bl. a. i det avriksdagen godkända betänkandet FiU 1977/ 78: 5. Vid det senare tillfälletåberopades ett yttrande frän postverket. Av detta framgick att produktionen avoblekt slipmassepapper var miljövänli-garc och innebar ett avsevärt bättreutnyttjande av vedrävaran. Detta gör att det oblekta, trähaltiga, papperet blirbilligare än motsvarande träfria papper. En övergång till det trähaltigapapperet kan således medföra vissa besparingar. Det har å andra sidan hävdats,bl. a. frän , att det trähaltiga papperet har sämrearkivbeständighet. Likaså kräver i allmänhet de kopieringsmaskiner som användsi statsförvaltningen att blekt papper används. Detta gör att det blektapapperet har ett stort användningsområde. FiU 1981/82:6 17 Det oblekta papperet torde framöver komma att i enrad sammanhang hävda sig väl såväl prismässigt som kvalitetsmässigt.Myndigheterna torde därför även framgent komma att utnyttja det trähaltigapapperet. Utskottet anser det därför inte nödvändigt att tar någotinifiativ i ärendet. Det bör ankomma på regeringen att följa frågan och ta eventuellterforderliga initiativ. Utskottet avstyrker motionen. attriksdagen avslår mofion 1980/81:1105. Närvarande:Eric (), (c), (), (), Per-AxelNilsson (s), (), (), (), ChristerNilsson (s), (), (), (),(), () och (). Motioner som ifrågasätter att myndigheter vid upphandling skall beaktaendast affärsmässigt betingade omständigheter , , , , , och (alla s) anseratt dels den del av utskottets yttrande som på s. 4börjar med "När det sedan" och på s. 5 slutar med "motion872" bort ha följande lydelse: RRV anser i sitt yttrande att teknikupphandling kangenomföras inom ramen för gällande upphandlingsregler. Reglerna ger möjlighetatt upphandla nya tekniska lösningar men verket medger att reglernainte ger någon garanti för att nya lösningar övervägs. Enligt RRV:s mening böråtgärder för att främja en sådan prövning inte avse ändringar i regelsystemetutan ske i andra former som informafion och utbildning, juridiskt 2 Riksdagen1981/82. FiU 1981/82:6 18 ochtekniskt expertstöd, ekonomiskt stöd för risktagande, utveckling av planerings-och budgetsystem. ÄvenSTU konstaterar i sitt yttrande att upphandlingsförordningen formelltmöjliggör genomförande av teknikupphandlingar men styrelsen bedömer attförekomsten av upphandlingsanmodan i förordningen sannolikt kommer attåstadkomma en förändring av myndigheternas anskaffningsplanering så attteknikupphandling underlättas. Utskottetkonstaterar att reglerna om affärsmässighet i upphandlingsförordningen intelägger några hinder i vägen för att upphandla tekniska lösningar med beaktandeav de långsiktiga effekterna. Det är emellertid enligt utskottets meningangeläget att inte enbart eventuella hinder undanröjs utan att också aktivainsatser görs för att få till stånd en sådan inriktning av upphandlingen. Ensådan insats kan vara att upphandlingsförordningen ändras men också andrainsatser är nödvändiga. De kan vara av den typ som STU och RRV redovisar i sinayttranden. En ytterligare möjlighet är att utfärda särskilda direktiv till deberörda upphandlande myndigheterna som klargör på vilket sätt upphandlingen börske för att främja en samordnad teknikupphandling. Utskottetanser sammanfattningsvis att regeringen bör undersöka vilka åtgärdersom kan vidtas för att främja att upphandlingen inriktas på att stimulera denindustriella utvecklingen genom att utveckla olika tekniska lösningar. Dettabehöver inte som framgått ske genom att de enskilda myndigheterna vid sinupphandling tar näringspolitiska hänsyn. Detta bör enligt utskottets mening alltjämtankomma på regeringen att göra. Vad utskottet nu anfört beträffande åtgärderför att stimulera en systematisk planering för teknikupphandling bör enligtutskottet ges regeringen till känna. delsutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att med anledning av motion1980/81:872 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Motioner som tar upp frågor rörande egenregi-verksamhet och konkurrensfrån utomstående anbudsgivare Riktlinjer om anbudskonkurrens vid kommunaltbyggande , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "och 1793" bortha följande lydelse: Utskottet vill för sin del helt instämma i dessasynpunkter. Det gäller dock endast kommunemas prioritering mellan olika projektoch dessas FiU 1981/82:6 19 Motionen 1523 berör emellertid något helt annat, nämligen i vilkensregi ett visst statsbidragsberättigat projekt skall genomföras. Även här måstekravet på det samhällsekonomiskt fördelaktigaste alternativet gälla. Genomanvändning av ett anbudsförfarande uppnås bäst detta mål. Att detta skall varahuvudprincipen har också fastslagit. Självfalletutesluter inte detta att många arbetsuppgifter, på grund av sin löpandekaraktär eller arbetskraftssituationen, billigast löses i egen regi. Likaså kanfillgången på anbudsgivare på vissa orter vara ytterst begränsad.Erfarenheterna ger dock vid handen att många kommuner av skilda skäl inte itillräcklig omfattning utnyttjat möjligheterna att genom anbudsförfarande hållanere sina kostnader. Det är därför motiverat att regeringen utarbetar vissariktlinjer för att förverkliga huvudprincipen om att statsbidragsberättigadproduktion skall genomföras efter upphandlingsförfarande med anbudskonkurrens.Detta får självfallet inte innebära att man tillskapar någon betungandebyråkrati. Detbör även observeras att de bidragsbeviljande myndigheterna alltid har ettansvar för att statsbidrag utnyttjas rationellt. Motbakgrund av det anförda föreslås att med anledning av motion 1793 ochmed bifall till motion 1523 som sin mening ger regeringen till känna vad somhär anförts angående riktlinjer om anbudskonkurrens vid kommunalt byggande somerhåller statliga lån och/eller bidrag. delsutskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. att med bifall till motion 1980/81:1523och med anledning av motion 1980/81:1793 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört angående riktlinjer om anbudskonkurrens vidkommunah byggande som erhåller statliga lån och/eller bidrag. 3.Förändring av organisationen av den stattiga städverksamheten ArneGadd, , , , ,och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "framför" och på s. 13 slutar med"till känna" bort ha följande lydelse: Det riksdagsbeslut som ligger till grundför den nuvarande statliga städverksamheten innebar ett ställningstagande tillatt städning i egen regi i de flesta fall är att föredra. uttalade isamband härmed att behovet av trygga anställningsförhållanden gjorde sig starktgällande även för denna kategori anställda. FiU 1981/82:6 20 fick 1972 med anledning härav tuppdrag att svara för central planering och utveckling av städverksamheten inomdet statliga området. skulle därvid följa den tekniska ochekonomiska utvecklingen inom städområdet, verka för att effektiva städmetoderkommer till användning, initiera utbildning, lämna råd om former och metoderför städningsarbetet samt verka för samordning mellan olika myndigheter. Denhittills vikfigaste uppgiften för har varit att initiera ochmedverka i övergäng från betingstädning till städning på fast tid.Städningskostnaderna uppskattas härigenom ha blivit i genomsnitt . lägreper m' och år. Som jämförelse kan nämnas att genomsnittliga lokalvårdskostnadenför /80 var /m. Totala kostnaderna för den statligalokalvården beräknas (. n. uppgå till ca 750 milj. kr. Ungefär 12000personer är engagerade i någon form av lokalvårdsarbete inomstatsförvaltningen. Byggnadsstyrelsenhar påbörjat en översyn av städverksamheten med uppgift attbl. a. se över organisationsformer och styrsystem. En avrapportering i form aven förstudie beräknas ske . Föratt möjliggöra "städning efter behov" krävs en flexibel tillämpningav städfrekvenser och anpassning till verksamheten i lokalerna. Dettaförverkligas lättare om städningen utförs i egen regi. Det är vidare förenatmed stora kostnader och besvär för en myndighet att etablera en nystädorganisation. Enligt skulle många enskilda myndigheterinte klara vare sig anbudsinfordran eller utvärdering av anbud med egnaresurser. Härvid skulle sannolikt medverkan krävas från . Enligtbyggnadsstyrelsen talar flera skäl för att städning i egen regi även framdelesbör vara den dominerande formen för lokalvård. Lokalvårdspersonalen finnsredan anställd. har också uppfattningen att lokalvård i egenregi har förutsättningar att drivas till samma eller lägre kostnader änentreprenadstädning. Medhänvisning till de erfarenheter av den statliga städverksamheten sombyggnadsstyrelsen redovisar och de synpunkter i övrigt som styrelsen anförfinner utskottet inte anledning att föreslå någon ändring i den riktningmotionärerna anger. Utskottet avstyrker därför motion 1133. dels utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. att avslår mofion 1980/81:1133. FiU1981/82:6 21 1980/81:5 y över motioner om upphandlingsförordningen m. m. Till näringsutskottet har hänvisatstre motioner vari framläggs förslag med anknytning fillupphandlingsförordningen (1973:600, ändrad och omtryckt 1980:850). 1980/81:326 av () ochMartin (), vari, såvitt nu är i fråga, hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för attreducera förekomsten av s. k. svarta företag inom byggsektorn m. m., 1980/81:783 av ()och i (fp), vari, såvitt nu är i fråga, hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad som i denna motionanförts angående förtydligande av anvisningarna till upphandlingsförordningen, 1980/81:802 av (c),vari hemställs att hemställer att regeringen skyndsamt låter utredamöjligheterna att införa "frikort" för seriösa företag. Till finansutskottet har hänvisatsett antal motioner från allmänna motionstiden som berörupphandlingsförordningen. Det torde vara fördelakfigt om finansutskottet fårmöjlighet att i samband med dem behandla även de ovan nämnda mofionsyrkandena. Under förutsättning av finansutskottets samtyckeöverlämnar näringsutskottet därför mofionerna 1980/81:326, 1980/81:783 och1980/81:802 till finansutskottet, de båda förstnämnda i angivna delar (se iövrigt NU 1980/81:4 y resp. NU 1980/81:39). Därvid avger näringsutskottetföljande yttrande.