bet · G501SoU15 · 1981-12-31 00:00:00 — I motion 1980/81:717 av Birgifta m.fl.(c) hemställs aft beslutar begära att regeringen vidtar en översyn avyrkesinspektionens verksamhet i enlighet med vad som framförts i motionen. I motion 1980/81:721 av () och BengtWittbom (m) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1 och 3), 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts imotionen om den framtida inriktningen av arbetsmiljöpolifiken, 3.atf hos regeringen begär åtgärder för att förbättra informationen omarbetsmiljölagstiftningen samt initierar åtgärder för en fortgående översyn avtillämpningsbestämmelserna för att främja en ökad inslussning av ungdomar tillindustriarbeten. I motion 1980/81:942 av m. fl. (vpk)hemställs att hos regeringen hemställer om förslag fill ändring iarbefsmiljölagen (1976:1160) innehållande förbud mot användande av diesel- ochandra förbränningsmotordrivna arbetsmaskiner i fartygslasfrum, slutna lokaleroch gruvor samt vid andra underjordsarbeten. I motion 1980/81:1475 av m.fl. (vpk)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1, 3-8, 11 och 13), att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag som innebär 1.att den lokala fackföreningen får vetorätt angående löneformen vid arbeten somär förenade med olycksfallsrisk och att detta införs i arbetsmiljölagen, 3. att minst en tiofaldig säkerhetsmarginal tillämpasvid fastställande av hygieniska gränsvärden utgående från lägsta kända nivå sommisstänks ge akut eller kronisk skadUg påverkan samt att den preciseradedokumentationen bakom vaije gränsvärde offentliggörs, 4. att kvinnor som planerar graviditet eller ärgravida får lagstadgad rätt till omplacering eller ledighet med bibehållen lönvid risk för fosterskada, 5. att juridiskt bindande gränsvärden införs förbuller och sätts till högst (A) samt att föreskrifter utarbetas förbelysning och ickejoniserande strålning, 6. att de fackliga representanterna får kvalificeradmajoritet i såväl arbetarskyddsstyrelsens styrelse somyrkesinspektionsnämnderna, SoU 1981/82:15 2 7. att den lokala fackföreningen ges beslutanderättenom när arbete kan återupptas efter det att skyddsombud stoppat arbetet på grundav fara, 8. aft en utredning tillsätts med direktiv att snabbtföreslå åtgärder mot långsamheten i arbetarskyddsstyrelsens framläggande avföreskrifter, 11.aft högskoleanknuten utbildning organiseras för skyddsombud som erbjuds fulllön , 13.att de fackliga organisationerna och yrkesinspektionen ges lagstadgad rätt attfrån företag erhålla information som behövs för forskningsändamål och attdenna information tillställs forskare på begäran. I motion 1980/81:1877 av GörEin m.fl. (s)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 1), atf som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om riktiinjer för arbetet med afteliminera de kemiska riskerna i arbetsmiljön. , m. m. Def lokala skyddsarbetet pä arbetsplatserna harbyggts uf och intensifierats kraftigt . En nyarbetsmiljölagstiftning gäller . Arbetsmiljölagen (1977:1160) ären ramlag och innehåller allmänna bestämmelser om utformningen av arbetsmiljöni vidsträckt bemärkelse. Bland föreskrifterna märks bestämmelser om arbetsmiljönsbeskaffenhet, arbetsgivarens och arbetstagarens skyldigheter atf samverka iarbefsmiljöhänseende, arbetstidens förläggning och utnyttjandet av minderårigai arbetslivet. Vidare finns bestämmelser om tillsyn och ansvar. I jämförelsemed fidigare lagstiftning på området har lagens tillämpningsområde utvidgatsfill atf omfatta bl. a. familjejordbruk och ensamföretagare. Def närmareinnehållet i lagens rambestämmelser fastställs i stor utsträckning genom deföreskrifter som arbetarskyddssfyrelsen utfärdar med tillämpning av 18 §arbefsmiljöförordningen (1977:1166). Under /81 har 27författningar utfärdats av styrelsen, jämfört med 23 budgetåret dessförinnan.Vid budgetårefs utgång pågick arbete med ett 80-tal författningsprojekt, varavnära 40 befann sig i slutskedet. Tillsynsmyndigheterför arbetairskyddef är , somtillsammans kallas arbetarskyddsverkef. Arbetarskyddsstyrelsen utövar dencentrala tillsynen enligt arbetsmiljölagen och anslutande lagar ochföreskrifter, medan yrkesinspektionen är en fältorganisation som understyrelsen utövar tillsyn i närmare kontakt med arbetsplatserna. Dessamyndigheters uppgifter omfattar även tillsyn enligt viss angränsandelagstiftning, främst arbefstidslagstiftningen och lagstiftningen om miljö- ochhälsofariiga varor. Stor vikt fästs vid att arbetarskyddsorganen har godakontakter och möjligheter fill samverkan med arbetslivets företrädare. Sålundaingår representanter för arbetsmarknadens parter som ledamöter iverksstyrelsen. SoU 1981/82:15 3 I yrkesinspektionens tillsynsuppgifter ingår en radolika moment. I stor utsträckning sker tillsynen genom atf yrkesinspektionenstjänstemän gör besök på arbetsplatserna. Besöken kan ske som ett led i ensystematisk genomgång av företag inom viss bransch eller med inriktning påvissa arbefsmiljöproblem oavsett i vilka branscher de uppträder. Vid behovskall inspektionen ge anvisningar om åtgärder som fordras för att avhjälpabrister. Det finns också möjligheter att gripa in genom föreläggande, förbudeller andra tvångsåtgärder enligt kap. 7 i arbetsmiljölagen. a. verka för att skyddsombud och skyddskommittéer tillsätts och föratt dessa fungerar enligt det mönster som skall gälla. Yrkesinspektionenär uppdelad på 19 distrikt. Varje distrikt har enyrkesinspektionsnämnd med beslutsfunktioner. Genom inrättande av nämnderna hararbetsmarknadsparterna fått möjlighet att utöva ett direkt inflytande påyrkesinspektionens verksamhet. Idetta sammanhang bör vidare nämnas atf frågor rörande det lokala arbetarskyddetbehandlats i avtal mellan arbetsmarknadens parter. Exempelvis tecknade SAF, LOoch PTK ett centralt arbefsmiljöavtal med utvidgade befogenheter förskyddsombuden och framför allt för skyddskommittéerna, i vilka arbetstagarnafick majoritet. skall enligt avtalet vara ett centralt organ iföretaget, där alla frågor som gäller arbetsmiljö skall handläggas.Skyddsombudens och skyddskommittéernas rättigheter har lagfästs iarbetsmiljölagen. Till skyddskommitténs uppgifter hör atf vara huvudman förföretagshälsovården. Isamband med tillkomsten av arbetsmiljölagen diskuterades frågan omarbetstagarrepresentationen i arbetarskyddssfyrelsen och i yrkesinspektionsnämnderna.Med anledning av atf LO och TCO ansett att arbetstagarnas representafion idessa organ skulle förstärkas framhöll föredragande statsrådet bl. a. atf detvar viktigt att myndigheternas avgöranden omfattas med förtroende av alla demsom berörs. Ingendera sidan borde därför ges markerad övervikt irepresentafionshänseende (prop. 1976/77:149 s. 351). Fråganom sammansättningen av arbetarskyddsstyrelsens verksstyrelse har därefterbehandlats av (SoU 1978/79:11, 1978/79:33).Riksdagen har båda gångerna avslagit yrkanden om en förstärktarbetstagarrepresentation. anförde i betänkande 1978/79:33 bl.a. att det lokala skyddsarbetet bygger på samverkan mellan arbetstagare ocharbetsgivare. Denna princip är utgångspunkten också för tillsynsorganensarbete, och arbetstagar- och arbetsgivarintressena har därför getts i stortsett lika tyngd i arbetarskyddsstyrelsens verksstyrelse och iyrkesinspektionsnämnderna. Utskottet erinrade om att lagstiftaren vidtillkomsten av arbetsmiljölagen hade framhållit vikten av att myndigheternasavgöranden omfattas med förtroende av alla dem som berörs. Detta skulle bäståstadkommas genom att man inte gav någon sida markerad övervikt vad gällerrepresentationen. Inom arbetarskyddsverkethar i samarbete med statskontoret Kartong:S. 30, 8. Tillkommer: yrkande 1, SoU 1981/82:15 4 ochberörda personalorganisationer genomförts en organisationsöversyn (ASSÖ) föratf bl. a. se över de administrativa funktionerna vid styrelsen. Ett antalförslag till förändringar av verksamheten, bl. a. förbättrad verksamhetsplaneringsamt ändrad administrativ organisation, har utarbetats. Vissa organisatoriskaförändringar har trätt i kraft . Flera följdutredningargällande olika delverksamheter, bl. a. arbetsformerna för författningsarbetet,kommer att genomföras. Detkan vidare nämnas att genom ett beslut (prop. 1980/81:100bil. 15 s. 131, SoU 1980/81:24, rskr 1980/81:263) ställt sig positiv till enutveckling av ADB-verksamheten vid arbetarskyddsverket. Avsikten är att tvåADB-system (och ) skall byggas ut och därigenom gearbetarskyddsstyrelsen ett avsevärt förbättrat underlag förförfattningsarbetet. En närmare redogörelse för de båda systemen har lämnats ibudgetpropositionen (s. 123 f.) vartill hänvisas. Riksrevisionsverkethar på uppdrag av regeringen och i samråd med arbetarskyddsstyrelsen utrettförutsättningarna för avgiftsbeläggning av granskningsverksamheten inomstyrelsens tillsynsavdelning samt system för avgiftsbeläggning av vissaanalyser av prover m. m. som utförs vid styrelsens arbetsmedicinska avdelningpä uppdrag av yrkesinspektionen. Vad gäller avgifter för analyser har enstriktare avgiftsdebitering införts fr. o. m. , medan frågan omavgiftsbelagd granskningsverksamhet utreds ytterligare avarbetarskyddsstyrelsen. Målsättningen är att en sådan avgiftsbeläggning skallkunna vara genomförd fr.o.m . Idetta sammanhang kan nämnas att det nordiska arbetsmiljösamarbetet fortgår ochfördjupas inom ramen för Nordiska ministerrådets ämbetsman-nakommitté förarbetsmiljöfrågor. Ett förslag om revidering av det nordiskasamarbetsprogrammet på arbetsmiljöområdet antogs av arbetsmiljö-ministrarna vidett möte . Vid session i i mars 1981rekommenderade ministerrådet att, med beaktande av vissasynpunkter som framförts av vid sessionen, anta det revideradeprogrammet samt att kontinueriigt och i fortlöpande kontakter med och arbetsmarknadens parter vidareutveckla och fördjupa det nordiskaarbetsmiljösamarbetet. Frågan om den långsiktiga inriktningen avyrkesinspektionens tillsynsverksamhet har behandlats av urbetarskyddsverketsstyrelse. Den har även varit föremål för överiäggningar mellan verket ocharbetsmarknadens parter. Resultatet har redovisats i ett särskilt plandokumentdär mål och medel för tillsynen anges. Så långt det är möjligtskall yrkesinspektionen enligt styrelsens direktiv SoU 1981/82:15 5 prioriterafältarbetet i förhållande till övrig verksamhet inom distriktet. I fråga ominspektionerna bör tillgängliga resurser fördelas sä att flertaletarbetsställen normalt besöks minst vartannat är, att arbetsställen inomuttalade riskbranscher eller med speciella problem i övrigt besöks varje årsamt att besök på vaije arbetsställe sker med högst fem års mellanrum. Arbetarskyddsstyrelsenhar i sin anslagsframställning för /83 kortfattat redovisatstyrelsens långsiktiga prioritering för den centrala och regionalatillsynsverksamheten. Den innebär för yrkesinspektionens vidkommande bl. a.atf fortsatt stor vikt läggs vid att stödja lokal skyddsverksamhet och främjautvecklingen av en effektiv företagshälsovård. bör så mycket sommöjligt av det rutinmässiga skyddsarbetet skötas genom lokal skyddsverksamhet.Vidare anges att myndighetsinsatsen i ökad omfattning bör inriktaspå principiella, styrande och kontrollerande insatser med expertstöd frånspeciell arbetsmiljösynpunkf till de verksamheter där detta behövs. Dessutommåste vissa arbefsmil-jöområden hållas under speciell uppsikt. Ianslagsframställningen (s. 45) konstateras vidare aff def inte har varitmöjligt aft tillgodose arbetslivets efterfrågan pä insatser från inspektionenssida, trots de omfattande förstärkningar som tillförts denna. Den främstaanledningen härtill anges vara arbetsmarknadspartemas ökande insatser i frågaom arbetsmiljön, vilket i sin tur leder fill ökade krav på yrkesinspektionen.Tillsynsfrekvensen har kunnat hållas på i stort sett oförändrad nivå trots attgenomgången av problemen vid arbetsställena är grundligare . Degenomsnittliga intervallen mellan arbetsställebesöken är fortfarande alltförlånga. Vissa ytterligare effektivhetshöjningar förväntas kunna nås när desenast anställda erhållit sin verksinterna praktiska och teoretiska utbildning. Styrelsenanger i sin petita atf den avser att prioritera tillsynen av sådanaarbetsställen där risker och belastningar för arbetstagare bedöms särskiltallvarliga medan problem av komfortkaraktär får stå tillbaka. Styrelsensmålsättning är som tidigare nämnts atf arbetsställen med en miljö sompåtagligt kan befaras orsaka eller medverka till arbetsskada skall kunnabesökas . Bland sådana arbetsställen återfinns f.n. många fabriker ochverkstäder inom tillverkningsindustrin, vid vilka t. ex. buller, farligamaskiner, ensidiga arbetsställningar, risker för fall och ras samt hantering avkemikalier medför särskilda arbetsmiljöproblem. som ett besök per åreftersträvas som normal frekvens på dessa arbetsställen, måste arbetsställenmed särskilt svåra arbetsmiljöproblem besökas oftare, liksom det bör varamöjligt att ha längre fid mellan besöken vid arbetsställen med relativt godarbetsmiljö. Som framgått ovan skall dock inte något arbetsställe behöva väntamer än på ett nytt besök av yrkesinspektionen. Ensärskild arbetsgrupp inom kommundepartemenfet. Stat-kommungruppen (Kn 1980:3),har lagt fram en rapport om arbetar- SoU 1981/82:15 6 skyddsverketsnormgivning och tillsyn enligt arbetsmiljölagen. Rapporten är en förstudie tillett senare betänkande i ämnet. 1rapporten slås fast bl. a. att yrkesinspektionen har att tillämpa ett mycketomfattande regelsystem. Antalet gällande anvisningar (enligt arbetarskyddslagen)och föreskrifter (enligt arbetsmiljölagen) uppgår till ca 150. Arbetsgruppenkonstaterar att den kommunala sektorn genom sina företrädare iyrkesinspektionsnämnderna har möjlighet att följa och påverka tillämpningen avarbetsmiljölagstiftningen, men att def givetvis kan övervägas om den kommunalarepresentationen i nämnderna bör förstärkas och om nämndernas roll iyrkesinspektionens verksamhet bör förändras. Frånkommunal sida har till arbetsgruppen framförts krav bl. a. på en likformigtillämpning av arbetsmiljöbestämmelsema i samband med yrkesinspektionensförhandsgranskning och inspektioner. Atf tillämpningen varierar är i och försig inte överriiskande med hänsyn till den omfattande regleringen och attyrkesinspektionen har aft beakta ett flertal divergerande intressen, anförsdet i rapporten. Att reglerna tillämpas olika mellan och inomyrkesinspektionsdistrikfen har också vitsordats från flera håll, bl. a.statskontoret och RRV. En undersökning inom företagsekonomiska institutionenvid bekräftar att enskilda yrkesinspektörer tar olika storhänsyn till företagens ekonomi och ortens sysselsättning när man ställer kravpå arbetsmiljön. Det är enligt arbetsgruppen också sannolikt att ekonomiskahänsyn i något mindre utsträckning är vägledande för tillämpningen avarbetsmiljöbestämmelsema inom offentlig verksamhet i förhållande till enskildverksamhet. Arbetsgruppenframlägger i rapporten vissa förslag fill åtgärder av praktisk natur sominspektionens tjänstemän bör beakta i sin fortsatta verksamhet. Däremot haringa förslag till författningsändringar utarbetats inom ramen för dennaförstudie. behandlade en motion ominformation rörande arbefsmiljöriskerna. I mofionen hade begärts en utredningsom skulle få i uppgift att komma med förslag om hur informationen från denyrkesmedicinska forskningen om arbefsmiljöriskerna borde utformas. Isitt av godkända betänkande SoU 1978/79:14 konstateradesocialutskottet bl. a. aft för en förbättrad information om arbetsmiljöforskningenkrävdes dels en effektivare dokumentation och sammanställning avforskningsresultat i mera lättillgänglig form, dels en ökad informationsspridningsom är anpassad bl. a. till olika avnämargrupper. Utskottet framhöll att detpå många häll pågick aktiviteter för att förbättra faktamaterialet SoU 1981/82:15 7 Olika informationssystem finns redan eller är underuppbyggnad. Här nämndes särskilt det nya informationssystemet om arbetsskador,det s. k. miljövårdens informationssystem (Ml) samt den medicinskainformationscentralen på (). Utskottet ansåg det dockvara viktigt atf ett organ har ett övergripande och samordnande ansvar såvälför bevakning av inkommande information som för dokumentationsverksamheten. Enannan viktig fråga är hur man på bästa sätt skall sprida den dokumenterade ochsammanställda forskningsinformationen såväl fill de skyddsansvariga på olikanivåer som direkt fill de anställda. Enligt utskottet syntes en välkvalificerad bevakning och informationsspridning svår att genomföra utan enföregående översyn av de på många håll pågående aktiviteterna påinformationsområdet. De i motionen aktualiserade frågorna borde enligtutskottet göras till föremål för en utredning. Vad utskottet sålunda anförtgavs regeringen till känna. Denbegärda utredningen - utredningen (1979:01) om information rörandearbetsmiljörisker (INRA) tillsattes . I direktiven (Dir.1979:52) till utredningen anförs bl. Den utredning som socialufskoffef förordat börkomma till stånd. Därvid bör beaktas den centrala ställning somarbetarskyddsstyrelsen intar när det gäller tillsynen över arbetsmiljön ochbekämpande av arbetsmiljörisker. Enligt sin instruktion skall styrelsen bedrivainformationsverksamhet på arbetarskyddets område. Vidare skall styrelsenfungera som centralt dokumentations-, informations- och konsulfationsorgan iarbetsmedicinska frågor. Genom bidrag från arbetarskyddsfonden stöds sådanforskning och utveckling samt utbildning och upplysning, som kan motverkauppkomsten av yrkesskador och annan av arbetsmiljön betingad ohälsa eller förbättraarbetsmiljön och därigenom främja hälsa och säkerhet i arbetslivet. Fondenskall enligt sin instruktion tillse att resultaten av den forskning och detutvecklingsarbete, som bedrivs med stöd av bidrag från fonden, offentliggörspå lämpligt sätt. Mot denna bakgrund bör övervägas på vilket sätt syftet medvad socialutskottet anfört bäst kan tillgodoses. Utredningensbetänkande väntas omkring . Degrundläggande bestämmelserna om minderårigas arbete återfinns i 5 kap.arbefsmiljölagen. Regler, som berör minderårigas arbete, finns även i andra författningar,bl. a. i strålskyddslagen (1958:110) och allmänna ord-ningssfadgan (1956: 117). Enligtarbetsmiljölagen gäller i huvudsak att minderåriga inte får anställas förannat än lättare arbete före det kalenderår under vilket han fyller ochinte heller innan han fullgjort sin skolplikt. Han får inte anlitas till arbetepå sätt som medför risk för olycksfall eller för överansträngning eller annanskadlig inverkan. Närmare bestämmelser om villkor eller förbud för atf användaminderåriga i arbetslivet får utfärdas av arbetarskyddsstyrelsen. Medstöd härav utfärdade arbetarskyddsstyrelsen kungörelsen(AFS 1980:13) om anlitande av minderåriga i arbetslivet. SoU 1981/82:15 8 Kungörelsen, som gäller från den , ersatte bl. a. entidigare kungörelse i ämnet . Medgivande eller tillstånd som lämnatsenligt den äldre kungörelsen skall dock fortsätta att gälla somär bestämd i medgivandet. Är medgivandet inte begränsat till att gälla vissminderårig skall det dock gälla längst till . De nya reglernainnebär bl. a. atf en del formella hinder för att anställa vissa ungdomar harupphävts. Informationen om de nya reglerna har i sedvanlig ordning skett genomutgivandet av kungörelsen jämte kommentarer, genom artiklar iarbetarskyddsverkets tidning samt genom yrkesinspektionens löpandekontakter med arbetsgivarna. Även branschorganisationerna har erhållit vissinformation. En omdiskuterad fråga på arbetslivsforskningensområde har varit i vilken utsträckning utomstående personer skall få tillgångtill företagens forskningsresultat och rapporter rörande den egna arbetsmiljön. Arbetsmiljölageninnehåller vissa regler om uppgiffsskyldighet för arbetsgivare. Enligt 7 kap.3 § har tillsynsmyndigheten, dvs. arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen, rätt att efter anfordran erhålla de upplysningar,handlingar och prov som behövs för aff tillsynen skall kunna utövas. Av 6 kap.6 § framgår att skyddsombuden har rätt att få fa del av handlingar och erhållaupplysningar i den mån det behövs för ombudens verksamhet. som skyddsombuden är dock underkastade sekretesskyldighefmed avseende på de upplysningar de erhållit. Av 7 kap. 13 § framgår nämligen,att den som tagit befattning med tillsyn eller utsetts till skyddsombud ellerledamot i skyddskommitté inte obehörigen fär yppa eller utnyttja vad han underuppdraget eller i tjänsten erfarit om bl. a. yrkeshemlighet, arbetsförfarande,affärsförhållande eller enskilds personliga förhållande. Motsvarande skyldighetgäller i fråga om facklig styrelseledamot för vad denne erfarit avskyddsombudet. Är det fråga om en statlig eller arbetsplats tillämpasi stället bestämmelserna i sekretesslagen (1980:100). för arbetsgivare för forskningsändamål är infe föreskriven. Av det anfördaföljer, att den sekretessbelagda information som exempelvis skyddsombudenerhållit i regel infe kan utnyttjas i forskningssyfte. Enligt 7 kap. 8 §sekretesslagen gäller sekretess hos myndighet som har till särskild uppgift attverka för arbetarskydd om det kan antas att den enskilde lider men av attuppgiften röjs. Arbetarskyddssfyrelsen torde dock anse sig oförhindrad atf försin egen forskningsverksamhet använda uppgifter som yrkesinspektionen erhållitunder utövande av sin tillsynsverksamhet (jfr 14 kap. 3 § sekretesslagen). Fråganom forskartillfrädet och sekretessfrågorna har behandlats i enLO-rapport (LO:s rapport om Arbetsmiljö/Forskning. Miljön i arbetslivet 8.1981). I rapporten anförs bl. a. atf forskning rörande arbets- SoU 1981/82:15 9 miljön.självfallet inte enbart förutsätter atf man får tillträde till arbetsplatserutan även att man får tillgång fill de datauppgifter m.m. som kan behövas föraft genomföra eU projekt. Inom kooperationen har frågan om forskartillfrädetkunnat lösas avtalsvägen, medan man inte kunnat finna en för partematillfredsställande lösning på den privata sidan. Rapporten utmynnar såvitt nuär i fråga i två uttalanden av innebörd aft frågan om forskartillfrädet börlösas genom antingen lagstiftning eller avtal samt aff sekretessbestämmelserinte får förhindra bedrivande av forskning på arbetsmiljöns område. I proposition 1976/77:149 med förslag fillarbetsmiljölag diskuterades (s. 273) möjligheten aft införa en omfattandeförhandsbedömning av kemiska risker i arbetslivet. Departementschefen ansågemellertid atf detta varken var praktiskt genomförbart eller önskvärt. Engenerell förhandsgranskning skulle fömtsäfta aft man i den officiellaprövningen tog ställning till verkningarna på alla tänkbara användningsområdenoch med alla tänkbara användningssätt. Dessutom är verkningarna beroende avvilka andra ämnen som används och vilka miljöfaktorer som i övrigtråder. Enorma resuser fömtsätts hos den prövande myndigheten. Socialutskottetanslöt sig i det av godkända betänkandet SoU 1977/78:1 (s. 28) tillregeringens bedömning. Ettmed det nu aktuella yrkandet i motion 1980/81:1475 identiskt yrkandebehandlades av vid 1979/. Motionen avslogs i denaktuella delen (SoU 1979/80:36, rskr 1979/80:272). hänvisade isitt betänkande till det pågående utredningsarbetet på området, bl. a.föreskriftsarbetet inom arbetarskyddsstyrelsen, översynen av den statligaorganisationen på produkfkonfrollområdet, utarbetandet av produktregisfret ochforskningen kring de kemiska hälsoriskerna. Vidare erinrade utskottet om denpågående utbyggnaden av företagshälsovården och tillföretagshälsovårdsufredningens arbete med att undersöka möjligheterna att ökamätning, provtagning, analys och utvärdering inom företagshälsovården.Utskottet instämde i motionens syfte om nödvändigheten av effektivare insatsermot de kemiska hälsoriskerna och förutsatte att ett praktiskt användbartproduktregister snabbt skulle tas fram samt att skyddsombuden skulle fåtillgång till relevanta uppgifter enligt tidigare beslut. Med hänsyntill det anförda ansåg utskottet att någon särskild åtgärd från sidai frågan ej var erforderlig. Isamma betänkande behandlade utskottet en motion, vari bl.