bet · G501UU20 · 1981-12-31 00:00:00 — a.genom bättre bevakning av internationella projekt, seminarier med deltagandefrån svenska företag och internationella biståndsorgan, utarbetande av enkatalog över svenska produkter av intresse för , riktad informationtill svenska företag m.fl. åtgärder. Motionens förslag angående samarbetsavtal och användningav förmänliga krediter kommer att behandlas under avsnittet u-landspolitik idetta betänkande. Vad gäller förslaget att binda importstödet i sin helhettill upphandling i vill utskottet främst erinra om det ofta och även iårets budgetproposition gjorda konstaterandet att en ökning av bindningsgradenmedför praktiska och andra nackdelar som inte nödvändigtvis ger utdelning iform av högre återflöde. Därtill kommer att det bör vara en strävan att åtminstonepå minska andelen importstöd i biståndet till förmån förlandprogrammerat projektbistånd och bistånd till landsbygdsutveckling. För bådadessa biståndsformer skulle en ökad formell bindning kunna medföra olägenheter. I motionen förordas också särskilda åtgärder för att ökaåterflödet från länder som har hög landram men liten import frän . Enligt utskottets mening bör de i propositionen redovisadeåtgärderna i kombination med egna ansträngningar frän näringslivets sida kunnamed- UU1981/82:20 41 föra en ytterligare ökning av återflödet. Det kan ocksåförefalla rimligt att utrymmet för en sådan ökning bör vara särskilt stor iländer som redan mottar ett betydande svenskt bistånd eller har en viss egenindustriell bas. Utskottet anser det emellertid främmande för svenskbiståndspolitik att för ett enskilt mottagarland göra den direkta kopplingmellan bistånd och handel som föresläs i motionen. Med hänvisning till vad som här anförts avstyrkerutskottet yrkande 6 i motion 2035. I motion 1248 föreslås att SIDA upprättar enförsöksverksamhet tillsammans med Stiftelsen i i syfteatt överföra teknologi för småindustrien verksamhet till utvecklingsländerna.Motionärerna anser bl. a. att 100 milj. kr. bör användasav SIDA för att pröva vad de till Expolaris anknutna företagen i erbjuda av intresse för . En liknande motion behandlades och avstyrktes av riksdagenför med motiveringen att SIDA inte kunde gynna en enstaka svensksamarbetspartner pä det sätt som föreslogs i motionen (UU 1979/80:20). Såsompåpekades i det nämnda betänkandet finns möjligheter för SIDA, ochberedningen för tekniskt samarbete (BITS) att kanalisera samarbete mellansvenska företag och u-landsmarknaderna. Ett sådant samarbete har också medframgång etablerats mellan svensk småindustri och ett flertal , medfinansiering av svenska biständsmedel. Utskottetavstyrker därför motion 1248. Liknande synpunkter gör sig gällande i fråga om motion1243, i vilken föresläs att svenska småhus bör kunna användas ibiståndsarbetet. Utskottet häller det inte för osannolikt att , vidkatastrofsituationer eller i sin vanliga samhällsplanering, skulle kunna habehov av småhus av den typ som tillverkas i . Det avgörande äremellertid att önskemålet om eventuella leveranser från av småhus börkomma från den slutlige mottagaren och inte ha sin upprinnelse huvudsakligen isvenska avsättningsintressen. Av detta skäl avstyrks motion 1243. I fyra motionsyrkanden förordas ökad användning av svenskavaror inom hvsmedelsbiståndet. I motion 1245 föreslås att sill- och strömmingsprodukterskall ingå i bundna livsmedelsbistånd. I motion 1254 yrkas attspannmål och kött skall ingå i biståndet. 1 de återstående två mofionerna -1247 och 2034 - föresläs användning av spannmål i det bundna biståndet.Uppköpen skall ske till svenska inlösenpriser och leveranserna inte bara avsekatastrofsituationer utan ingå i det reguljära svenska biståndet, heter det ide två sistnämnda motionerna. Det svenska livsmedelsbiståndet består till större delenav fasta åtaganden. Till det internationella beredskapslagret av livsmedel förkatastrofändamål (lEFR) bidrar ärligen med vete och - frånnästa budgetår - vegetabilisk olja. Inom ramen för deninternationella konventionen om livsmedelshjälp (FAC) bidrar medytterligare UU 1981/82:20 42 Till Väridslivsmedelsprogrammet (WFP), anslår ett belopp i årets budgetförslag uppgående till 72 milj. kr. - som till tvä tredjedelarär bundet till upphandling i . Härutöverhar vissa kvantiteter svenska livsmedel utgått som bilateralt bistånd, vanligenfinansierat med katastrof medel. Det har även i de fallen rört sig om veteeller olja. Möjligheternaatt använda även andra typer av svenska livsmedel i biståndet har vid olikatillfällen övervägts av SIDA. Försök har också gjorts med bl. a. fiskprodukter.Det har emellertid visat sig vanskligt att i livsmedelsbiståndet använda annatän stapelvaror av typ spannmål och olja. Kostvanor, lagringsproblem ochtransportkostnader lägger hinder i vägen, och i de fall svenska varor skullekunna vara efterfrågade har det svenska priset tett sig högt i jämförelse medpriset på motsvarande vara från andra leverantörer. WFP har möjlighet attutnyttja sin bundna andel för uppköp av olika svenska livsmedel men har undersenare är valt att använda hela beloppet för köp av vegetabilisk olja frånSverige, en produkt det råder stor efterfrågan på i den internationellalivsmedelshjälpen. tillhör också de länder som verkat för att det internationellalivsmedelsbiståndet inte skall innehålla alltför många typer och kvaliteter avvaror. Dettotala svenska spannmålsbiständet uppgår till ca , vilket de senasteåren utgjort av skördeöverskottet. SIDA:s uppköp sker till världsmarknadspriserpå samma sätt som återstoden av det svenska skördeöverskottet säljs tillvärldsmarknadspriser. Det vore enligt utskottets mening inte lämpligt attutnyttja biståndsmedel för köp av vete till svenska regleringspriser, såsomföreslås i motionerna 1247 och 2034. De ovannämnda fasta åtaganden omspannmålsleveranser gjort, förefaller utskottet rimligt stora iförhållande till de internationellt uppställda bidragsmålen. F. n. är därtilltillgången på vete ganska god inom det internationella livsmedelsbiståndet. Imotion 1247 framförs dessutom förslag om svenskt bistånd för utveckling avkompletta lager och distributionssystem inom spannmålsbiståndet. Detär enligt utskottets mening självfallet angeläget att hanteringen av livsmedeli uppmärksammas även i biståndet. Möjligheten att lämna bilaterahsvenskt bistånd på detta område bör emellertid bedömas på vanligt sätt inomramen för det sedvanliga programarbetet med mottagarländerna. Medhänvisning till vad som anförts i det föregående får utskottet avstyrkamofionerna 1245, 1247, 1254 och 2034. UU1981/82:20 43 4.3 Samarbete med enskilda länder Propositionen (s. 55-58) 1 propositionen och dess bilaga 2redogörs närmare för pågående och planerat samarbete med , ,, , , , , , , ,, , Sri Länka, , , , , ,och . Beträffande , , , , ochZimbabwe finner regeringen att lägre höjningar än de av SIDA föreslagna ärtillräckliga för att genomföra pågående och planerade program under budgetåret1982/83. Tyngdpunkten i utvecklingssamarbetet med och Indienförskjuts alltmer mot ändamålsbestämt bistånd med särskild inriktning påfattiga befolkningsgrupper. Under en övergångstid uppstår ofta förseningar i genomförandeoch utbetalningar. För gäller förseningarna främst programmen inomhälsovård, utbildning och fiske. I fråga om har långsiktiga program för skogsbrukoch dricksvattenförsörjning utarbetats eller häller på att utarbetas. Nyaprojekt förbereds också inom hälsovården. Betydande outnyttjade medel kommeratt föreligga vid utgången av innevarande budgetår. Först kan genomförandet av det ändamälsbestämda biståndet nå en sådanomfattning, att de tillgängliga resurserna kan fullt utnyttjas. I det framtidautvecklingssamarbetet med bör även förmånliga u-landskrediter kunnakomma till användning. Vid sidan av insatsen för flyktingar och återuppbyggnad iZimbabwe har samarbete inletts för utveckling av landsbygden.Regeringen har däiför ansett att en något lägre medelsram än den SIDAföreslagit är till fyllest. Den föreslagna höjningen av medelsramen förutvecklingssamarbetet med , som avser landsbygdsutveckling i vidbemärkelse, bör göra det möjligt, att i landramen inrymma fortsättningen av enmarkvårdsin.sats, som påbörjas under innevarande budgetår med medel frånanslagsposten Särskilda miljö- och markvärdsinsatser. I takt med att de pågående projekten i slutförs ärdet möjligt att något sänka landramen och ändå ha utrymme för nya insatser..Det framtida biståndet till kommer huvudsakligen att inriktas på ettvidare och fördjupat samarbete inom skogsindustri och hälsovård. Nya insatserkominer att planeras inom primärhälsovård, för utbildning i anslutning tilltidigare projekt och för rehabilitering av befintlig industri även inom nyaområden, bl. a. i samarbete med svenska företag och organisationer. Vidareplaneras insatser för förbättring av lagring och transport av bl. a. livsmedel. Förbiståndet till har SIDA föreslagit att den planerade avveck- UU1981/82:20 44 lingen senareläggs med ett är och att en medelsram omytterligare 15 milj. kr. ställs till förfogande för /83. Stödetanvänds främst för en fiskebåtsfabrik. En plan för effektivisering avanläggningen har utarbetats och syftar till att fabriken efter utgångenav skall kunna drivas utan tillskott av biståndsmedel. Om planen kanföljas bör redan anslagna medel vara tillräckliga för fabrikens behov av utländskvaluta . Även övriga insatser bör kunna fullföljas medbefintliga resurser. Regeringen ser därför inte behov att nu anslå ytteriigaremedel. Om så skulle visa sig erforderligt, bör dock anslagsposten Bredaresamarbete kunna tas i anspråk för t. ex. kompletterande konsultinsatser. Vid utformningen av medelsramar för övriga mottagariänderhar regeringen följt SIDA:s förslag utom beträffande Sri Länka. I fråga om och anser regeringenoförändrade medelsramar vara tillräckliga för att genomföra pågåendesamarbetsprogram. För biståndet till och harföreslagits mindre höjningar av medelsramarna. Därvid har beaktats dessaländers begränsade mottagningskapacitet. Höjningarna av medelsramarna för , ,. och är avsedda att ge utrymme för utvecklingssamarbetei huvudsakligen oförändrad omfattning. Beträffande har särskild hänsyn tagits till attstora hjälpoe-hov föreligger pä kort sikt. Som förutskickats i fjolåretsbudgetproposition, räknar regeringen med att biståndet till , på sammasätt som biståndet fill , efter en period av betydande hjälpinsatserkan övergå i samarbete i andra former. För att underlätta planeringen av insatserbör utvecklingssamarbetet med och följa de principer somgäller för programländer. har den högsta medelsramen av samtligaprogramländer. är största bilaterala biståndsgivare. Densvåra ekonomiska situationen i gör ett fortsatt starktbiståndsengagemang från svensk sida angeläget. Biståndets kvalitet är därtilllika viktig som biståndets storlek, vilket uppmärksammas ibiståndsmyndigheternas dialog med . Totalt 135 milj. kr. av anslagsramen för Sri Lunka börutgå som importstöd till vattenkraftsprojektet . n. till ca i utländsk valuta. Som framhölls i fjolåretsbudgetproposition har projektet drabbats av betydande kostnadsstegringar, varsomfattning då inte kunde fastställas. De hänför sig till flyttning av enplanerad dammbyggnad och till förstärkningsarbeten av berggrunden, som intekunde förutses vid projektets planering. Dammbygget har därigenom försenats,vilket bidragit till kostnadsfördyringen. har hög prioritet i den lankesiskaregeringens investeringsplan. Det ingår i ett omfattande lankesiskt programför bevattning och UU 1981/82:20 45 förutbyggnad av vattenkraft, som stöds av bl. a. , ochVästtyskland. Programmet förväntas fä stor betydelse för landets ekonomi.Kraftverksutbyggnaden kommer att begränsa kostnaderna för oljeimporten.Elbristen, som under senare är tvingat flera industriföretag att inskränka ochi vissa fall lägga ned verksamheten, avhjälps. Programmets genomförande harinneburit påfrestningar för Sri Länkas ekonomi men har också bidragit till högekonomisk tillväxt och en markant nedgång i arbetslösheten. Projektetsstorlek och inträffade kostnadsökningar, som för med sig omfattanderänteutgifter, motiverar att åtgärder nu vidtas för att reglera utformningenoch omfattningen av det svenska stödet till den fortsatta finansieringen. Eftersedvanlig beredning på svensk sida bör överiäggning-ar upptas med Sri Länkasregering om en överenskommelse om detta stöd. Regleringenav det svenska bidraget till finansieringen av bör bl. a.innefatta att ett högsta belopp av biståndsmedel fastställs och att äterbetalningstidenförkortas för den kommersiella upplåningen. Ytteriigare biståndsmedel bör utgåunder . Strävan bör vara att den med detta förslag kraftigt reduceraderäntekostnaden i övervägande grad betalas av Sri Länka med andra medel änsvenskt bistånd. Den föreslagna uppläggningen innebär relativt stora ökningarav biståndet till Sri Länka under en klart angiven tidsperiod. Övrigt biståndtill Sri Länka föreslås under /83 uppgå till 20 milj. kr. Dettabistånd bör öka endast i ringa omfattning dä Kotmaleprojektetbelastar biståndsanslaget. Ettförslag om användning av biståndsmedel för finansieringen av Kotmaleprojektetoch belastningen på biståndsanslagen kommer att presenteras förriksdagen. Då kommer även en utförlig redovisning av projektets kostnader attkunna lämnas. Enfinansieringslösning för enligt de riktlinjer som redovisatsskulle självfallet innebära en minskad belastning på Sri Länkas ekonomi underen period då landet är i akut behov av utländsk valuta för att de ambifiösautvecklingsplanerna skall kunna genomföras. Den skulle dessutom reducera denberäknade kostnaden pä genom att räntekostnaden minskaravsevärt och genom att utrymmet för ytterligare kostnadsökningar begränsas pchi vart fall inte belastar biståndet. Utskottetbehandlar i detta sammanhang dels motion 1981/82:394 av m.fl.(s), yrkandena 8-12, vari hemställs att beslutar 8.att medelsiamen för bistånd till Sri Länka i förhållande till regeringensförslag sänks med 40 milj. kr. fill 115 milj. kr. för /83, UU1981/82:20 46 9. att medelsramen för bistånd tillVietnam i förhållande till regeringens förslag höjs med 55 milj. kr. fill 400 milj. kr. för /83, 10. att medelsramen för bistånd tillMozambique utöver regeringens förslag höjs med 30 milj. kr. fill 260 milj. kr.för /83, 11. att medelsramen för bistånd till Angolautöver regeringens förslag höjs med 10 milj. kr. till 110 milj. kr. 12. att medelsramen för bistånd tillEtiopien utöver regeringens förslag höjs med 5 milj. kr. fill 90 milj. kr. dels motion 1981/82:395 av GertrudSigurdsen m.fl. (s), yrkande 1, vari hemställs 1. att medelsramen för bistånd till utöverregeringens förslag höjs med 25 milj. kr. för ,'83. dels motion 1981/82:728 av m.fl. (vpk), variföresläs att beslutar att pä nytt tas upp som programland försvenskt bistånd. dels motion 1981/82:934 av LarsWerner m.fl. (vpk), yrkandena 1-4, vari föresläs att beslutar 1. att biståndettill höjs med . utöver den av regeringen föreslagna summan, 2. att biståndettill höjs med . utöver den av regeringen föreslagna summan, 3. att hosregeringen hemställa att blir mottagarland försvenskt bistånd, 4. att anslå25000000 kr. i bistånd till . dels motion 1981/82; 936 av LarsWerner m. fl. (vpk), delyrkandena 2 e), g), i) och j), vari föreslås 2. attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag innebärande e) aU biståndet till höjs till , fillEtiopien till , till till , till Zimbabwetill , g) att anslaget till sänks fill ,fill fill , till fill , fill Lesothotill , fill Sri Länka fill . och att biståndet tillSwaziland och upphör och minskar med 10000000 resp. , i) att upptas som programland och beviljas biståndmed , j) att Demokratiska upptas som programland ochbeviljas bistånd med . dels mofion 1981/82: 1244 av UllaEkelund m.fl. (c), yrkandena 1-4, vari hemställs 1. att fastställer landramen för för1982/83 fill 200 milj. kr.. UU1981/82:20 47 2. att riksdagenbeslutar att därigenom frigjorda medel, 145 milj. kr., överförs dels tillkatastrofanslaget, dels till anslaget för miljö- och markvård samt tillanslaget för enskilda organisationers biståndsinsatser, 3. att riksdagenhos regeringen begär att det i samband med nästa års budgetproposition anges enbortre tidsgräns för nuvarande bistånd till , 4. att riksdagenuttalar att ett därefter fortsatt bistånd till prövas i ett meraövergripande sammanhang där en total bedömning görs av hur svenskt biståndskall användas och att möjligheterna prövas att genom FN-organ eller pä annatsätt göra regionala insatser i . dels motion 1981/82; 1251 av OswaldSöderqvist m.fl. (vpk), vari föreslås att hos regeringen hemställer om förslag tillutökade förbindelser med på det biståndspolitiska, handelspolitiskaoch ekonomiska området. dels motion 1981/82:2035 av GöstaBohman m.fl. (m), delyrkandena 9 ac), vari hemställs 9 a) att bibehåller landramarna på oförändradnivå för , , , , , ,, , , Sri Länka, , och , 9 b) att minskar landramarna för till371 milj. kr., för till 292 milj. kr., för till 74 milj. kr. ochför fill 198 milj. 9 c) attriksdagen minskar landramen för till 180 milj. kr. ekonomiska och socialautveckling förblir ojämn. Genomsnittssiffrorna för tillväxt under1970-talet visar på en fortsatt snabb tillväxt men döljer att stora skillnaderföreligger mellan olika . Medan vissa ländergrupper kan uppvisa enuppmuntrande tillväxt har situafionen för de mest utsatta länderna förvärratsunder det . De oljeimporterande har drabbatshårdast. Återkommande oljeprisstegringar, ofta i kombination med fallandepriser pä andra råvaror, har slagit hårt mot redan bräckliga ekonomier ochadministrationer. Ca 850 miljoner människor lever i absolut fattigdom. Mångaav de svårast drabbade länderna hör till kretsen de minst utveckladeu-länderna, mänga ligger i söder om . hartillväxten per capita i dessa länder varit oförändrad eller t. o. m. sjunkande. Den svåra situationen för mänga haroftast sin utgångspunkt i en plågsam, utdragen och delvis ännu inte avslutadfrigörelseprocess. Därtill har politik bidragit till att skada enrad grannländers ekonomiska och sociala utveckling. UU1981/82:20 48 Till denna ländergrupp hör flera avSveriges huvudmottagarländer. , , , och Zambiautgör alla exempel på hårt drabbade ekonomier. Situationen ställer ökade kravpå en anpassning av det svenska biståndet till den ekonomiska ochinfrastrukturella situationen i dessa länder, för att på bästa sätt sökaförbättra situationen i de mest utsatta sektorerna. Den ekonomiska krisen i t. ex. - det land sommottar det största svenska biståndet - har pågått . och ekonominvisar inga tendenser att förbättras. Detta har, som också påpekas i propositionen,medfört förändringar i det svenska biståndet. Detta inriktas nu i ökande gradpä rehabilitering och konsolidering av existerande anläggningar och program.Nya projekt har skjutits . Kostsammare investeringar harsenarelagts eller omplanerats. Också i länder som och har denekonomiska krisen lett till omläggningar av den interna ekonomin. Utskottet behandlar i det följande de motionsyrkanden somföreligger beträffande biståndet till några av våra huvudmottagariänder. 1 motion 394 föreslås attmedelsramen för utöver regeringens förslag höjs med 10 milj. kr. till110 milj. kr. för /83. 1 motion936 föreslås att biståndet till höjs till 115 milj. kr. I motion2035 föreslås att landramen för minskas till 74 milj. kr. är i hög grad utsatt för sydafrikansk militäraggression. Ett regelrätt krig pågår i södra mot den sydafrikanskamilitären, vars angrepp upprepade gånger fördömts i FN. De sydafrikanskaangreppen har hindrat att mer systematiskt kunna använda sina resurserför återuppbyggnad och långsikfigt utvecklingsarbete. Därtill har enligt SIDA"trögheten i de angolanska planerings- och budgeteringssystemen underinledningsskedet medfört en påtaglig eftersläpning mellan budgeterade ochutbetalade medel". Stora reserver har uppstått i biståndet i Angola.Enligt SIDA avser man att successivt arbeta fram nya samarbetsformer, sommöjliggör ett ökat bistånd. Utskottet föreslår i likhet med attmedelsramen för utöver regeringens förslag ökar med 10 milj. kr. till110 milj. kr. Utskottet tillstyrker följaktligen yrkande 11 i motion 394om landram för . Utskottet avstyrker därmed regeringens förslag samtdelyrkandena 2 e) i motion 936 och 9 b) i motion 2035, de sistnämnda vadgäller höjning resp. minskning av landramen för . I motion 394 föreslås attmedelsramen för utöver regeringens förslag höjs med 5 milj. kr. till90 milj. kr. för /83. I motion936 föresläs att biståndet till höjs till 100 milj. kr. UU 1981/82:20 49 I motion 1251 föreslås att hos regeringenhemställer om förslag fill utökade förbindelser med på detbiståndspolitiska, handelspolitiska och ekonomiska området. I motion 2035 föreslås attlandramen för behålls oförändrad. SIDAkonstaterar i fråga om att "goda resultat har uppnåtts iprojektsamarbetet och att mottagningskapaciteten förefaller hög". Biståndetär i hög grad inriktat pä de fattigare grupperna på landsbygd.Regeringen föreslår trots detta dels en nedskärning av SIDA:s äskade anslag,dels att i landprogrammet infogas en pågående markvårdsinsats, som nufinansieras över annat anslag, vilket minskar biståndet till . Utskottetföreslår i likhet med att medelsramen för utöverregeringens förslag ökar med 5 milj. kr. till 90 milj. kr. Utskottettillstyrker följaktligen yrkande 12 i mofion 394 om landram för Etiopien.Utskottet avstyrker därmed regeringens förslag samt delyrkandena 2 e) i motion936 och 9 ,a) i motion 2035, de sistnämnda vad gäller höjning resp. minskningav landramen för . Utskottet avstyrker likaså motion 1251, varsönskemål delvis tillgodosetts genom utskottets ställningstagande till landramför . I motion 394 föreslås att medelsramen förMozambique utöver regeringens förslag höjs med 30 milj. kr. till 260 milj. kr.för /83. Imotion 2035 föresläs att landramen för minskas till 198 milj. kr. ;s tidigare landöversyn konstaterades att "förutsättningarna förfortsatt svenskt bistånd till är mycket goda. Behovet av såvälfinansiella resurser som tekniskt bistånd är stort". utvecklingsansträngningarhämmas av landets geografiska närhet till och ekonomiska beroende avSydafrika, det senare ett förhållande man ärvt frän kolonialtiden. Under detsenaste året har visat sin aggressivitet genom direkta attacker motMozambique. Det är väl motiverat att ge ett ökat stöd fill i dessutsatta läge. Utskottetföreslår att medelsramen för utöver regeringens förslag ökar med 30milj. till 260 milj. kr. Utskottettillstyrker följaktligen yrkande 10 i motion 394 om landram för Mozambique.Utskottet avstyrker därmed regeringens förslag samt delyrkande 9 b) i motion2035 vad gäller minskning av landramen för . I motion 395 föreslås att medelsramen för Nicaraguautöver regeringens förslag höjs med 25 milj. kr. till 75 milj. kr. Imofion 936 föreslås att biståndet till höjs till 60 milj. kr. 4 1981/82. UU 1981/82:20 50 Imotion 2035 föreslås att landramen för behälls oförändrad. EfterUSA:s beslut att avskära från amerikanskt bistånd och att motarbetaannat internationellt stöd, t. ex. via IDB, har det ekonomiska läget kraftigtförsämrats och därigenom villkoren för den nationella återuppbyggnaden efterinbördeskrigets mänskliga och materiella förödelse. Ensärskilt försvårande omständighet är den stora bristen på eller rent avavsaknaden av insatsvaror, i form av råvaror och halvfabrikat, till industrin.De flesta insatsvaror har fidigare importerats från . Flera fabriker hartvingats inställa produktionen fill följd av rävambrist, och om denna ejavhjälps inom en nära framfid hotar en stor arbetslöshet. har riktaten internationell vädjan om bistånd i denna fråga, också fill . Utskottetföreslår därför en medelsram för det svenska biståndet under /83på 75 milj. kr., vilket är 25 milj. kr. mer än enligt budgetpropositionen.