bet · G501UU20 · 1981-12-31 00:00:00 — Detär emellertid utskottets uppfattning att det belopp på 190 milj. kr. som nuföresläs är tillräckligt stort för att möta rimliga bidragsanspråk från de organisationermed vilka SIDA har särskilda ramavtal, som ett utrymme därutöver börfinnas kvar för andra mottagare och nya insatser. Av detta skäl och med hänsyntill att anslagsposten stigit kraftigt , anser utskottet detmotiverat att avstyrka motionerna 185 och 1255. 4.8U-landspolitik, bredare samarbete, förmånliga krediter, Propositionen(s. 61-66) har en rad u-landspolitiska organoch samarbetsformer vuxit fram för att täcka behov av stöd inom begränsadeområden, där ökat samarbete med har tett sig angeläget. IMPOD hartillkommit för att främja export till , beredningen förinternationellt tekniskt samarbete (BITS) för allmän kunskapsöverföring samtSWEDFUND för att främja industriutveckling i vissa . Förmånligau-landskrediter syftar till att mobilisera ökade resurser för utvecklingssträvandenmed utgångspunkt i de för svensk biståndspolitik gällande principerna. De olikaorganen har funnit former för samråd och samverkan, vilka underlättarregeringens strävan mot en samordnad u-landspoli-fik. Blandde länder som samarbetar med på biståndsområdet finns ett växandeintresse för ett utvidgat samarbete. Det gäller t. ex. handel, industriellt samarbete,råvaruexploatering, utbildningssamarbete och konsulttjänster. Hittillsvarandeerfarenheter tyder pä att ett utvidgat samarbete med med ett ökatengagemang av svenska myndigheter, företag och institufioner kräver störreadministrativa insatser på statlig nivå, både i och vidutlandsmyndigheterna. Samarbetsavtal har i vissa fall fungerat som ram för ettvidgat samarbete. Det är ett instrument som, enligt regeringens mening, börkunna utnyttjas i syfte att samordna den svenska u-landspolifiken. Regeringenavser granska behoven av att ytterligare samordna och effektivisera samarbetetmed enskilda och, om UU 1981/82:20 71 såvisar sig lämpligt, föreslå åtgärder för att förbättra den organisatoriskastrukturen pä svensk sida. Somen särskild åtgärd för att öka det finansiella flödet till samarbetsländer harregeringen tagit initiativ till samfinansiering mellan OPEC-fonden och arabiskabiståndsorgan å ena sidan och å andra sidan biståndsmedel från landramarna,förmånliga u-landskrediter och svenska kommersiella krediter. Samfinansieringav projekt i programländer har ägt mm i med Arabbanken förekonomisk utveckling i (BADEA) samt i med OPEC-fonden ochKuweitfonden. Ytterligare samfinansieringsprojekt är under förberedelse. Bredare samarbete bedrivs f. n. huvudsakligen medett tiotal . Verksamheten består framför allt av bilateralautbildningsinsatser, stöd till institutionssamarbete, konsultstudier,internationella kurser och personutbyte. Under /82 lämnas ettsärskilt finansiellt stöd till och som enförstärkning av det bredare samarbetet med dessa länder. Bredare samarbete medbl. a. , och äger rum inom ramen för samarbetsavtalenmed dessa länder. Ettnära samband föreligger mellan å ena sidan bredare samarbete i form av t. ex.konsulfinsatser och ä andra sidan förmånliga u-landskrediter. Fördet bredare samarbetet anslogs för /82 60 milj. kr., som ocksåinnefattar kostnaderna för dess administration genom BITS. Medelsåtgången harbegränsats av att igångsättande av insatser har varit administrativt krävande.En reservation på 23 milj. kr. frän /81 har genom beslut avregeringen överförts till anslagsposten Förmånliga u-landskrediter. För1982/83 har beräknats ett medelsbehov av 75 milj. kr. under anslagspostenBredare samarbete. för BITS administrativakostnader. Regeringen föreslår att en ny tjänst som handläggare inrättas. Dennaökning sker genom en omdisponering av personalresurserna inombiståndsanslagen. Den nya tjänsten motiveras av det ökande antalet ansökningarom förmånliga u-landskrediter och av att BITS verksamhet är administrafivtkrävande då den omfattar mänga mindre projekt. Detbredare samarbetet i form av bidrag till konsultstudier och utbildningsinsatserhar också nära anknytning fill verksamhet. Regeringenföreslär att BITS ökar sin beredskap att bidra till finansiering av insatsersom erfordras för ett lyckosamt genomförande av investeringsprojekt iSWEDFUND:s regi, men som av ekonomiska skäl inte bör belasta projektet då de ären följd av den allmänt låga utvecklingsnivån i landet eller området i fråga.Ett belopp om högst 5 milj. kr. bör kunna användas för ändamålet. Särskilt finansiellt stödav i huvudsak oförändrad omfattning bör även UU1981/82:20 72 för /83 utgå till Dominikanska republikenoch som förstärkning av det bredare samarbetet. Dessa medel; som börlämnas som gåvobistånd bundet till upphandling i , bör kunna användasför inköp av utrustning till projekt som stöds inom ramen för det bredaresamarbetet. Alternativt kan förmånlig u-landskredit komma i fråga, där detsärskilda finansiella stödet eller medel från anslagsposten för förmånligu-landskredit utnyttjas för gåvoelementet. Något rambelopp för det särskildafinansiella stödet bör inte fastställas på förhand utan avpassas efter uppkommandebehov med hänsyn tagen till medelstillgången inom anslagsposten. Beslut omstorieken på det särskilda finansiella stödet, som bör belasta anslagspostenBredare samarbete, bör fattas av . Särskilt förmånlig kreditgivningtill u-land (prop. 1980/81:41, UU 1980/ 81: 16, rskr 1980/81; 122) har visatsig vara ett verksamt medel för att bidra till att utländsk valutaställs till vissa förfogande för finansiering av utvecklingsfrämjandeprojekt med stor andel svenska varor och tjänster. Denna finansieringsform kansjälvfallet inte ersätta gåvobistånd men kan vara lämplig i vissa fall då detrör sig om projekt som leder till ökade valutaintäkter eller minskadeimporlutgifter eller som på annat sätt bidrar till att förbättra u-landetsekonomi. Förmånlig u-landskredit är gynnsammare för mottagarlandet änexportkrediter eller lån på kommersiella villkor men medför ändå att landetsutlandsskuld ökar. Detta bör beaktas vid kreditgivning till redan hårtskuldsatta . Förmånlig u-landskredit ges med bidrag av medel från ensärskild anslagspost. I fråga om programländer kan även medel från landramentas i anspråk. Det är väsentligt att SIDA, som planerande organ för biståndet,medverkar på ett tidigt stadium i de fall, vilka kan leda till attlandramsme-del utnyttjas. De riktlinjer för imporlstöd som har utarbetats avSIDA torde kunna vara vägledande härvidlag. Förmånlig u-landskredit till programländerkan vara särskilt lämplig för projekt där svensk totalentreprenad tas ianspråk och SIDA;s roll framför allt gäller insatsberedning och tillsyn. Förmånlig u-landskredit kan beviljas med vilkaSverige redan har bilateralt biståndssamarbete och andra varsutvecklingspolitik ligger i linje med de svenska biståndspolitiskamålsättningarna. Den hittillsvarande praktiska tillämpningen av systemetrimmar väl med regeringens intentioner och bör vara vägledande för länderfördelningenäven under kommande budgetär. har framhållit (UU 1981/82; 12) attexportkreditnämndens försäkringsmässiga prövning inte bör få varautslagsgivande för om en förmånlig kredit skall lämnas eller ej. harvidare ansett det angeläget att regeringen på dessa grunder utarbetar ett fastsystem för risktäckning och tillämpar detta i den fortsatta verksamheten. UU1981/82:20 73 Förmånlig u-landskredit ges medutnyttjande av SEK-systemet för statsstödd exportkreditfinansiering.SEK-systemet är anpassat efter den internationella s. k.consensusöverenskommelsen. Deltagarna i överenskommelsen har beslutatom minskade exportkreditsubventioner och en ordning som innebär att kreditermed gävoelement undviks. För svenskt vidkommande innebär ändringarna en ökadbelastning pä biståndsanslagen. De förmänliga u-landskrediterna får emellertidsamtidigt en mer utpräglad biståndskaraktär när gåvoelementet ökar. Regeringenföreslår därför vissa ändringar i beslutsordningen. Inom systemet för förmånlig u-landskredit kan regeringenbesluta att biståndsmedel får utnyttjas för att täcka skadefall i samband medkreditgaranti. Förfarandet syftar till att möjliggöra kreditgivning tillländer som bedöms ha alltför låg kreditvärdighet för att komma i fråga förkreditgaranti från EKN. Sådan garantigivning synes vara en förutsättning föratt säkerställa att flertalet programländer för svenskt bistånd kan komma ifråga för förmånlig u-landskredit. Denna möjlighet har utnyttjats för attgarantera förmånliga krediter till och . k. biständsgarantier har förts till en särskild säkerhetsreserv. Den ärräntebärande hos . Utbetalning för skadefall på biståndsgarantibestrids frän säkerhetsreserven eller, om den inte räcker till, med medel frånbiståndsanslagen. Regeringen anser att biståndsgarantier inte bör ingå iEKN;s verksamhet. Säkerhetsreserven för biståndsgarantier bör förvaltas av EKNpä uppdrag av regeringen. Förvaltningsuppdraget bör omfatta även tidigarebeviljade biståndsgarantier. Återbetalningar i samband med skadefall som harreglerats med medel från reserven skall, liksom tidigare, tillföras denna. Ettriktmärke bör vara att säkerhetsreserven normalt uppgår till en tiondel av detsamlade garantibelopp den ligger som säkerhet för. Denna ordning bör minimerarisken för oförutsedda utbetalningar från biständsanslagen som det,liksom , ankommer på regeringen att avgöra omutrymme finns för ytterligare biståndsgaranti. Förutom sådana avsättningar tillsäkerhetsreserven som beslutas i samband med att krediter beviljas kan vidbehov ytterligare avsättningar göras från biståndsanslagen. Regeringen föreslär att samtliga u-landskrediter tillprogramländer som beviljas fr. o. m. 1982/83 garanteras mot biståndsanslagen pädet sätt som beskrivs i propositionen. Gången för ärenden av detta slag kanbeskrivas som följer. Ansökan om kreditgaranti i samband med förmånlig u-landskredittill programland inges till EKN, som med yttrande överlämnar ärendet förfortsatt handläggning till BITS. Yttrandet bör avse bl. a. risktäckningsgrad,kredittidens längd, premie och avsättningens storlek. Om BITS efter hörande avSIDA anser sig kunna fillstyrka förmånlig u-landskredit underställer BITSregeringen ärendet med framställan om att bi- UU 1981/82:20 74 ståndsgarantioch förmånlig u-landskredit beviljas. Efter regeringens beslut lämnas ärendetför administrafiv uppföljning till EKN, som med beaktande av vad SEK må habeslutat i fråga om krediten expedierar garantin pä regeringens vägnar ochförvaltar säkerhetsreserven. Skulledet i samband med kreditgaranfi fill annat u-land än programland visa sig attEKN anser risken oacceptabel kan samma handläggningsordning som vidbiständsgaranti till programland tillämpas. BITS bör emellertid varauppmärksam på att regeringen endast om särskilda skäl föreligger är beredd attöverväga biståndsgaranti för kredit till länder utanför programlandskretsen. Denföreslagna ordningen innebär att beslut om förmånlig u-landskredit och beslutom kreditgaranti fattas vid samma tillfälle. Enutvärdering av systemet för särskilt förmånlig kreditgivning till u-land kommeratt göras under /83 enligt vad som förutskickats i proposition1980/81:41. Utvärderingen kommer bl. a. att innefatta en översyn av berednings-och beslutsordningen för förmånlig u-landskredit och eventuella behov avytterligare riktlinjer för systemets tillämpning. Ipropositionen föreslås att 300 milj. kr. anslås för särskilt förmånligkreditgivning till /83. Fondenför industriellt samarbete med () insatser för att engagera svenskaföretag i industrieta-blering i har lett till beslut om sexgemensamma investeringsprojekt. Ytterligare ett trettiotal förslag studeras. Fondensverksamhet är f. n. begränsad till investeringar i tillverkande företag.Regeringen anser emellertid att även bör ges möjlighet att engagerasig i annan industriell verksamhet. Förslag till samverkan med svensk industriinom transporter, kommunikationer, energiförsörjning och mineralutvinning harinkommit till fonden, bl. a. från programländer. Därförföresläs att lagen (1979:54) om beslutanderätt för sfiftelse som har bildatsför att främja tillkomst och utveckling av tillverkande företag i u-länderändras sä att även annan industriell samverkan möjliggörs (se bilaga 3 i propositionen).Det bör liksom tidigare ankomma pä SWED-FUND;s styrelse att i varje enskiltfall noga överväga de utvecklingspolitiska aspekterna innan investeringsbeslutfattas. Utskottetbehandlar i detta sammanhang dels motion 1981/82:394 av m.fl.(s), yrkandena 16 och 17, vari hemställs 16.att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om u-landspolitiken, UU 1981/82:20 75 17. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om särskilt förmånligakrediter. dels motion 1981/82:395 av m.fl.(s), yrkandena 2 och 3, vari hemställs 2. att beslutar att medelsramenför bredare samarbete med fastställs till 20 milj. kr.för /83, 3. att beslutar attmedelsramen för bredare samarbete med fastställs till 20 milj. kr. dels motion 1981/82;936.av m.fl. (vpk),yrkande 1 och delyrkande 2 h), vari föreslås 1. att hos regeringenhemställer om att en parlamentarisk utredning tillsätts för att genomföra enöversyn av svensk u-landspolitik så att de ursprungliga målsättningarna kanförverkligas, 2. att hos regeringenhemställer om förslag innebärande h)att anslaget till Särskilt förmånlig kreditgivning fill u-land sänks till 250milj. dels motion 1981/82:2035 av (),yrkandena 4 och 7, vari hemställs 4. att uttalaratt biståndsavtalen breddas till samarbetsavtal, 7. att uttalar att den länderkrets till vilken förmånliga krediter kan ges skall omfatta allau-länder. Under denna mbrik behandlar utskottet det samarbetemellan och som bedrivs genom under senare är nytillkomnaorgan och med delvis nya instmment. Dit hör bl. Beredningen förinternationellt tekniskt samarbete (BITS) som handhar det s. k. bredaresamarbetet mellan och vissa och det nyinrättade systemet medsärskilt förmånlig kreditgivning till . Imotion 395, yrkande 2, föreslås att medelsramen för det bredare samarbetet medDominikanska republiken skall fastställas till 20 milj. kr. Iyrkande 3 i samma motion föresläs på motsvarande sätt att medelsramen för detbredare samarbetet med skall fastställas till 20 milj. kr. Bredaresamarbete syftar till en utvidgning och förstärkning av förbindelsermed enskilda utanför den begränsade programlandskretsen. Det är ettflexibelt biståndsinstrument för insatser framför allt i sädana sominte tillhör de fattigaste men som av olika skäl ändå kan viljaupprätthälla ett biståndssamarbete med. Bredare samarbete har -vid sidan av humanitärt bistånd - bl. a. utnyttjats för stöd till länder iCentralamerika och det karibiska området. UU 1981/82:20 76 Dithör länder som , och . Även ett land somCosta bör kunna vara möjlig samarbetspartner inom denna ram. Tillskillnad från vad som är fallet i det reguljära programlandssamarbetetuppställs emellertid som regel inga bestämda beloppsramar för bredare samarbetemed enskilda länder. Utskottet avstyrker därför yrkandena i mofion 395 ommedelsramar pä vardera 20 milj. kr. FörCubas del har det belopp som använts för bredare samarbete ienlighet med anvisningar begränsats till 5 milj. kr. Utskottetanser att ett belopp av denna storlek är rimligt även för nästkommandebudgetår. 1 tre motionsyrkanden berörs systemet med särskiltförmånlig kreditgivning till . I motion 2035, yrkande 7, förordas attden länderkrets till vilken förmånliga krediter kan ges skall omfatta allau-länder. Närriksdagen fattade beslut om att införa ett system för förmänligakrediter (prop. 1980/81:41, UU 1980/81:16, rskr 1980/81:122) fastställdessamtidigt att krediter endast skulle kunna utgå till; - programländer för svensktbistånd, - med vilka Sverigebedriver bredare samarbete, - andra , vilkasutvecklingspolitik ligger i linje med svenska biståndspolitiska målsättningar. Utrikesutskottetnoterade därtill i sitt betänkande att regeringen hade för avsikt att i valetav mottagarländer och projekttyp skapa garantier för att traditionella svenskabiståndsprinciper blir tillgodosedda. Enbiståndspolitiskt motiverad begränsning av kretsen av mottagarländer utgjordesåledes en av fömtsättningarna vid systemets införande. Utskottet finner detinte motiverat att föreslå att denna begränsning slopas. Yrkande 7 i motion2035 avstyrks därför. Imotion 394, yrkande 17, hemställs att ger regeringen till känna vadsom anförs i motionen om särskilt förmånliga krediter. I motionstexten anförsatt utförligare riktlinjer för systemet kan behöva utarbetas, framför allt vadgäller krediter till länder som varken är programländer eller medverkar i s. k.bredare samarbete. Vidare påpekar motionärerna att det i takt med attkreditgivningen ökar kan bli motiverat med ett risktäck-ningssystem, som gereffektivare planeringstrygghet för biståndsverksamheten. Detta torde, liksomen översyn av berednings- och beslutsordningen för krediterna, kunna inrymmasi den utvärdering av systemet som skall göras under /83,framhåller motionärerna som slufiigen utgår från att garantier tillprogramländer (s. k. biståndsgarantier) i vad avser exempelvis ochrisktäckningsgrad jämställs med sedvanliga exportkreditgarantier. Utskottetvill med anledning av detta motionsyrkande erinra om sitt betänkande UU1981/82; 12 i vilket systemet med särskilt förmånliga kredi- UU 1981/82:20 77 tersenast berördes frän utskottets sida. Utskottet uteslöt dä inte att utförligareriktlinjer för kreditgivningen kunde behöva utarbetas. Regeringen uppmanadesockså utarbeta ett fast system för risktäckningen i syfte att säkerställa attkreditgivning på likvärdiga villkor kan ges även till kreditsvaga länder. Desynpunkter utskottet framförde i detta betänkande har regeringen som framgår avföreliggande budgetproposition redan till en del beaktat. Utskottet noterardärutöver att regeringen avser genomföra en utvärdering av systemet och att idet sammanhanget en översyn av berednings- och beslutsordningen kommer att skevarvid även eventuella behov av klarare rikfiinjer kommer att övervägas.Utskottet utgår från att de i motion 394 framförda synpunkterna pä bl. a.riktlinjer, beslutsordning och risktäck-ningsreserv kommer att kunna bedömas idetta sammanhang. Särskilt den sistnämnda frågan får ökad betydelse närsystemet nu föreslås bli ytterligare utvidgat. Utskottet får med detanförda anse yrkande 17 i motion 394 besvarat. Utskottetfinner propositionens förslag avseende medelsram för systemet med förmånligakrediter vara av rimlig storlek för de behov som kan fömtses för nästkommandebudgetår. Delyrkande 2 h) i motion 936 om en nedskärning i förhållande tillregeringens förslag avstyrks därför. Ipropositionen framförs ytterligare synpunkter och förslag avseende bl. a.krediter till programländer. Utskottet har ingen erinran i anledning däravmen utgår från att det ges fillfälle att återkomma till frågan i annatsammanhang, såsom när resultatet av den begärda översynen föreligger och närsystemet hunnit prövas ytterligare i konkreta projekt. I motion 394 efterlyses i avsnittet om u-landspolitiken bättre samordning av de olika statliga organ som är verksamma på området:SIDA, , , m.fl. Vidare föreslås att använder sig avsamarbetsavtal som instrument för ett intensifierat utbyte med u-länderna.Sädana avtal kan ingås med länder som är biståndsmottagare, men även medandra . Biståndsmedel skall kunna användas för att finansierasamarbetet när det är fråga om länder som uppfyller kraven för att erhållasvenskt bistånd. Kommersiellt befingat samarbete inom ramen för dessa avtal böremellertid finansieras med andra medel än biståndsmedel. Samarbetsavtal kräveren samordning av de statliga organ som sköter u-landskontakterna vid sidan avSIDA, heter det vidare i motionen. Dessa bör föras samman till ett nytt u-landshandelsorgan. Imotion 2035 föreslås att biståndsavtalen breddas till samarbetsavtal i syfteatt göra samarbetet mellan och mer flexibelt och mindrebiståndsinriktat. De äriiga biståndsförhandlingarna skulle kunna utvecklas tillatt motsvara överläggningarna i de s. k. blandade kommissioner som finns medde länder vi har samarbetsavtal med. Dessa båda yrkandenaktualiserar en rad frågor av principiell och organi- UU 1981/82:20 78 Det har efter hand blivit alltmer uppenbart att samarbetet mellan vårtland och inte kan och bör förbli huvudsakligen biståndsinriktat.Därför har under senare är flera u-landspolitiska organ och instrumentutvecklats; bredare samarbete. Beredningen för internationellt teknisktsamarbete (BITS), Fonden för industriellt samarbete med ()och systemet med särskilt förmånlig kreditgivning. Därtill kommer ett flertalmyndigheter, halvstalliga organ och enskilda organisationer och företag, somnumera har nära kontakter med inom och utom mottagariandskretsen. Undersenare delen av har en diskussion förts om möjligheterna attutforma en samlad svensk u-landspolitik. Förslag om en bättre samordning mellande för u-landskontakterna ansvariga myndigheterna och organen har framförts.Åtskilligt har också åstadkommits på området. Efter hand som våra kontakter medu-länderna intensifieras och breddas fill allt fler områden blir emellertidsamordningen ibland både svårare och nödvändigare. Utskottetnoterar med intresse vad regeringen anför i budgetpropositionen om sin avsiktatt granska behoven av att ytterligare samordna och effektivisera samarbetetmed enskilda och, om sä visar sig lämpligt, föreslå åtgärder för attförbättra den organisatoriska stmkturen pä svensk sida. Möjligheten att drivaen samlad u-landspolitik på ett effektivt och smidigt sätt är, anser utskottet,i hög grad en fråga om organisatorisk samordning mellan alla de olika organ - statliga,halvstatliga och privata -som är engagerade i våra relationer med u-länderna.Ett instrument för samordning erbjuder - som regeringen också påpekar -samarbetsavtal av det slag som förordas i motionerna 394 och 2035. Enighetsynes råda om att våra ekonomiska och andra kontakter med börutvidgas. U-landsgruppen har under senare är stått för en väsentlig del avdragkraften i en i övrigt blygsam expansion av världsekonomin. De ekonomiskakontakterna mellan och i-länder sker ofta med ett större eller mindreinslag av statlig styrning. Detta är en utveckling som sannolikt kommer attfortsätta. a. det skälet bör samarbetsavtal i många fall kunna erbjudaen lämplig ram för diskussioner om ekonomiskt, tekniskt och annat samarbete. Samarbetsavtalär emellertid endast en metod och en ram. Det avgörande är självfalletsamarbetets konkreta innehåll. Erfarenheterna av tidigare ingångna liknandeavtal med andra bör kunna ge erfarenheter för en bedömning avmöjUgheten att ingå samarbetsavtal även méd en bredare krets av , inomoch utom den gmpp bedriver biståndssamarbete med. Utskottetanser att en effektivare samordning av de existerande u-landspolifiskainstrumenten och ingående av samarbetsavtal mellan och enskildau-länder kan vara till stor nytta när det gäller att ytterligare bredda ochfördjupa samarbetet med . En inventering av de UU 1981/82:20 79 principiella,finansiella och praktiska frågor som reser sig i sammanhanget och som utskotteti det föregående berört förefaller emellertid behöva göras innan nya instrumentinförs. Utskottetfår föreslå att yrkande 16 i motion 394 och yrkande 4 i motion 2035 ansesbesvarade med vad utskottet anfört i det föregående. I yrkande 1 i motion 936 hemställs att enparlamentarisk utredning tillsätts för att genomföra en översyn av svensku-landspolifik så att de urspnmgliga målsättningarna kan förverkligas. Utskottethar vid tidigare fillfällen, senast i UU 1980/81:20 (s. 32), avstyrkt förslagom tillsättande av en parlamentarisk u-landspolitisk utredning, bl.a. medmotiveringen att den svenska biståndspolitiken relativt varit föremålför en parlamentarisk utredning och efterföljande riksdagsbehandling (prop.1978/79; 113, UU 1978/79: 30, rskr 1978/79:395). Utskottetfinner därför inte skäl föreligga att tillsätta en parlamentarisk utredning ochavstyrker därför yrkande I i motion 936. 4.9Anslaget till bilateralt utvecklingssamarbete Propositionen(s. 54)