bet · G501KU10 · 1981-12-31 00:00:00 — Denna ordning är en viktig orsak till de stockningar somförekommer i riksdagsarbetet och den är ett hinder för en mera långsiktig ochrationell planering. Men även i övrigt kvarstår trots den formella omläggningenav riksdagsåret en rad rutiner som ursprungligen var avpassade till enriksdagsstart . En omläggning av budgetår och budgetbehandling i enlighetmed motionärernas förslag förutsätter bl. a. att tidpunkten för de allmännavalen förändras och att vissa justeringar görs vad gäller riksmötetssessionstider. De i motionen skisserade reformerna skulle möjliggöra en bättreplanering och en jämnare fördelning av riksdagsarbetet över somhelhet. Därmed skulle också förutsättningarna öka för att tillgodose kraven påstörre utrymme för riksdagsledamöternas politiska verksamhet utanför riksdagen.Det skulle bl. a. bli möjligt att på ett mera systematiskt sätt under helariksdagsåret lägga in regelbundet återkommande riksdagsfria veckor, vilket KU1981/82:10 31 är ett av de önskemål som framläggs i motionen. Av olikaskäl är det således angeläget att motionens utredningskrav tillgodoses. dels att utskottet under 9 bort hemställa 9. beträffande riksdagensarbetsformer att med bifall till motion 1980/81:860 ger regeringentill känna vad utskottet anfört om arbetsformer m. m. KU 1981/82:10 Förslag till Lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 § riksdagsordningen skall ha nedanangivna lydelse: 3 kap Budgetåret börjar den 1 juli.Regeringen skall eller, om hinder möter till följd avnyligen inträffat regeringsskifte, möjligt därefter avlämnaproposition med förslag till statsbudget (budgetproposition) för det närmastföljande budgetåret. Propositionen skall innehålla finansplan ochnationalbudget. Regeringen skall avgiva särskilt förslag till slutligreglering av statsbudgeten (kompletteringsproposition). Sådant förslag skallom hinder ej möter avlämnas före utgången av april månad. Annan proposition angående anslag för det närmastföljande budgetåret skall avlämnas , såvida regeringen ickefinner att propositionens behandling kan uppskjutas till följande . Proposition med förslag om nytt eller väsentligen höjtanslag bör innehålla uppskattning av framtida kostnader för det ändamål som förslagetavser. Om förslag till anslag grundar sig på plan än den förvilken anslaget har beräknats i propositionen, bör planen redovisas. Regeringen skall senast den10 januari eller, om hinder möter till följd av inträffat regeringsskifte,möjligt därefter avlämna proposition med förslag till statsbudget(budgetproposition) för det närmast följande budgetåret. Propositionen skallinnehålla finansplan och nationalbudget. Regeringen skall avgiva särskiltförslag till slutlig reglering av statsbudgeten (kompletteringsproposition). Sådantförslag skall om hinder ej möter avlämnas före utgången av april månad. Annan proposition angående anslag för det närmastföljande budgetåret skall avlämnas , såvida regeringen ickefinner att propositionens behandling kan uppskjutas till följande . Proposition med förslag om nytt eller väsentligen höjtanslag eller om sådana riktlinjer för viss statsverksamhet som avses i 9 kap.7 § regeringsformen bör innehålla uppskattning av framtida kostnader för detändamål som förslaget avser. Om förslag till anslag grundar sig på plan förlängre tid än den för vilken anslaget har beräknats i propositionen, börplanen redovisas. Denna lag träder i kraft . KU1981/82:10 33 1980/81:6 y om bättre beslutsunderlag för principbeslut i har genombeslut berett finansutskottet tillfälle att avge yttrandeöver motion 1980/81:1123 av () om bättre beslutsunderlag förprincipbeslut i . I motionen konstateras attriksdagsbeslut ibland leder till för oväntade konsekvenser. Ofta ärdet svårt att förutse vilka kostnader som kommer att uppstå för staten självoch andra kostnadsbärare till följd av avgöranden. Motionären menaratt även om full klarhet av olika skäl inte går att uppnå är det angeläget attriksdagen har en någorlunda klar föreställning om kostnadskonsekvenserna av debeslut som fattas. I motionen föreslås en utvidgning av det stadgande iriksdagsordningen (3 kap, 2 §) som föreskriver att proposition medförslagomnytt eller väsentligen höjt anslag bör innehålla uppskattning av framtidakostnader för det ändamål som avses, varigenom stadgandet kommer att omfattaockså s. k. riktlinjepropositioner. delar motionärens uppfattning i frågan ochtillstyrker att bestämmelserna i riksdagsordningen kompletteras i den riktningmotionären föreslår. Det torde finnas en rad exempel på riksdagsbeslut omriktlinjer för viss statsverksamhet som fått mycket betydande kostnadseffekterutan att dessa närmare redovisats i propositionen och inte heller klarlagts vidberedningen i . Detta bör inte accepteras. Det är enligt utskottetsmening ytterst angeläget att de beslut fattar kan överblickas i frågaom sina kostnadsmässiga konsekvenser också på . Att detta ofta ärsvårt får inte leda till att beräkningarna inte kommer till utförande ochunderställs . Noggranna kostnadsuppskattningar är nödvändiga för attett förslag skall anses tillräckligt berett. Ett stadgande i riksdagsordningenkan visserligen i sig inte garantera att den fullständiga effekten av ettförslag kan överblickas , men ett sådant stadgande börleda till att beredningen blir så långt möjligt fullständig. Utan att taställning till själva formuleringen och till stadgandets inplacering iriksdagsordningen tillstyrker därför finansutskottet att riksdagsordningenkompletteras i nu berört hänseende. Utskottet förutsätter att kravet på noggrannkostnadsredovisning vid en komplettering av den innebörd motionären föreslårkommer att innefatta inte endast direkta riktlinjer för en föreslagen verksamhetutan också kostnader som uppkommer vid ändrad eller ny lagstiftning, utan attdenna är KU1981/82:10 Bilaga 2 34 kopplad till en formell hemställan till att antariktlinjer för verksamheten på ett område. Det stadgande i riksdagsordningen som motionären föreslårutvidgat rör statsutgifterna. Det måste emellertid påpekas att samma behov avunderlag och analys av de långsiktiga effekterna av riksdagsbeslut föreligger ifråga om inkomsterna. I vissa hänseenden gör sig behovet av tillfredsställandebeslutsunderlag gällande med större tyngd vid ändring av skatteregler m. m. änvid utgiftsbeslut, eftersom besluten om ändrade inkomster normalt blir gällandetills vidare och effekterna inte detaljerat följs av år för år, såsom sker i fråga om utgifterna. berörde vissa aspekter av dettaproblem så sent som vid behandlingen av årets budgetförslag (FiU 1980/81:20 s.40f.). Utskottet anförde bl. Av de kraftiga förändringar somskett i beräkningen av inkomsterna liksom av de uppbördstekniska frågor som härberörts bör enligt utskottets mening dras vissa slutsatser. En är att det ärväl så viktigt att följa och analysera utvecklingen av statsinkomsterna som attfölja och beräkna utgifternas utveckling. Avdragen vid inkomstbeskattningen börhärvidlag uppmärksammas särskilt. Ändringar i avdragsregler och ändringar iavgräns-ningen av vilka inkomster som skall tas upp till beskattning fåravsevärda effekter på skatteinkomsterna. Förändringar i dessa styckenframträder inte i statsbudgeten på samma sätt som förändringar i olika bidragm. m. som redovisas på utgiftssidan. Den ekonomiska innebörden av ett avdrag äremellertid i princip detsamma som ett bidrag. I motionen berörs också den vidarefrågan att riksdagsbeslut har konsekvenser också för andra än för staten.Kommuner, företag och enskilda personer påverkas i växlande omfattning avriksdagsbesluten. Det måste enligt utskottets mening konstateras att det underårens lopp förelegat stora brister när det gäller att klargöra dekostnadsmässiga effekterna för dessa andra parter av besluten. Finansutskottethar, som beredande utskott av ärenden rörande den kommunala ekonomin, haftsärskild anledning att diskutera effekterna för kommunerna. Mest utförligt togutskottet upp detta problem i samband med behandlingen vid 1979/riksmöteav proposition 1979/80:90 om kommunalekonomiska frågor. Utskottet anförde i detsammanhanget bl. a. följande (FiU 1979/80:25 s. 7): I olika sammanhang, senast i denproposition utskottet nu behandlar, har betonats att staten måste vara mycketåterhållsam med beslut som driver upp de kommunala utgifterna. Utskottetsbeskrivning i det föregående tyder dock på att statliga beslut varit en starktbidragande orsak till att den kommunala expansionen gått utöver de överenskomnaramarna. Det måste nu krävas att en mycket ingående analys av desamhällsekonomiska förutsättningarna för att genomföra nya reformer görs ivarje enskilt fall. Staten bör i största möjliga utsträckning avhålla sig frånatt ta principbeslut om reformer, om det inte står klart att man på denkommunala sidan har möjlighet att i rimlig tid fullgöra vad man i praktikenåläggs. Ett primärt krav är naturligtvis att, som det uttrycks i propositionen,statsmakterna i det löpande arbetet klarlägger olika reformers effekter på denkommunala KU 1981/82:10 Bilaga 2 35 volymutvecklingen och på den kommunala ekonomin. Dettakrav måste ställas redan på kommittéerna. Regeringen har utfärdatdirektiv till samtliga kommittéeroch särskilda utredare med bl. a. dettainnehåll (Dir. 1980:20). Då kommittébetänkanden remitteras har kommunförbundenett särskilt ansvar för att de kommunalekonomiska frågorna får en tillfredsställandebelysning. Regeringen å sin sida bör se till att ingen proposition läggs framutan att eventuella kommunalekonomiska konsekvenser av de framlagda förslagenär ingående analyserade och utförligt redovisade. För att ge en bild av den betydelseför kommunernas ekonomi som riksdagsbeslut har kan det finnas anledning att härredovisa de ökade årliga kostnader som primärkommunerna enligt beräkningar åsamkas av beslut om ny lagstiftning ellerriktlinjer för viss verksamhet som tagit bara . Ökade kostnader (prisnivå) j.. Arbetstidsförkortning för brandpersonal 100 Lokal ochregional kollektiv persontrafik 300 Ungdomspropositionen, gymnasieskola 500-600 Grundskolansläroplan (LGR 80) 400 Summa ökade kostnader ca 2 100 Det kan konstateras attuppskattning av kostnaderna för kommunerna endast i ringa utsträckningåterfinns i de propositioner och övriga handlingar som legat till grund förifrågavarande riksdagsbeslut. Det ankommer inte på finansutskottet att bedöma huruvidaden i motionen föreslagna ändringen i riksdagsordningen täcker in också kravetatt de långsiktiga kostnaderna för kommuner m. fl. bör redovisas liksom dedirekta statsutgifterna. Enligt utskottets mening är det angeläget att etteventuellt tillägg får en utformning som klart anger att även dessa vidare kostnadseffektertäcks in. Närvarande: (), (), TorstenGustafsson (c), (), (), (), Per-AxelNilsson (s), (), (), (),(), (), (). () och ().