bet · G501SoU25 · 1981-12-31 00:00:00 — Mot btikgrund av att resultaten avhälsoundeisökningtir ;iv flyktingar lydde på att tuberkulos var tivsevärtmycket vanligtire bland flyktinggrupper iin i den svenska befolkningenunderströk i skrivelse till dispensärläkarnavid landets tuberkulosdispensiirer behovet av fortsatt uppmärksamhet påinvandrare - särskilt flyktingar. a. atthälsokontroll kunde exempelvis behövti initiertis bland flyktingar som ej förutblivit undersökta efter ankomsten till - såsom beträffande vissaflyktingar som inte visttis pä mottagningsförläggningarna. Vidare anfördes attäven invandrare, som kommit till tiv arbelsmark-nadsmässiga skäl. tordevara i behov av hälsoundersökning i de fiill då de emigrerat från länder medhög taberkulosmorbiditet. utfärdade ifebruari 1978 kungörelse (SOSFS (M) 1978:5) med allmänna råd om lungröntgen vidhälsoundersökningar i vissa fall. I kungörelsen lämnar allmännaråd om i vilken utsträckning lungröntgen (dvs. skärmbildsundersökning ellerlungröntgenundesökning i fullforniat) bör ingå i hälsoundersökningar i sambandmed anstiillning och utbildning inom vissa yrkesområden och för kontroll avspeciella riskgrupper. Som en riskgrupp anges bl. a. invandrare från ländermed sämre tuberkulossituafion än i vårt land. 1 ett avsnitt, vari frågan om ivilken utsträckning lungröntgenundersökningar bör ske. anges beträffande invandrarebl. a. följande. Invandrare till bör snarastefter ankomsten hit genomgå lungröntgenundersökning. Skolhälsovården ansvararför att invandrarelever i skolan vid behov röntgenundersöks. Eventuelltfortsatt kontroll bör av vederbörande läkare föreskrivas från fall till fallmed hänsyn tagen till lungbild. hereditet, anamnes och övriga relevanttiomstiindigheter. Vad nu sagts bör gälla även för utlandssvensktir, somefter längre tids vistelse i land med ett sämre tuberkulosläge än i ,återvänder hit för att bosätta sig här. Information till invandrare om behovet ;ivlungröntgenundersökning. var sådana undersökningar utförs ni. m. bör lämnas avberörd personal inom hiilso-, sjuk- och socialvården. Sådan information böräven kunna lämntis av statens invandrarverk (genom del s. "invandrarpaketet") - t. ex. i samband med kyrkobokföringen - och avkommunernas invandrarbyråer, vilka byråer också bör kunna tillhandagå medtolkservice. Motioner med yrkanden som v;irlikartade med det yrkande som framställs i motion 1980/81:374 (m) har behandlatsav utskottet i betänkandena SoU 1973:5 (s. 33), SoU 1974:5 (s. 19) och SoU1978/79:3. Pä förslag av socialutskottet i1973 års och betänkanden avslog de dä aktuella motionerna.Utskottet hänvisade till aft frågan om SoU1981/82:25 13 hälsokontroll ;iv invandrtire uppmiirksammtits dels isoeitilstyrelsens rekommendationer betriiffande den allmiinnaskärmbildsundersökningen. dels i direktiven för den dåvarande invandrarutredningen( In 1969:22). Vidare anföide utskottet att frågor om hiil.sokontroll ;ivinv;indr;ire kunde bli uppmiirksiimmade av en inom sociiilstyrelsen tirbettmdehiilsokontrollutred-ning. 1 betänkande nämnde utskottet även attSvensk lungmedicinsk förening, som är en sektion av ,antagit rekommendationer om skiirmbildsundersökningar, vtiridel förutsattes att skärpt uppmärkstimhet skulle ägntis åt olikti riskgrupper.Som de vikfigtisfe bland dessti riskgrupper angavs bl. invtindrtire frånliinder med sämre tuberkulossituation än vår egen. I samband med beredningen av den i1978/betänkande aktuella motionen anordnades, som nämnts i ettföregående avsnitt, ett sammanträde med företrädare för ,statens invandrarverk och frågan ominvandrarnas kontakter med hälso- och sjukvården. Bland andra socialstyrelsensföreträdare avvisade därvid tanken på obligatorisk lungröntgenundersökning avinvandrarna av olika skäl. a. för att def skulle bli komplicerat atf få ettsådant sysfem att fungera generellt, då invandringen sker på olika sätt. Istället förordades insatser för att motivera invandrare aft frivilligt genomgålungröntgenundersökningar genom information och genom åtgärder för attunderlätta för invandrarna att delta i sådana undersökningar. I dettasammanhang påpekades det emellertid att åtgärder för att stimulera invandrareatt delta i lungröntgenundersökningar inte fick leda lill att t. ex.invandrare, som flyttar mellan olika anställningar, skulle komma att genomgålungröntgenundersökningar i en omfattning som innebär risker för sfrålskador.Man ville därför förorda en anteckning om genomgångna lungröntgenundersökningarpå t. ex. ett hälsobesked, som invandrarna kunde visa upp vid kontakter medhälso- och sjukvården. Som nämnts i det föregående förordade utskottet ibetänkandet att man borde överväga frågan om införande av ett hiilsobesked förinvandrare med bl. a. utrymmen för noteringar om bl. a.lungröntgenundersökningar som genomförts. Betänkandet överlämnades, som nämnts, till hälso- ochsjukvårdsutredningen (HSU). och hälso- ochsjukvårdsutredningen (HSU) Den inom arbetandehälsokontrollutredningen redovisade sitt utredningsarbete i rtipporfenHiilsotmdersökningar och annan förebyggande hälsovård, utvecklingstendenser(redovisar 1978:6). - som begränsatsitt arbete till i huvudsak den del av hälsovården som avsersjukdomsförebyggande och sjukdomsuppspårande SoU 1981/82:25 14 åtgärder- fann att hälsoundersökningar endast varmotiverade i den mån det kunde visas, att åtgiirderna på ett gynnsamt siittpåverkade dödlighet, sjuklighet och/eller livskvalitet avseende medborgtirnasförmåga att uppleva en meningsfull tillvaro) siinihället. Utredningen föreslog;itt hälsokontroller och annan sjukdomsförebyggande verksamhet - innefattandehälsoupplysning- skulle förankras inom primärvården och titt ansvaret förpitineringen av hälsokontroller och sjudomslörebyggande verksamhet skulleanförtros sjukvårdshuvudmännen. ansåg vidare, atl detborde ankomma på varje sjukvårdshuvudman titt med hänsvn till förefintligefterfrågan och tillgång på resurser besluta om inriktning, metoder ochorganisiition för befolkningen av regelbundet återkommande hälsoundersökningar.Utredningen föreslog ett program för dessa undersökningar. Beträffande tuberkulos anfördes ihälsokontrollutredningens rapport bl. (s. 75) att med nuvarandetuberkulossituation allmänna skärmbildsundersökningar knappast var lönsamma omman ser enbart till utbytet av tuberkulosfall men att riktade undersökningar avspeciella grupper- t. ex. invandrare - däremot borde kunna vara av stort värde. överlämnades till HSUför beaktande i samband med HSU:s utredningsarbete. HSU behandlar i sitt slutbetänkande(SOU 1979:78) mera allmänt frågor om hälsoundersökningar och går inte in påfrågor om lungröntgenundersökningar. HSU anför hl. (s. 264) att denfortsatta utvecklingen av hälsoundersökningar bör i första hand bli beroendeav resultaten av ett utökat forsknings-, utvecklings- och utvärderingsarbetesamt av titökad försöksverksamhet på lokal nivå. Förläggning fill bl. a. av enförsöksverksamhet med psykiatrisk vård för invandrare Mot bakgrund av de psykiskapåfrestningar som omställningen till förhållandena i ett annat land innebär förinvandrare och de problem för invandrare som följer av ;itt psykoterapeutiskoch psykiatrisk behandling är starkt beroende av en god språkförbindelse mellanpatient och vårdpersonal framställdes i en /väcktmotion ett yrkande som syftade till att en särskild försöksverksainhel medpsykiatrisk vård för invandrare skulle komma till stånd inom etthindstingsområde med hög andel invandrade invantire. Sedan socialutskottet remissbehandlat motionen tinfördeutskottet i betänkiinde SoU 1980/81:2 bl, a. fiiljande med anledning tivmotionen. Utskottet delar socialstyrelsensuppfattning att man bör pröva olika modeller när del gäller utformningen avpsykiatrisk vård för invandrare och SoU 1981/82:25 15 ställer sig diirför positivt till atl en försöksverksamhetmed psykiatrisk vård för invandrare kommer till stånd. Utskottet vill därförförordti titt får i uppdrag titt ta upp diskussioner medLandstingsförbundet, sjukvårdshuvudmän, statens invandrarverk samtrepresentanter för invtind-rtir- och personalgrupper syftande lill att en sådanförsöksverksamhet skall komma lill stånd. Vid beredningen av frågan omförsöksverkstimheten bör bl. a. klarläggas försöksverksamhetens organisationoch innehåll samt förutsättningarna för finansiering av densamma.Kostnadsiinsvaret för psykiatrisk vård för invandrare liksom för andra grupperi samhiillet ligger visserligen på sjukvårdshuvudmännen men - eftersom del härär fråga om en försöksverksamhet - bör del undersökas i v;id mån fintmsieringenkan ske genom bidrag från de anslag eller fonder från vilka stöd till forskningoch utvecklingsarbete m. m. på de sociala och arbetsmarknadspoliiiska sektorernakan utgå. I första hand synes därvid böra undersökas vilka möjligheter somfinns till bidrag från anslaget lill forsknings- och utvecklingstirbete stimtförsöksverksamhet på huvudtitel samt från anslaget tillåtgärder för invandrare på arbetsmarknadsdeptirtementets huvudtitel. På förslag av utskottet beslutade (rskr1980/81:10) som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet sålundaanfört. 1 motion 1980/81:1237 (fp)framhålls med hänvisning till Ovannämnda beslut bl. a. atl Stockholmsläns landsting borde vara ett lämpligt försöksområde för psykiatrisk vård förinvandrare, diirför att i flera kommuner i så mycket som enfjärdedel av befolkningen är av utländsk härkomst och därför atl ca 9 000invandrare finns anställda inom hälso- och sjukvårdsnämndens personalslat ilandstinget. Enligt motionärerna skulle försöksverksamheten kunna kopphis tillett redan befintligt psykiatriskt team eller till ett invandrarfeam sominrättas under innevarande år i landstineet. Med anledning av riksdagensovannämnda beslut uppdrog regeringen åt attinventera och utvärdera pågående försöksverksainheter hos sjukvårdshuvudinännenangående psykiatrisk vård för invandrare. Enligt regeringens beslut börsocialstyrelsen utifrån gjorda erfarenheter och med beaktande av vadsocialutskottet anfört till regeringen inkomma med förslag till enförsöksverksamhet med psykiatrisk vård för invandrare senast den 1 september1981. Därvid bör de kostnader som kan uppkomma särskilt redovisas. Med anledning av uppdraget har inom socialstyrelsenbildats gruppen för invandrarpsykiatri. till vilken såsom experter knutitsprofessorn i psykiatri vid . Huddingesjukhus, och överläkaren vid barnhälsovårdsorganisationen inom länslandsting . Gruppen utsände en enkät lillsjukvårdshuvudmännen SoU 1981/82:25 16 om erfarenheter, pågående verksamhet och planerade projektbeträffande psykiatrisk vård för invandrare. Enkätsvar inkom under hösten 1981.Gruppen har ännu inte slutfört sitt arbete. I de motioner som behandlas i dettabetänkande tas upp frågor om förbättrad hälso- och sjukvård för invandrare, omobligatorisk lungröntgenundersökning för vissa invandrare och om förliiggningbl. a. till av en av begärd försöksverksamhet medpsykiatrisk vård för invandrare. Enligt uppgifter bor numera i 424 000utländska medborgare, och i befolkningen finns det nära 380 000 invandrare somnumera är svenska medborgare. Detta innebär att ungefär en tiondel avbefolkningen i är utländska eller f. d. utländska medborgare. Av deutländska medborgarna är emellertid födda i , och av deutländska medborgare som är födda utomlands har bott här i minst fem är. godkände riktlinjer för invandrar- ochminoritetspolitiken (prop. InU 1975:6, rskr 1975:160). De antagnariktlinjerna har formulerats med utgångspunkt i målen jämlikhet, valfrihet ochsamverkan. Enligt riktlinjerna innebär jämlikhetsmålet ett fortsatt arbete föratt invandrarna skall få satnma möjligheter, rättigheter och skyldigheter sombefolkningen i övrigt. Regeringen utfärdade förordningen (1976:310) omåtgärder för invandrare m. fl. Enligt bestämmelser i denna förordning skallstatlig myndighet - i enlighet med de nämnda riktlinjerna - inom sittverksamhetsområde fortlöpande beakta sill ansvar för invandrare och språkligaminoriteter. Med stöd av ett bemyndigande av regeringen i fjoltillkallades invandrarpolitiska kommittén (A 1980:04) för alt göra en översynav frågor rörande invandringen samt rörande invandrares och etniskaminoriteters situation i . Kommittén har en parlamentarisk förankring. Förbättrad hälso- och sjukvård för invandrare I motion 1980/81:1500 av Anna-GretaLeijon m.fl. (s) begärs att regeringen skall ta upp överläggningar medLandstingsförbundet rörande förbättrad hälso- och sjukvård för invandrare. Imotiveringen till yrkandet framhålls att hälso- och sjukvärden måste göraspraktiskt tillgänglig även för invandrarna. Motionärerna anför bl. a. atf defför många invandrarglesa landsting och kommuner är svårt atl bygga upp egnapersonella resurser för atl tillgodose de angelägna behoven för allainvandrargrupper och att det därför finns anledning atl bygga upp en språk- och kulfurkompetent SoU 1981/82:25 17 "resursbank" för olika nafionalifetsgrupper. Föratt invandrarna skall kunna få adekvat hälso-och sjukvård, framförallt inomområden som förebyggande vård. psykiatri och långtidsvård (sjukhemsvård), krävssamordnade insatser, t. o. m. över landstingsgränserna. Statens uppgifter inomhälso- och sjukvården för invandrarna bör enligt motionärerna varti altmedverka till samplanering av verksamheter som kan vara av övergripande naturoch som bör lösas genom samverkan med flera parter. Mot bakgrund av aft utskottet hadeatl behandla ett motionsyrkande om lungröntgenundersökning av invandrare (härom i följande avsnitt) anordnade utskottet ett sammanträdemed företrädare för , statens invandrarverk en bred information rörande invandrarnaskontakter med hälso- och sjukvården. De synpunkter m. m. som kom fram vidsammanträdel och i promemorior som ingavs innebar beträffande invandrarnassituation inom hälso- och sjukvården sammanfattningsvis att invandrarna inte utgörett medicinskt problem på det sättet att de skulle hota hälsotillståndet hosden inhemska befolkningen. På grund av brister i hälso- och sjukvården ihemländerna kan det emellertid hos många nyanlända invandrare finnas ettackumulerat behov av både sjukvård och hälsovård. Som ett problem framhölls attinvandrarna har bristande kunskap om organisationen och utformningen av hälso-och sjukvärdsväsendet i vårt land och om de tjänster - infe minst rådgivning ihälsofrågor - detta kan ge dem. Som ett annal problem framhölls att det finnshinder i kommunikationen och förståelsen mellan invandrarna och de inom hälso-oeh sjukvården verksamma på grund av språksvårigheter och bristande kunskaperhos de senare om vad invandrarsituationen innebär för patienterna och om deolika kulturella bakgrundsfaktorer som har betydelse vid samtal och behandling. I betänkande SoU 1978/79:3 anförde utskottet i fråga ominvandrarna och hälso- och sjukvården bl. a. att en grundsats för arbetet medatt bygga ut hälso- och sjukvården i vårt land är att alla som bor i vårt landskall ha rätt till hälso- och sjukvård på lika villkor och att denna grundsats,när det gäller invandrarna, innebär att hälso- och sjukvården måste anpassasäven till deras situation. Utskottet pekade på aft det härvidlag främst krävsen god information till invandrarna om vår hälso- oeh sjukvård och om detjänster denna kan erbjuda, åtgärder för att stimulera invandrarna till kontaktmed den förebyggande hälsovården inom barnhälsovården, mödrahälsovården, den allmännaskärmbildsverksamheten, företagshälsovården etc, en god tolkservice samtmöjlighet för invandrarna atl vid behov få kontakt med personal som behärskarderas språk och/eller har kunskap om föreställningar, seder och bruk i demiljöer varifrån invandrarna kommer och därigenom bättre kan möta invandraren ivårdsituationen. Utskottet underströk angelägenheten av att frågan om hur vårhälso- och sjukvård skall tillgodose även invandrarnas behov ägnades särskilduppmärksamhet under den fortsatta utbyggnaden på området. Utskottet har i dagsamma syn på frågan SoU 1981/82:25 18 om vad invandrarna har rätt att kräva av vår hälso- ochsjukvård. LItskottet tog i niimnda betänkande, SoU 1978/79:3, uppfråga om möjlighet alt låta personer som invandrar till vårt land erhålla etthälsobesked avfattat på de olika invandrarspråken med information om var hälso-och sjukvård och om de tjänster som hälso- och sjukvården kan erbjudainvandrarna samt med utrymmen för noteringar av resultaten avlungrönt-genundersökningtir och andra hälsoundersökningar som invandrarnagenomgår. Utskottet ansåg alt det fanns anledning att närmareöverväga de vid sammanträdet med företrädarna för ,invandrarverket och framkomna synpunkterna på hur vårhälso- och sjukvård skall anpassas till invandrarnas situation inkl. frågan ominförtinde av ett hälsobesked av ovannämnt slag. På begäran av utskottet gavriksdagen (rskr 1978/79:1) som sin mening detta regeringen till kiinna.Regeringen överlämnade skrivelse i ärendet ochutskottets betänkande till den tillkallade hälso- ochsjukvårdsutredningen (S 1975:04). HSU avgav sitt slutbetänkande (SOU 1979:78) Måloch medel för hälso- och sjukvården med förslag lill en hälso- ochsjukvårdslag. I lagförslaget har som mål för hälso- och sjukvården angivits attden skall främja en god hälsa hos hela befolkningen samt erbjuda sina tjänsteråt alla på lika villkor. Detta mål skall enligt utredningen bl. a. innebära attden som ansvarar för hälso- och sjukvården skall inrätta sin verksamhet så attbetydelsen av bl. a. språkliga och kulturella olikheter kan begriinsas. Enproposition på grundval av HSU:s förslag beräknas komma att framläggas förriksdagen inom en nära framlid. HSU behandlade i sitt slutbetänkande inte frågan ominförande av ett hälsobesked för invandrare. Frågan om invandrarnas situationinom hälso- och sjukvården har även uppmärksammats i andra sammanhang. I anslutning till ett utredningsarbete som pågår om ettprincipprogram för den framtida hälso- och sjukvården med sikte på åren1990-2000 (HS 90) har framlagts skriften Sjukdom - ett relativt begrepp.Sjukdomsbegreppet sett i ett socialantropologiskf perspekfiv (Socialstyrelsenredovisar 1980:5), vari belyses bl.a. den betydelse invandrares kulturellabakgrund kan ha för sjukdomsuppfattningar och beteenden vid sjukdom. 1 riktlinjer för det fortsatta arbetet inom som anlagils har som en av utgångspunkterna förutredningsarbetet med hälsoupplysning angetts att hälsoupplysningen i förstahand skall inriktas på bl. a. vissa invandrargrupper. bildades arbetsgruppen rörande definskspråkiga invandrarnassituation inom den svenska hälso- och sjukvården medrepresentanter för och , för motsvarandeorgan i SoU 1981/82:25 19 samt för vårdhuvudmän i och (bl. Arbetsgruppen skall bl. a. belysa möjligheterna attförbättra de finskspräkiga invandrarnas situation inom den svenska hälso- ochsjukvården saml socialvården. anordnades en konferens med representanterför statens invandrarverk och ett 20-tal politiska företrädare förLandstingsförbundet, varvid invandrarfrågor diskuterades. En översyn av invandrares och etniska minoriteterssituation i skall som nämnts i det föregående utföras avinvandrarpolitiska kommittén. Kommittén är enligt direkfiven föröversynsarbetet oförhindrad att pröva bl. a. frågor om invandrares och etniskaminoriteters sociala situation och skall särskilt utreda frågan om samhälletsmöjligheter på att erbjuda språkliga minoriteter i utbildning,vård och service på deras språk. Utskottet instämmer medmotionärerna i motion 1980/81:1500 (s) i att ansträngningar måste göras för attgöra hälso- och sjukvården praktiskt tillgänglig för invandrarna. Åtgärder avdet slag som motionärerna förordar är härvidlag av betydelse. Den ovan lämnaderedovisningen av utredningsaktiviteter m. m. visar emellertid att man på olikahåll är medveten om alt invandrarnas situation inom hälso- och sjukvårdenbehöver förbättras. Utskottet har därför anledning räkna med att motionenssyfte skall kunna tillgodoses utan att nu behöver la något initiativ.Någon åtgärd med anledning av motionen är därför enligt utskottetsmening inte påkallad. Med hänsyntill def anförda avstyrks motion 1980/81:1500 (s). Utskottet förutsätter aft - sedanHSU avslutat sitt arbete utan att ta upp frågan till behandling - regeringenkommer aft ta ett förnyat initiativ med anledning av att år 1978begärt att frågan om införande av ett hälsobesked för invandrare skallöverväcas. Obligatorisk lungröntgenundersökning för vissa invandrare Någon skyldighet för den sominvandrar till vårt land atl genomgå lungröntgenundersökning(skärmbildsundersökning eller lungröntgenundersökning i fullformat) finnsinte, såvida inte tuberkulossjukdom direkt misstänks hos honom eller hos personi hans närmaste omgivning. Flyktingar som tas emot i vårt land öch till enbörjan inkvarteras i moftagningsförläggningar fåremellertid under vistelsen i mottagningsförläggningarna genomgålungröntgenundersökning om sådan inte skett redan i samband med atfflyktingarna överförs till . Invandrarbarn och invandrarungdomar nås istor utsträckning av barnhälsovården och skolhälsovården och kan i anknytninghärtill genomgå lungröntgenundersökning. För de förvärvsarbetande vuxnainvandrarna slår ofta lungröntgen- SoU 1981/82:25 20 undersökning i anknytning till företagshälsovården tillförfogande. Samtliga anställda i vissa näringar m. m. är underkastadeåterkommande lungröntgenundersökningar. Många invandrare - särskilt dehemmavarande kvinnorna- omfattas dock inte av rutinmässiglungröntgenundersökning. har i rekommendationer om fortsattskärmbildsverksamhet, som gavs i en promemoria av år 1969angående rekommendationer om fortsatt skärmbildsverksamhet, och 1978utfärdad kungörelse med allmänna råd om lungröntgen vid hälsoundersökningar ivissa fall (SOSFS (M) 1978:5) - vilken ersatt den tidigare promemorian -understrukit atf invandrare är en riskgrupp beträffande tuberkulos och attinvandrare bör genomgå lungröntgenundersökning efter invandringen. 1kungörelsen har framhållits aft information till invandrare om behovet av lungröntgenundersökningoch om var sådana undersökningar utförs m. m. bör lämnas av berörd personalinom hälso-, sjuk- och socialvården, av statens invandrarverk och av kommunalainvandrarbyråer. I motion 1980/81:374 av förste vice talmannen () påpekas inledningsvis att tuberkulossjukdomen minskat mycketkraftigt i - från ca 20 000 nya fall år1944 till 991 nya fall - och att den minskade förekomsten av sjukdomenbl. a. lett till atf man upphört med calmetfevaccinering av nyfödda, vilketskedde . Av de 991 tuberkulosfallen avsåg, anför motionären. invandrare, och tuberkulossjukdomen är således betydligt vanligare blandinvandrare än bland svenskar. Def blir, framhåller motionären, allt angelägnareatt smittfara i samhället i möjligaste mån förebyggs, eftersom det för varje årtillkommer en ny årskull barn som saknar vaccinationsskydd mottuberkulossjukdomen. Motionären begär därför utredning och eventuellt förslagom obligatorisk lungröntgenundersökning av invandrare som kommer från länder,där tuberkulossjukdomen är vanlig, och som avser aff stanna iSverige eller temporärt arbeta här. Vid utskottefs ovannämnda stimmanfräde medföreträdare för , statens invandrtirverk och Landstingsförbundetom invandrarna och hälso- och sjukvården - för vilket soni nämnts bakgrundenutgjorde ett motionsyrkande orn lungröntgenundersökning av invandrare -avvisadebl. a. företrädare tanken på obligatorisk lungröntgenundersökningav invandrarna av olika skäl, bl. a. för att def skulle bli komplicerat atf fåeff sådant system att fungera generellt, då invandringen sker på olika sätt. Istället förordades insatser för att mofivera invandrare atf frivilligt genomgålungröntgenundersökningar genom information och genom åtgärder för atfunderlätta för invandrarna atf delta i sådana undersökningar. I dettasammanhang påpekades def emellertid att åtgärder för aft stimulera invandrareatt delta i lungröntgenundersökningar inte fick leda till att t. ex.invandrare, som fiyttar mellan olika anställningar, skulle komma att genomgålungröntgenundersökningar i en omfattning som innebär risker för sfrålskador.Man ville därför förorda aft noteringar om SoU 1981/82:25 21