bet · G501KU35 · 1981-12-31 00:00:00 — : Den frågan skulle jag egentligen intesvara på, för jag har aldrig varit med vid någon hantering av ärendet. Såsomjag har fått det rapporterat från ministeröverläggningar, från UHD:s kontaktermed amerikanerna, från vår ambassad i , har den frågan inte varituppe om olika uppfattningar angående vad den har åtagit sig.I den mån det finns olika uppfattningar har de mig veterligt inte diskuteratsmellan amerikaner och svenskar. Per : Jag återvänder till frågan om vad man inomföretaget och inom industridepartementet gjorde på basis av de rykten omlicensbrott som kom i svang . Jag läser i våra handlingar att det under senare delen av1980 förekom en del korrespondens där bl. a. kabinettssekreterare ochstatssekreterare var inblandade. Båda uttrycker oro för att bara ryktenakan innebära bekymmer för förhållande till i ett antal känsligaärenden framöver. Gjorde industridepartementet någon utredning omsanningshalten i de påpekandena, eller gjorde man fortfarande den tolkning somLennart gav uttryck för, nämligen att ryktena i andra delar befunnitsovederhäftiga och att man därför kunde lämna också de här påståendena åt derasöde? : Vid det laget var det inte departementetsom hanterade frågan, utan den hanterades mellan industridepartementet, som vardelägare i Datasaab, och handels- och utrikesdepartementen, som hade kontaktermed vår ambassad. När de tre departementen var inblandade skedde givetvisallting i samråd. Vi bestämde oss den gången för att göra två saker. Det enavar att ge svar på en fråga från amerikanerna. Den frågan gällde egentligeninte så mycket licensbrott, utan den gällde vilken kontakt departementet hadehaft med den KU1981/82:35 224 mystiska rapport som hade citerats i massmedia och somockså hör till bilden. Vi bestämde oss för att vi skulle meddela de amerikanskamyndigheterna om departementets befattning eller brist på befattning medrapporten. Det andra var att vi skulle ge en allmän uppmaning åtföretaget att ställa upp. Det företag som var part i målet hade fått licensbeviljad av amerikanska myndigheter. Vi uppmanade företaget att ta kontaktdirekt med myndigheterna, med licensgivarna. Det var vad vi gjorde för att tillsammans med deamerikanska myndigheterna reda ut om det fanns någon oklarhet. Per : Får man sammanfatta ochLennart svar så, att från regeringens sida gjordes ingen granskning avlicensfrågan? Regeringen krävde inte att genom sitt eget ägarskap i Datasaabutföra granskning utan nöjde sig med att uppmana företaget att ta kontakt medamerikanerna för att reda ut eventuella missförstånd. Är detta en korrektsammanfattning av hur det hela handlagts? : Om det inte finns flera frågor tackar vier för att ni har kommit hit! KU1981/82:35 225 Utfrågning av direktör , tidigarestyrelseordförande i BertU Fiskesjö: Vi hälsar direktör välkommentill . Utskottet granskar regeringens handläggning avdet s. k. Datasaab-ärendet, dvs. det ifrågasatta licensbrottet vid viss exporttill . Vi är angelägna att få dina synpunkter på den frågan, eftersom duvar ordförande i . : Jag kom efter Gallans för att genomförafusionen mellan Datasaab-divisionen i och Stansaab. Det var, om jagkommer ihåg rätt, ett konstituerande sammanträde , men detförsta verkliga sammanträdet hölls - jag kommer ihåg det,eftersom vi köpte Husqvarna . Då nämndes ingenting om de härsvårigheterna, men under de här undersökningarna 1981 fick jag veta att dethade varit ett relativt stormigt möte inom Stansaab , och några hadetydligen reserverat sig. Det nämndes ingenting till mig om detta påsammanträdet . Jag var mycket ivrig att lägga ner divisionen,eftersom den gick med stor förlust - ca 100 miljoner. Jag ansåg attframfidsutsikterna var dåliga för divisionen. .Man hade fått en hel delleveranser i , men internafionella leveranser var ganska sällsynta.Någon överingenjör i f. d. Standard Radio - ITT for runt i världen och försöktesälja, men det var nästan hopplöst. Det var mycket pengar av olika sorterinblandade, och det låg långt över och under Stansaabs nivå att klara densortens affärer. Men det fanns en stor affär - den hade jag upplevt påannat sätt - och det var ryssaffären. Den hade sysslat med påsin tid. Det jag visste om den var att när vi köpte Facit ville han förmå migatt behålla på med ett löfte att vi skulle få storabeställningar av ryssarna. vet man att sådanaaffärer tar , och jag tror att avtalet gjordes först . Jag fästemig aldrig särskilt vid det. Vad som nämndes på styrelsesammanträdena var att man hadeleveransbekymmer- det är det alltid med sådana stora system. Det gälldeprovningar, om man hade fått varorna , om de kunde klara den trafik somvar utlovad. Att man inte kunde klara det till en början berodde bl. a. på attnär man levererade hade trafiken ökat på flygfältet och belastningen var myckethårdare än som förutsattes vid beställningen. Det rullade på, och man hadeingen speciell känsla av några hemligheter. Det berodde kanske på att affärenhade handlagts i industridepartementet, och den dramatiserades inte. Sedanringde när jag satt på kontoret på 15 1981/82. KU1981/82:35 226 och ville besöka mig. Han verkade mycketskakad. Det gällde Datasaab. Han kom upp och sade att det hade förekommit någonuppgift i departementet om att man hade överträtt licensbestämmelserna. Han varmycket säker på det. Jag sade att det enklaste var väl att ringa , och viringde : "Det sägs att ni överträttlicensbestämmelserna." Nej, det tyckte inte alls - det var renabagateller. verkade väl något lugnad. Åsling tillfrågades när det började komma ut i pressen,och Åsling uppgav att han hört via mig att detta inte var någonting att fästasig vid. och jag frågade när han var såskakad. "Man fick det intrycket att amerikanerna var medvetna om att vissadelar av licensen inte täckte vad man behövde för att klara licensen." Mendet var underförstått - han hade talat med någon på försvarsdepartementet ellernågon annanstans i - att det var ganska vanligt. Det skulle man inte ta såhårt, och man skulle få en tilläggslicens. Det tror jag var den första försummelse man gjorde. Om detvar i Datasaab eller industridepartementet har jag inte fått klart för mig. Detblev litet hysch-hysch över det. Större delen hade väl gått att klara, men så kom enskärpning i den amerikanska inställningen. Om det möjligen hade varit något felblev det värre på grund av och över huvud taget skärpningen av hållningenmot . Det märktes bl. a. i fråga om den nya gasledningen, men där har mansedermera godkänt elektroniken. Det är vanligt i när man byterpresident att man också byter ut viktiga tjänstemän. Sedan blev det mer och mer dramatik. L M gjorde engrundlig undersökning via direktör . kom hit med sin statssekreterare,och jag talade med honom på Hagamiddagen. Sedan frågade ambassaden om jag villekomma upp och tala om saken. Jaghade ingenting att dölja, speciellt inte inom LM, utan vi var angelägna om att vara så öppna som möjligt. Vidare undersökningar av amerikanerna har lett till ettantal anklagelsepunkter av vilka större delen kan avvisas, medan andraeventuellt är kvar. Jag har förstått att man inte tänker gå på regeringsledamöterna,departementen och myndigheterna. Man fann nog att styrelsen var oskyldig till hur det hadehandlagts, men man var hårt ute efter vissa tjänstemän på Datasaab. Jag talademycket öppet med de amerikanare som hade rest hit. Det är ungefär så mycket somjag vet om detta, men det kanske kommer fram mer, om ni frågar. : Vi sysslar i första hand med regeringenshandläggning av ärendet. Det är vår uppgift att granska regeringen, och för ossär det av särskild vikt att veta vad regeringen visste och inte visste. KU1981/82:35 227 bekräftat vad jag sett i pressen, nämligen att till Åslingoch gick budskapet via dig, att några oegentligheter inte hadeförekommit. : Det gick mycket direkt, eftersom RobertNilsson kom upp på mitt kontor, och han var med när jag ringde . : Det var den information som regeringenfick? Sedan kom det väl fram vissa saker iindustridepartementet. Med tanke på det sätt på vilket ett departement måstearbeta, med olika politiska grupper och byte av personal, är det naturligt attallt blir mycket öppet. Finns det några upplysningar, så kommer de ut, och detmesta skall tåla att komma ut, om det inte är försvarshemligheter. : Hade Åsling personliga kontakter meddig vid några fillfällen? : Det var inte någon konkret diskussion. Omjag träffade honom kan det inte ha varit mycket. Om vi hade haft ett starktsamtal om det här, hade jag naturligtvis kommit ihåg det. Det var med RobertNilsson jag hade den diskussionen. Hildiitg : Hade några kontakter ifortsättningen med dig efter samtalet på kontoret denna kväll? : Inte i någon nämnvärd omfattning. Vi hadevissa kontakter på grund av kraftverket och , men vi hade förbluffandelitet kontakter även i det fallet. Per : Bara för att kontrollera mitt minne vill jagfråga, om telefonsamtalet med ägde rum . : Om det var 1979 eller 1980 är jag inte säkerpå, men vet det säkert. Det bör ha varit 1980, för då hadeuppgifter kommit ut, förmodligen från någon på industridepartementet. Per : Svaret på frågan som justställde innebär alltså att den enda akfivitet som industridepartementet visadegentemot direktör för att bringa klarhet i licensfrågan var dettasamtal som ni hade tillsammans? De förstod att jag inte var mer kunnig.De hade naturligtvis full frihet att vända sig till de anställda. Liibeck satti styrelsen och hade varit med om avtalet. Per : Diskuterades frågan i styrelsen efter dennatidpunkt? KU1981/82:35 228 Per : Har direktör något intryck av attindustridepartementet på andra vägar höll sig underkunnigt om eventuellutveckling i licensfrågan? : satt i styrelsen. Jag vet inte om hanvar med om avtalet från början, men i varje fall var han nog kunnig i det. Glöminte att avtalet från början utarbetades på tid, och det harförekommit flera regeringar . Jag undrar om inte Åsling upplevde dethär huvudsakligen som ett ekonomiskt problem. Det var ju trouble med anslagen,som överskreds . Det var ekonomiskt sett inte något särskilt braföretag från början. L M har en hel del trouble fortfarande, men det går bättreefter hand. : Jag har en fråga som ligger litet utanföransvarsfrågan. I en fidning säger att hela frågan är uppblåstutom alla proportioner - det handlar om inte särskilt märkvärdig teknik somryssarna redan förfogar över, och det känner amerikanerna till. Var det så? : Det låter märkligt, men jag har aldrig enssett en sådan anläggning. Den här ryssaffären var ett arv. Vi var tvungna atthålla avdelningen i gång, men jag ansåg att avdelningen skulle avvecklas därföratt den inte bar sig. Ofta överdrivs betydelsen av sådan här teknik. Det varinte många anläggningar, och en specialkrets kan man i regel kopiera på annatsätt med vad vi kallar diskreta komponenter. I stället för en kompaktelektronikkrets kan man göra en stor burk med motstånd och kondensatorer. Sågör man i regel när man frarnställer en modell. Det blir elegantare att göradet på rätt sätt, och det ingick i licensen man betalat för, men det gårpraktiskt taget alltid att åstadkomma en viss funktion med lödkolv och diskretakomponenter. : Jag vill återkomma till samtalet när RobertNilsson kom upp på kontoret. Han var då upprörd och ansåg att affären hade fåttstora proportioner. Blev han helt lugnad av telefonsamtalet? : Det kan göras två tolkningar. Han blev väl inågon mån lugnad när han hörde version, men han tyckte kanske inte atthan hade någon större anledning att avslöja sig inför en som visste så litetsom jag gjorde. Det är möjligt att han fått veta mycket mer. Nästa kontakt kanha varit med avdelningen direkt. : Han återkom inte? : Jag har inte något minne av att han återkomi den här saken. : Vi tackar för den här frågestunden. KU1981/82:35 229 Informationspromemoria angående i SriLänka Vid sammanträde den 11 februari1982 beslöt revisorer att en promemoria angående iSri Länka skulle sammanställas. Syftet med promemorian är att ge ossinformafion om projektet. Vårt arbetsutskott har under kansliets arbete medpromemorian överlagt med generaldirektörerna , och AxelWallén, exportkreditnämnden. Resultatet av informationsinsamlingen har redovisatsför revisorerna i plenum. skall behandla frågan ombistånd till på grundval av betänkanden frånkonstitutionsutskottet och utrikesutskottet. Med hänsyn härtill har vi beslutatatt överlämna informationspromemorian till de båda utskotten. Detta ärende har avgjorts av revisorerna i plenum. Ibeslutet har deltagit revisorerna (), (),(), (), (), (),(), (), (), (),() och (). Vid ärendets slutliga handläggning har vidare närvaritkanslichefen och revisionsdirektören (föredragande). KU1981/82:35 230 Informationspromemoria angående i SriLänka VAD ÄR ? Vid parlamentsvalet som hölls ijuli 1977 förlorade det socialistiska regeringspartiet makten till dettidigare oppositionspartiet . Detta parti betraktades som liberalkonservativt.Det fick kvalificerad majoritet. UNP-regeringen anses alltsedan regeringstillträdet isin ekonomiska politik ha prioriterat ekonomisk tillväxt och ökadsysselsättning. Detta har tagit sig uttryck i bl. a. tre storautvecklingsprogram, nämligen det s. k. Mahaweliprogrammet, ett program förutbyggnad av tull- och skattefria industriområden samt ett program förstadssanering och bostadsbyggande. Mahaweliprogrammet är det största utvecklingsprojektet.Inom det koncentreras arbetet f. n. till utbyggnad av fyra kraftverk ochutveckling av ett antal jordbruksområden. De fyra kraftverken är , Maduru , Randinegalaoch Kotmale. avses alstra 210 MW elkraft och bevattnaca 45 000 ha jordbruksmark. Enligt uppgift finansieras huvuddelen avStorbritannien. skall i första hand bidra tillbevattning av 46 000 ha mark. En mindre kvantitet energi kommer att produceras.Projektet produceras av och . avses få en installerad effekt på100 MW. Det skall börja byggas med västtyska resurser. milj. harhittills utlovats av biståndsmedel för projektet. Kotmalekraftverket var från början tänkt att ge en effektpå ca 200 MW (tre turbiner). Av kostnadsskäl har dammhöjden måst sänkas med etttiotal meter. Endast två turbiner kommer att installeras och ge en beräknadeffekt av 132 MW. I PM om , dateradden (bilaga 1), har UD lämnat bl. a. följande uppgifter. Kotmale-projektetbestår av två delar: entreprenadarbeten och elektro-mekaniska arbeten. KU 1981/82:35 231 - Entreprenadarbetena görs avSkånska Cementgjuteriet (SCG). Arbetet är baserat på tre kontrakt. Det förstakontraktet på förarbeten (fillfartsvägar, bostäder, verkstäder, förråd,omloppstunnlar och tillfartstunnel till kraftstationen) tecknades i Dessa arbeten är i huvudsak avslutade. Det andrakontraktet på underjordsarbeten (filloppstunnel, utsprängning för kraftstation,svallgalleri, avloppstunnel etc.) teckriades 1979.Arbetet pågår i huvudsak i enlighet med planerna. Ettpreliminärt, tredje kontrakt avseende dammbygget tecknades i Detta kontrakt har ännu ej trätt ikraft. - De elektromekaniska arbetenagörs av Asea (underleverantörer är KMW, och ). Ett av fem delkontrakt har ännu ej slutits. Inga arbeten har påbörjats. Kotmale-projektetkostnadsberäknas f. n. till i utländsk valuta. Härtillkommer lokala kostnader, som beräknas uppgå till av totalkostnaden. Deutländska kostnaderna fördelar sig enligt följande: Oförutsedda kostnadsök ningar på entreprenadde len samt räntekostnad på dessa beräknas till 265 Kostnadsökningarnagäller entreprenadarbetena och omfattar främst det planerade dammbygget.Jämfört med den förstudie som låg till grund för projektet och uppräknat till1979 års prisnivå, har totalkostnaden för entreprenaddelen stigit med 1,2miljarder kronor. 700 milj. kr. härav är prisfördyringar fill följd avinflationen (inkl. 150 milj. som en följd av att dammbygget försenats ettår) och 370 milj. kr. är ökade kostnader som en följd av att dammen flyttatssamt vissa massökningar. ' Exkl. förskott på ca 180 milj. kr. som betalas av SriLänka 2 Exkl.räntor på ca LOmilj. som betalas av Sri Länka. Storleken på räntorna beror på uppläggningav projektets finansiering. KU1981/82:35 232 I tillägg till den nämnda kostnadsökningen på 1,2miljarder kronor kommer ränteutgifterna på projektet, som är den andraväsentliga förklaringen till projektets höga totalkostnad. Med nuvarandefinansieringslösning uppgår dessa till totalt drygt 200 milj. kr. underbyggtid och fill ca 550 milj. kr. (jfr p. d). Frågan om svenskt stöd till Kotmalebörjade diskuteras . Den då redovisade kostnaden var ca 650 milj. svenskakronor prisnivå. Effekten planerades till 200 MW. har uppgivit att detta belopp endast avsågbyggnadskostnaderna för projektet och att kostnader för den elektromekaniskautrustningen tillkom. I SIDA:s anslagsframställningar, budgetpropositioner ochutskottsbetänkanden (UU) har uppgivits följande kostnader i miljarder kronorför Kotmale. Projektet anmäldes för första gången i budgetpropositionen1980. Budgetår SIDA BP UU 1980/81 -' -- 1,0' 1981/82 -'' 1,3 -5 1982/83 1,5 2,5« ' SIDA redovisar ingenkostnadsuppgift: "Sri Länka har /79 till skillnad /78kunnat utnyttja det bundna importstödet. /79 har detta använts internationell telefonväxel samt till ett kraftverksbygge i Kotmale undermedverkan av Skånska Cementgjuteriet. Både det bundna och det obundnaimportstödet kommer att utnyttjas av kraftverksbygget." Kostnadsuppgift skall enligtbudgetpropositionen ha en kapacitet av 200 MW. "Efter diskussioner med och om finansiering av begärdeSri Länkas regering att få utnyttja det svenska importstödet för detta projekt.Detta har godtagits från svensk sida. har 130 milj. kr. avimportstödet utnyttjats för ändamålet." Se vidare Bilaga 2. Enligt UU:s betänkande 1979/80:20(s. 55) exkl. kostnaderna för "de slutliga elektriska och mekaniskainstallationerna". Se vidare Bilaga 3. * Projektetomnämns, men fortfarande inga kostnadsuppgifter. ' UU berör i sitt betänkande ejKotmaleprojektet, men behandlar importstöd i allmänhet. Se härom senare avsnitti denna PM och Bilaga 6. * Av totalkostnaden på avrundat 2,5miljarder kr. skall Sri Länka stå för ca 360 milj, kr. Se vidare Bilaga 4. KU1981/82:35 233 För att klara finansieringen avKotmaleprojektet utöver de medel som finns att tillgå i form av svensktimportstöd har enligt SIDA:s uppgifter finansieringsavtal tecknats mellan SriLänkas regering och . Avtalet innebär attSE-banken betalar Skånska Cementgjuteriets fakturor, när importstödet interäcker till. Då ytterligare importstödsmedel blir tillgängliga för lyftningåterbetalas skulden till SE-banken med dessa medel. De kraftigt ökade kostnaderna beror främst på att dammensläge och utformning ändrats, varigenom projektet försenats , samtmycket hög inflation i Sri Länka. Svenskt bistånd i form av importstöd För det svenska biståndet tillinternationellt samarbete beviljar landramar förprogramländerna. Enligt beslut äv kan landramar för biståndet påbegäran av mottagarlandet fastställas , dock för högst tre åri taget. Det svenska biståndet lämnas antingen som projektbistånd, s. k.ändamålsbestämt bistånd, eller i form av importstöd. Importstödet är enbiståndsform som gått ut på att mottagarlandet skall få pengar för att kunnaimportera varor, t. ex. investeringsvaror, reservdelar, råvaror,tidningspapper m. m. som landet annars inte skulle ha råd att importera och somkan anses vara avsedda för utvecklingsändamål. Även tjänster kan ingå. Beviljatimportstöd utbetalas av SIDA i kvartalsvis i förskott och sätts somregel in på bankräkning i svensk bank. Beloppets storlek bestäms av denrekvisition av importstödsmedel som kommer från mottagarlandet och som eftergranskning av SIDA:s biståndskontor i resp. mottagarland vidarebefordrats tillSIDA i . Importstödet har alltså skiljt sig från annatbistånd genom att det inte av givaren är destinerat till något överenskommetprojekt eller motsvarande. Avtal om importstöd mellan ochmottagarlandet skall ange endast att medlen avsätts för utvecklingsändamål. I budgetpropositionen 1980/81 redovisade regeringenöverväganden om principerna för importstödet. Utrikesministern anför bl. a.följande (se vidare Bilaga 5). Jag finner det inte onaturligt attmottagarländerna ges möjlighet att finansiera identifierbara projekt medimportstödsmedel. Hur stora eller komplicerade projekt som på sådant sätt skallkomma i fråga måste avgöras från fall till fall och utifrån en bedömning delsav mottagarnas planerings- och förvaltningskapacitet, dels av förutsättningarnaatt nå de biståndspolitiska målen. KU 1981/82:35 234 I betänkandet 1980/81:20 (s. 48-49)anför UU, som i detta avseende var enigt, bl. a. följande (se vidare Bilaga 6).I detta sammanhang behandlade UU yrkande 21 i motion 1980/81:1206 av GertrudSigurdsen m. fl. (s) och motion 1980/81:1211 av (). Utskottet, vars uppfattning är attallmänt importstöd bör användas med viss återhållsamhet, har inget att invända mot att importstöd i vissa fall används även för finansiering av bestämda projekt . I de fall importstöd i praktiken används på samma sätt somannat ändamålsbestämt bistånd bör självfallet likvärdiga regler användas för debåda biståndsformerna, vilket bl. a. innebär att av fastställdabestämmelser för långsiktiga åtaganden måste iakttas, i enlighet med vadutskottet anförde i förra årets betänkande (UU 1979/80:20). I detta betänkande (UU 1979/80:20)anförde utskottet att ett importstöd som kunde medföra långsiktiga och storafinansiella bindningar för svensk del skulle redovisas för i syfteatt möjliggöra den prövning av långvariga och omfattande svenskabiståndsengagemang som förutsatts i de principer som uttalats bl. a. ipropositionen 1977/78:135 och i betänkandet UU 1979/80:1 (se vidare Bilaga 3). 1 anslagsframställningen /82 framhåller SIDA under avsnittet om importstödets utformningatt importstödet ibland kommit att utnyttjas för verksamheter som så småningomkommit att ge SIDA ett större ansvar för verksamhetens genomförande än somursprungligen avsetts. Orsaken härtill kan i vissa fall vara att mottagarlandetupphandlat utrustning som varit alltför komplicerad för sitt ändamål. Somexempel härpå anges och . 1 andra fall kan orsaken vara attprojektet visat sig vara alltför omfattande, både i pengar och varaktighet. I enlighet med statsmakternas uttalanden i prop.1980/81:100 och UU 1980/81:20 samt med vad som anförts i SIDA:sanslagsframställning för /83 har nya riktlinjer utarbetats förhandläggningen av importstöd inom SIDA. Dessa regler fastställdes avverkschefen . I huvudsak innebär de nya reglerna att eneventuell svensk finansiering av varuimport till ett projekt förutsätter attprojektet i dess helhet är finansierad och att den svenska delen är klartangiven. Stora och långsiktiga engagemang bör som regel förutsätta flerårigtimportstödsavtal som klart avgränsar det svenska åtagandet. I princip skallendast import, och sålunda inte lokala kostnader, finansieras. Innefattas storalokala kostnader torde projektstöd vara den naturligare formen. Se Bilaga 9. Biståndsmedel till Sri Länka Utvecklingssamarbetet mellan och Sri Länka började redan islutet av med stöd till ett familjeplaneringsprogram. I och med attSri Länka blev programland för svenskt bistånd /76 har biståndetsuccessivt förskjutits mot direkta insatser med en stor andel importstöd varavmerparten bundet. Totalt har 487 milj. kr. i biståndsmedel utbetalats t. o. m.1980/81 (SIDA;s anslagsframställning 1982/83 s. 62). Landramarför Sri Länka: 1978/791979/80 1980/81 1981/82 1982/83 80 milj. kr. 90 milj. kr. 100 milj. kr. 115 milj. kr. 155 milj. kr. Förslag i prop. 1982/83:100. SIDA har i sin anslagsframställning föreslagit en medelsram på 135 milj. kr. Enligt uppgift ibudgetpropositionen 1981/82:100 bil. 6 (s. 164) kommer drygt 300 milj. kr. attha utbetalats från starten fram till utgången av /82 iimportstöd för . Huvuddelen av det svenska biståndethar Sri Länka som nämnts använt för importstöd (bl. a. genom import avhandelsgödsel och kraftpapper). Nedanstående sammanställning utvisar fördelningenmellan projektstöd och importstöd /76-1980/81. ProjektstödFamiljeplanering Landsbygdsutveckling Utbildning/undervisning 22,8 milj. kr. 33,4 milj. kr. 28,4 milj. kr.