bet · G501KU35 · 1981-12-31 00:00:00 — Utskottets granskning har gett vid handen att vissakritiska uttalanden om lämplighet som chef förskolöverstyrelsen gjorts av en dåvarande statssekreterare iutbildningsdepartementet. KU1981/82:35 37 hade därvid förklarat att skulle övergåtill annan tjänstgöring och inte återvända till sin tjänst som generaldirektör.Enligt hade dessa uttalanden inte föregåtts av samråd eller enskontakter. Utskottet, som anser det självklart att omplaceringar skall föregåsav samråd, noterar att regeringen tagit avstånd från statssekreterarensuttalanden. Granskningen föranleder härutöver inget uttalande från utskottetssida. Regeringens handläggning av ärende rörande Från anslaget Bidrag tillsysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna har regeringen åren 1979 och 1980beviljat lån till ett projekt kallat medtillhopa 22,8 milj. kr. Bolaget försattes i konkurs . Statensnyssnämnda lån är oprioriterade i konkursen, och någon utdelning i konkursenhar därför inte ansetts kunna påräknas. Beträffande de närmare omständigheternai ärendet hänvisas till granskningspromemoria, bilaga 14 med underbilagor. Utskottets granskning har avsett regeringensbeslutsunderlag när lånen beviljades. I detta hänseende noteras följande: fick en särskild utredningsman i uppdragatt "initiera och samordna projektet som syftar till en ökning avindustriproduktionen i varvsregionerna som kompensation för det reduceradefartygsbyggandet". Utredningsmannen lade fram förslag tillåtgärder för stöd till projektet . Utredningsarbetet, som bedrevsmed hjälp av tre för projektet särskilt tillkallade experter och medkonsulterande av en rad andra personer, ledde fram till en positiv syn påprojektet och förslag om att lån skulle beviljas företaget med sammanlagt 23,5milj. kr., samt att dessutom företaget skulle beviljas garantier på 8 milj. kr.för att utnyttjas vid exportförsäljning. hade vid beredningen av ärendet vidaretillgång till den andre huvudlångivarens i sammanhanget - investeringsbanken -ekonomiska och tekniska konsultutredningar rörande projektet. Investeringsbankenslåneåtaganden uppgick till 21 milj. kr. I material ingick också en skrivelsefrån tekn.dr och lantmästare med kritiskasynpunkter på projektet. Dessa vände sig till riksdagensrevisorer för en granskning av besluten kring projektet. beslöt att skicka skrivelsen vidare tillkonstitutionsutskottet med hänsyn till att ärendet ansågs röra administrativpraxis i . Det är enligt utskottets mening viktigt att framhålla attregeringens beslut om lån till ifrågavarande projekt fattades i ett skede närbehovet av sysselsättningsfrämjande åtgärder i varvsregionen var akut. Beslutenföregicks av en noggrann utredning, gjord av en särskild utredningsman, KU1981/82:35 38 assisterad av en rad specialister. Även investeringsbankenvar beredd att satsa på projektet liksom styrelsen för teknisk utveckling, nämndenför energiproduktionsforskning och utvecklingsfonden. Trots att det senarevisade sig att inte klarade finansieringen efter deursprungliga planerna finner utskottet mot angivna bakgrund inte anledning tillkritik mot regeringen för dess bedömning att bevilja lån till projektet.Utskottet vill i sammanhanget också erinra om att industridepartementet redansommaren 1980 uppdrog åt en revisionsfirma att utföra en ekonomisk utvärderingav den koncern i vilken ingår och att några ytterligarelån till projektet inte beviljats därefter. a) Handläggningen av länsläkarorganisationens avveckling Inom utskottet har tagits upp frågaom regeringens handläggning av avvecklingen av länsläkarorganisationen. En iärendet upprättad promemoria har fogats till detta betänkande som bilaga 15. Det har vid de beslut regeringen och fattat isamband med avvecklingen av länsläkarorganisationen inomlandstingen skulle komma att inrättas s. k. miljömedicinska enheter. Som grundhärför redovisades i proposition 1979/80:6 med bl. a. förslag om avveckling avlänsläkarväsendet de tankegångar rörande sådana enheter som framförts frånlandstingsförbundets sida i en rapport, Hälsopolitik i praktiken-förutsättningar och krav, utgiven till förbundskongressen 1979.1 det fortsattaarbetet med de hälsopolitiska frågorna har en arbetsgrupp inom landstingsförbundetpresenterat delvis andra organisatoriska lösningar beträffande landstingens miljömedicinskaverksamhet än enligt den tidigare rapporten. Avvecklingen har i samband därmedkommit i ett mycket otillfredsställande läge. Endast vid ett mindre antallandsting har den organisation, som förutsatts bli anordnad för att övertalänsläkarverksamhetens uppgifter, verkligen kommit till stånd. På många hållsitter länsläkarna kvar i den statliga organisationen men utan adekvataarbetsuppgifter. Utskottet konstaterar att det såväl vad gäller beredningeninför proposition 1979/80:6 som beträffande uppföljningen avavvecklingsbeslutet funnits utrymme för ytterligare åtgärder från regeringenssida. anfört ges till känna. b) Fråga om statsråds jäv i visst fall För utskottets granskning haranmälts en fråga om visst statsråd -statsrådet - varit jävig,då han deltagit i beslut i två olika ärenden som rörde samma problem - rättenför enskild person att själv använda myndighets dataterminal. I det förstafallet fattade beslut i KU1981/82:35 39 ärendet i sin egenskap av kammarrättspresident, i detandra deltog han i beslutet i egenskap av ledamot av regeringen. De närmareomständigheterna m.m. framgår av bilaga 16. Utskottet konstaterar att varkenregeringsformen eller förvaltningslagen kan anses konstituera jäv för statsrådi ett fall som det förevarande. Inte heller i övrigt finner utskottet attgranskningen föranleder något särskilt uttalande från utskottet. Utskottet har tidigare ingåendegranskat den s. k. TELUB-affären (se KU 1979/80:50 och KU 1980/81:25).Regeringen uppdrog genom beslut åtkrigsmaterielinspektören () att, i anslutning till att bolaget skulle inledaförhandlingar om borttagande av sista delen av utbildningen såvitt avsåg s. k.militära applikationer, följa den utbildning av libyska medborgare vid TELUB:sanläggningar i som tog sin början . I de rapporter som avgettshar KMI konstaterat att pågående utbildning inte haft militär karaktär (sebilaga 17A). Utbildningen avbröts på begäran av de hbyskamyndigheterna. ingicks ett avtal mellan staten och TELUB,vilket bl. innehåller åtaganden från staten gentemot TELUB för den händelseutbildningen skulle upphöra . Regeringen avser att i samband medframläggande av proposition 1981/82:125 (tilläggsbudget III) underställariksdagen avtalet för godkännande och begära ett reservationsanslag av 57milj. (se bilaga I7B). Tjänstemän från industridepartementet har muntiigeninför utskottet lämnat vissa upplysningar om statens åtaganden m. m. Mot bakgrund av de förslag som framfördes i den avregeringen tillsatta (SOU 1981:48) kommer vissa åtgärder attvidtas inom för att förbättra kommunikationssystemet ochdelgivnings-förfarandet. Uppgifter härom lämnas i bilaga till detta betänkande(se bilaga 17C-E). Granskningen har inte gett anledning till annat uttalande,än att utskottet välkomnar att man inom statsrådsberedningen ochutrikesdepartementet vidtar åtgärder för att säkerställa att handlingar somkräver samråd på ett effektivt och säkert sätt delges berördabefattningshavare. d) Tillämpningen av lagen om hälso- och miljöfarligavaror m. m. Utskottet har i sin granskning äventagit upp regeringens tillämpning i vissa hänseenden av lagstiftningen omhälso- och miljöfarliga varor samt om regeringens åtgärder i fråga ominrättandet av ett produktregister. En närmare redogörelse förgranskningsärendet lämnas i granskningspromemorian, bilaga 18, jämteunderbilagor. Granskningen har inte föranlett något särskilt uttalandefrån utskottets sida. KU1981/82:35 40 e) Rättelse av viss felaktighet i lagen (1977:975) medtulltaxa Mot bakgrund av påpekanden ibetänkandet Ds H 1981:5 Grundlag och tullag har utskottet granskatomständigheterna i samband med rättelse i visst fall i lagen (1977:975) medtulltaxa. Utskottet har tidigare uttalat sig i frågan i yttrande (KU 1981/82:15y) till skatteutskottet med anledning av proposition 1981/82:120 om ändring itulltaxan, m. m. Av misstag hade tullsatsen för viss vara i såvälproposition 1977/78:21 som i sedermera utfärdad lag angivits "fri" istället för den tull av som fastställts av genom beslut 1973.Felet upptäcktes efter det att lagen trätt i kraft. Rättelsebladutfärdades då till propositionen och till SFS 1977:975. De närmareomständigheterna framgår av en inom upprättad promemoriasom fogats till detta betänkande (bilaga 19). Som utskottet tidigare uttalat i yttrandet tillskatteutskottet har ifrågavarande felaktighet varit uppenbar förmyndigheterna, men misstaget har inte framgått direkt vid ett studium avförfattningen eller motiven till denna. Det hade enligt utskottets mening idetta fall varit påkallat att rätta felaktigheten genom att förelägga riksdagenen ny proposition i denna del. /) Internationell konferens i ägde eninternationell konferens rum i i . Ändamålet med konferensen, somanordnades på initiativ av president och , var att få till stånd en diskussion pä hög nivåom internationellt samarbete och utveckling kring några centrala frågor iNord-Syd-sammanhang. Till konferensen hade inbjudits stats- ochregeringschefer i en rad länder, däribland . Svenska deltagare ikonferensen var bl. a. stats-och utrikesministrarna. Som bilagor till detta betänkande fogas uppgifter omdeltagarländer, den svenska representationen vid konferensen samtpressmeddelanden i saken (bilaga 20 till detta betänkande). Enligt uppgift togs frågan om förberedelser m. m. frånsvensk sida inför konferensen inte upp i utrikesnämnden. Med hänsyn till konferensens karaktär och värdet avkontakter mellan partierna i utrikespolitiska frågor finns det enligt utskottetskäl som talar för att ärendet kunde ha tagits upp i utrikesnämnden eller påannat sätt ha behandlats i samråd med företrädare för oppositionspartierna.Frågan kan dock inte sägas vara av den arten att regeringen varit skyldig atthöra utrikesnämnden enligt reglerna i 10 kap. 6 § RF. Det kan i sammanhangeterinras om att regeringen jämlikt 10 kap. 7 § andra stycket RF är skyldig attsammankalla utrikesnämnden om minst fyra av nämndens ledamöter begär det. Dennamöjlighet har inte utnyttjats i förevarande fall. KU1981/82:35 41 g) Handläggningen av vissa anslagsfrågor rörandeAkademiska sjukhuset i ägsav staten men drivs enligt avtal mellan staten och länslandstingskommun i nära samarbete med landstingskommunen som lämnar driftbidragm. är enligt ett annat avtal även regionsjukhus förUppsalaregionen. I en avlämnad proposition (prop. 1981/82:145)föreslås att skall bemyndiga regeringen att godkänna en uppgörelsesom innebär att läns landstingskommun tar över huvudmannaskapetför från staten. har tillstyrkt förslaget(SoU 1981/82:40). För löner för annan personal än läkare samt för övrigaomkostnader vid sjukhuset fastställer en ram. För budgetåret1980/81 föreslog Akademiska sjukhusets direktion en ram på 527 milj .kr.Riksdagen fastställde på regeringens förslag ramen till 467 milj. kr. Genombeslut om tilläggsbudget III utökades ramen till 539 milj. kr. De verkligautgifterna under budgetåret uppgick till 556 milj. kr. Direktionens förslag till utgiftsram för budgetåret1981/82 var 550 milj. kr. I regeringens av godkända förslagfastställdes ramen till 516 milj. kr. Genom tilläggsbudget I hösten 1981utökades ramen till 531 milj. kr. Enligt beräkningar som redovisas isocialutskottets betänkande 1981/82:26 innebär den sist fastställdautgiftsramen för /82 jämfört med de faktiska utgifterna /81en minskning av antalet vårddagar i sluten vård med och en minskning avantalet besök i öppen vård med . Driftbidragen från landstingen jämte övriga inkomster avdriften kan under ovan berörda budgetår beräknas ha täckt utgifterna inom denfastställda ramen. Närmare uppgifter i detta ärende lämnas i enkanslipromemoria fogad till betänkandet (se bilaga 21). Inom utskottet har hävdats att neddragningarna iAkademiska sjukhusets verksamhet borde ha föregåtts av överläggningar med deberörda landstingen. Utskottet vill framhålla att utgiftsramarna försjukhuset, efter att ha beretts på det sätt som är sedvanligt när det gälleranslag till statlig verksamhet, har godkänts av . h) Regeringens handläggning av visst förpassningsärende Utskottet har under åretsgranskning tagit upp regeringens handläggning av ett förpassningsärende rörandeen chilensk familj som kom till utan att beslut ifrågan om uppehållstillstånd förelåg före inresan. Vid inledande polisförhöråberopade familjen politiska skäl för att få stanna i . Ärendet hänskötstill statens invandrarverk . KU 1981/82:35 42 invandrarverket att familjen skulle förpassas ur riket.Motiveringen var att utredningen visat att vad som anförts i fråga om politiskaskäl mot att återvända till hemlandet i väsentliga delar var oriktigt.Invandrarverkets beslut överklagades till regeringen . Ibeslut fann regeringen, som vid sin bedömning utgick frånatt de åberopade uppgifterna inte var oriktiga, ej skäl att bifalla besvären. I samband med att förpassningsbeslutet skulle verkställasåberopade familjen ånyo politiska skäl för att stanna i . Även medicinskaoch humanitära hänsyn talade härför. fann i beslut den 8 mars1982 att det inte förelåg några hinder av politisk natur för förpassning menväl att det med hänsyn till vad som upplysts om skilda familjemedlemmarsmedicinska tillstånd förelåg verkställighetshinder, varför familjen beviljadesuppehålls- och arbetstillstånd. Det skall erinras om att utskottet i samband medgranskning av regeringens handläggning av utlänningsärenden (KU 1979/80:50s. 20-24 och 169-181) underströk att det är av största betydelse att handläggningenav utlänningsärenden över hela fältet inte tar i anspråk,som självfallet mycket högt ställda rättssäkerhetskrav måsteuppfyllas i dessa ofta mycket känsliga ärenden. Beträffande det nu aktuellaärendet vill utskottet, som konstaterat att handläggningen hos invandrarverkettagit i anspråk, på nytt betona vikten av vad som uttalades vid denförra granskningen. Utskottet har för avsikt att, sedan ytterligare erfarenhetvunnits av den nya utlänningslagstiftningen, återkomma till utlänningsärendenashandläggning i regeringen. Den företagna granskningen har i övrigt inte föranlettnågot uttalande från utskottet sida. /') Vissa tjänstetillsättningsärenden Vidare har för utskottets granskninganmälts vissa inom handlagdatjänstetillsättningsärenden. Det ena ärendet avsåg en tjänst som docent viduniversitetet i , det andra en tjänst som extra ordinarie docent vid sammauniversitet. Vissa frågor rörande sökanden -filosofie licentiaten ReinhardHelmers - har tidigare blivit föremål för utskottets granskning (KU 1975/76:50s. 49 och s. 289-290 samt KU 1976/77:44 s. 41 och s. 154-155). Utskottet harinte funnit skäl att göra något uttalande i anledning av den nu gjordagranskningen. KU1981/82:35 43 Den granskning som sålundaslutförts samt resultatet därav får utskottet för Närvarande: (), (),(), (), (), Per (),(), (), (), GunnarBiörck i (m), (), (), DanielTarschys (fp), () och (). Vid beslut under avsnittet 6.Regeringens behandling av skrivelser såvitt avser regeringenshandläggning av tekofrågor med anlednirig av beslut har () ersatt (). Vid beslut under avsnitten 13.Regeringens handläggning av ärende rörande och 14.Övriga frågor såvitt avser h) Regeringens handläggning av visstförpassningsärende har () ersatt (). 1. beträffande avsnittet 5. Nåd i brottmål av AndersBjörck, Per och i (alla m) vilka ansett att detstycke på s. 10 som börjar "Den nu" och slutar "någotuttalande" bort ha följande lydelse: När en nådeansökan bifalls innebär detta att regeringenanser det finnas särskilda förmildrande omständigheter eller att något harinträffat i den nådesökandes situation efter domen. Regeringens hittillsvarandepraxis att bevilja nåd när någon lider av mycket allvarlig sjukdom är ettexempel härpå. Någon anledning att i nådehänseende särbehandla vapenvägrarefinns inte. Om t. ex. en vapenvägrare genom egna åtgärder i form avhungerstrejk försätter sig i en sådan situation att hans hälsa riskerar attförsämras, bör denne enligt utskottets mening inte kunna påräkna nåd. Utskottetfinner det angeläget att regeringen generellt beaktar detta vid tillämpning avnådeinstitutet i samband med hungerstrejker. Den nu lämnade redovisningen har i övrigt inte gettanledning till något uttalande. anfört ges till känna. KU 1981/82:35 44 2. beträffande avsnittet 6. Regeringens behandlingav skrivelser såvitt avser regeringens handläggning av tekofrågor med anledning av beslut av , , , , , och (alla s) vilka ansett att det stycke på s. 11 som börjar"Granskningen föranleder" och slutar "utskottets sida" bort ha följandelydelse: Både 1978 och 1979 beslöt enhälligt begära hosregeringen att en övergripande plan för samhällets insatser på tekoområdetskulle utarbetas. Planen skulle syfta till att den dåvarande produktionsvolymeni allt väsentligt skulle bibehållas och grundas på försörjningspolitiska ocharbetsmarknadspolitiska bedömningar. Vidare skulle åtgärder förberedas för eneffektiv samplanering av de statliga och privatägda tekoföretagen. Regeringen har i formell mening följt riksdagsbeslutengenom att uppdra åt berörda myndigheter att inom ramen för sina resp.ansvarsområden utreda och lämna underlag till regeringen för den fortsattalångsiktiga planeringen av de statliga åtgärderna för tekoindustrin.Samordningsansvaret för denna planeringsverksamhet anförtroddes åttekodelegationen. Enligt utskottets uppfattning har inte myndigheternasplaneringsverksamhet fullföljts av regeringen genom förslag till riksdagen.Någon långsiktig, övergripande plan för tekoindustrin har sålunda aldrigpresenterats för . I stället har regeringens tekopolitik under senareår dominerats av kortsiktiga lösningar, som dessutom ofta kommit för sent pågrund av långsamhet i beslutsprocessen. anfört ges till känna. 3. beträffande avsnittet 7.Ubåtsaffären av (), (), (),() och () vilka ansett att det stycke sombörjar "Det är" på s. 20 och som slutar "till känna" på s.21 bort utgå. 4. beträffande avsnittet 7.Ubåtsaffären av , Per och i (alla m)vilka ansett att det stycke som på s. 20 börjar "Det är" och på s. 21slutar "till känna" bort ha följande lydelse: Det är naturligt att försvarsministern tillhör den kretsav statsråd som deltar i handläggningen av incidenter av det allvarliga slagsom den s. k. ubåtsaffären utgjorde. Mot denna bakgrund hade det också varitnaturligt att försvarsminister avbrutit sitt besök i att skapa möjlighet att mera direkt delta i beredningen av ärendet. Försvarsministerns uttalande att våld intekunde komma i fråga för att säkerställa uppfyllandet av de svenska kraven varolyckligt och ägnat att skapa tveksamhet om den svenska hållningen. Sådantveksamhet är beklaglig och skadlig i en fråga som ytterst gäller vårt landsbeslutsamhet att värna den territoriella integriteten. anfört ges till känna. KU 1981/82:35 45 5. beträffande avsnittet 8. Datasaab-Tercasaffären avBertil Fiskesjö (c), (), (), () och () vilka ansett att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 24 "Utskottets granskning" och på s. 25 slutar "tillkänna" bort ha följande lydelse: Utskottet har inte funnit anledning att rikta kritik motregeringen eller enskilt statsråd med anledning av Tercasaffären. 6. beträffande avsnittet 8. Datasaab-Tercasaffären avAnders , Per och i (alla m) vilka ansett att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 24 "Utskottets granskning" ochsom slutar på s. 25 "till känna" bort ha följande lydelse: I förhållande till de amerikanska myndigheterna harregeringen iklätt sig viss rapporteringsskyldighet rörande licensavtaletsfullföljande. För avtalets tillkomst och innehåll spelade det också en roll attDatasaab delvis var statsägt. Utskottets granskning har givit vid handen att regeringeninte ägnat erforderlig uppmärksamhet åt frågan om brott mot licensvillkorentrots att uppgifter härom kom till industriministerns kännedom samt att regeringen icke vidtagit de åtgärder som ankommitpå denna. Det var först genom LM utredning som defaktiska förhållandena klarlades. Utskottet finner att regeringens underlåtenhet att låtagranska i vad mån Datasaab iakttagit licensvillkoren skadat vårt land och kanvara ägnat att förorsaka svårigheter att träffa liknande licensöverenskommelseri framtiden. Om regeringen på ett tidigt stadium ingripit skulle sannolikt deskadliga följder som licensbrottet åstadkommit kunnat avsevärt begränsas. anfört ges till känna. 7. beträffande avsnittet 9. av HildingJohansson, , , , , och (alla s) vilka ansett att den del av utskottets yttrande på s. 32 som börjar "Utskottets granskning" och slutar"utskottets sida" bort ha följande lydelse: Överläggningarmellan och Sri Länkas regeringar fördes under 1978 omutnyttjande av det svenska importstödet för . Den meddelade att den inte hade några erinringar mot att importstödet användes för detta. Kontraktet mellan Sri Länka och den svenska kraftverksgruppen undertecknades 1979 ochett treårsavtal om biståndet mellan och Sri Länka undertecknades . För anmäldes i den budgetproposition som lades fram . Mot denna bakgrund har utskottet funnit anledning attrikta kritik mot regeringen för att den inte tidigare underställt fråganriksdagens prövning. KU1981/82:35 46 Regeringen bör tidigt ha varit medveten om projektetsstorlek. Dokumenten visar att de närmast ansvariga, statsminister utrikesminister , känt till detta. I stället för att lägga förslagtill sökte de undvika riksdagsbehandling av ärendet, vilket främstdokumenteras av meddelande till den lankesiska bevattningsministern. Enligt utskottet är det av största betydelse att riksdagenpå ett tidigt stadium får ta ställning till biståndsengagemang av sådanstorleksordning som det är fråga om i förevarande fall och som kan komma attmedföra långsiktiga och stora ekonomiska bindningar för svensk del. Dettagäller oavsett vilken stödform som tillämpas. Mot denna bakgrund har utskottetfunnit anledning understryka vikten av att regeringen på ett så tidigt stadiumsom möjligt underställer frågor av denna art. har gett regeringen bemyndigande att göralångtidsutfästelser om bistånd till programländerna. Sådana utfästelser fåruppgå till högst den av beviljade landramen för resp.land. Inom detta belopp kan regeringen sedan ingå avtal om olika insatser imottagarlandet. Dessa avtal skall, som föredragande statsrådet anfördei proposition 1977/78:135, så ofta som möjligt sammanfalla med den treårigaplanerings-perioden, medan längre avtal bör användas med försiktighet. Regeringens utfästelsebemyndigande gentemot Sri Länka harunder den aktuella tidsperioden legat mellan 240 och 335 milj. kr. De reellaåtaganden som regeringen iklätt sig i förhållande till harvida överstigit dessa belopp. När regeringen nu tvingas avtalsregleraKotmale-engagemanget kommer sluträkningen för det svenska stödet att liggamellan 1 300 och 1 400 milj. kr. Genom att utnyttja importstödstekniken för en slagsrullande finansiering har regeringen tidigare kunnat undvika att i avtal medSri Länka formellt precisera sitt totala åtagande. , i vars styrelse ingår representanter för berördaregeringsdepartement, i sina beslut om mycket omfattande kreditgarantieruppenbarligen haft anledning förutsätta att betalningen av projektetsutländska kostnader skulle- göras med svenskt bistånd. Närbiståndsengagemangets omfattning sattes under,diskus-sion efter attbudgetpropositionen framlagts , ansåg sedan EKN:s ledning detmotiverat att frysa lämnade garantiutfästelser. Utskottet finner det mot denna bakgrund motiverat attrikta kritik mot regeringen för en handläggning av Kotmalebiståndet, sompräglats av klara överträdelser av beslut beträffande långsiktigabiståndsutfästelser. Detanförda ges till känna. 8. beträffande avsnittet 10. Regeringens beslut omkommundelningar av , , , , , och (alla s) vilkaansett att KU1981/82:35 47 det stycke på s. 35 som börjar med "Utskottethar" och slutar "utskottets sida" bort ha följande lydelse: