bet · G501FöU8 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:8 om förkortad militärtjänstgöring för vissa fiskare 1 motion 1980/81:521 av KerstinEkman (fp) yrkas att hos regeringen begär sådan ändring av gällanderegler att de fiskare som av marinen avses utnyttjas i för krigsorganisationenianspråktagna fiskefartyg ges en förkortad grundutbildning inom marinen . Överbefälhavaren, statens jordbruksnämnd ocharbetsmarknadsstyrelsen har yttrat sig över motionen. 1 motionen förordas en avkortningav värnpliktsutbildningen för besättningsmän på de fisketrålare som användssom hjälpfartyg (ininsvepare) i marinens krigsorganisation. Motionären redogörför hur sådana fartyg vid mobilisering överlämnas till marinen medan derasbesättning går till andra uppgifter inom försvaret. De uttagna fartygentilldelas därefter, anför hon, en besättning som har grundutbildats förmarinens stanifartyg av liknande typ men som i allmänhet saknar erfarenhet avdet fartyg på vilket de placeras. Denna besättning behöver därför normalt enviss inlärningstid. Detta hindrar, framhåller motionären, att fartyget omedelbartkan utnyttjas för sina militära uppgifter. Det skulle enligt motionen varafördelaktigt om en del av besättningen på dessa hjälpfartyg kunde stannaombord efter mobilisering. Det gäller främst befälhavare, maskinist ochhydrofonopera-tör. De grundläggande kunskaper i sjömanskap som denna personalfått under yrkesutövningen framhålls. De motsvarar, anför motionären, vad devärnpliktiga avses bibringas under grundutbildningen. Den komplettering avmilitära kunskaper som de behöver är enligt motionären av relativt ringaomfattning. Den bör kunna ges under en avsevärt kortare utbildningstid än densom gäller för värnpliktiga i allmänhet. Motionären framhåller också desvårigheter som möter fiskerinäringen och den betydelse näringen har för vår folkförsörjning. Överbefälhavaren anförinledningsvis att de framförda argumenten för avkortad värnpliktsutbildningäven kan tillämpas på andra yrkesgrupper, t. ex. på lantbrukare ochlastbilsförare. Han pekar på att antalet uttagna till utbildning för uppgifterpå hjälpfartyg bestäms av krigsorganisationens behov. Ett systemenligt motionärens förslag kan enligt överbefälhavaren medföra att flervärnpliktiga än vad som krävs för att omsätta 1 1981/82. FöU1981/82:8 2 krigsplaeerad personal får förkortad grundutbildning. Omförkortningen endast skulle gälla del antal fiskare som behövs ikrigsorganisationen skulle det nämligen uppfattas som orättvist för övrigafiskare och även för värnpliktiga i övrigt. En förkortad grundutbildning kanockså enligt överbefälhavaren göra det svårare att omplacera fiskare som undergrundutbildningen visar sig lämpade för uppgifter på mera kvalificerade fartyg. () framhåller att förslaget omförkortad grundutbildning för vissa fiskare ligger utanför styrelsenskompetensområde, AMS pekar dock på att inskrivningen och fördelningen avvärnpliktiga till försvarsgrenar och utbildning sker redan , Devärnpliktiga har då i relativt liten utsträckning valt yrke, 1 den mån deyrkesarbetar har de gjort det och för dem som ägnat sig åtfiskaryrket knappast resulterat i yrkeskunskap. hänvisar tiW sitt yttrande överinotion 1979/80:276 (jfr FöU 1980/81:5). Nämnden uppgav sig i det sammanhangetinte ha något att erinra mot att vissa fiskare befrias från militärtjänst menframhöll att befrielse för vissa grupper av värnpliktiga jordbrukarefrån nämndens utgångspunkt tedde sig mer angelägen. Nämnden vidhåller dennaståndpunkt som de anser ha giltighet även när det är fråga om förkortning avvärnpliktstjänstgöringen. Motionären har i ett par tidigare motionertagit upp frågor rörande fiskerinäringen och fiskarnas värnpliktstjänstgöring.Utskottet vill inledningsvis något beröra dessa, I motion 1979/80:276 yrkade motionären att fiskare skulleges möjlighet till anstånd med och befrielse från värnpliktstjänstgöring påsamma sätt som rederianställda på svenska handelsfartyg. Som grund för yrkandetåberopades bl, a, det avbräck för fiskarnas näringsutövning som följer avvärnpliktstjänstgöringen. Motionären framhöll också fiskets betydelse förfolkförsörjningen. Utskottet uttalade (FöU 1980/81:5) sin förståelse för desvårigheter som drabbar yrkesfiskarna i samband med värnpliktstjänstgöringen.Det ansåg emellertid dessa vara av den art att de på samma sätt som motsvarandeproblem för andra yrkesgrupper borde lösas genom individuella uppskov och desociala förmåner som står de värnpliktiga till buds. Anstånd med och befrielsefrån värnpliktstjänstgöring i den generella form som förordades i motionenansåg utskottet borde bedömas i anslutning till den prövning av personalbehoveninom totalförsvarets olika verksamhetsområden som sker inom 1978 årsförsvarskommitté. Motionen borde enligt utskottets uppfattning avslås iavvaktan på resultaten av dessa överväganden, ett förslag som följde. FöU 1981/82:8 3 Utskottet vill också erinra ominotion 1980/81:593 (fp. in) som tog upp frågan om en förnyelse av den svenskafiskeflottan genom att bygga fiskefartyg i plast, lämpade för såväl civilt sommilitärt bruk. Motionen avslogs av i anslutning till dess behandlingav vissa varvsfrågor (prop, 1980/81:131, NU 1980/81:63. rskr 1980/81:393), I motion 1980/81:521, som behandlas i detta betänkande,yrkar motionären på en förkortad värnpliktsutbildning för vissa fiskare. Detgäller besättningsmän, i första hand befälhavare, maskinister ochhydrofonopera-törer. på fiskebåtar som i krig avses användas som minsvepare imarinens krigsorganisation. Hon anser - som närmare framgår av redogörelsen förmotionen i det föregående - att en förkortning av grundutbildningen är möjligom dessa värnpliktiga utbildas för krigsbefattningar på de fartyg där de verkari fred. Därigenom skulle ifrågavarande fartyg också snabbare än nu är falletkunna ställas om för sina krigsuppgifter. Motionären framhåller också att denföreslagna minskningen av utbildningstiden skulle göraavbräcket i yrkesutövningen i samband med värnpliktstjänstgöring avsevärtmindre. Motionärens förslag synes innebära att de värnpliktigasyrkeserfarenhet skulle vara styrande för grundutbildningens längd. En sådanordning är främmande för vårt nuvarande värnpliktssystein. Utskottet kan dockkonstatera att de värnpliktigas utbildning och yrkeserfarenhet i vissutsträckning på annat satt beaktas i samband med inskrivningen av devärnpliktiga. Strävan är att ta till vara den värnpliktiges förutsättningar ivärnpliktsutbildningen. Yrkesinriktningen är emellertid långt ifrån alltidbestämd och definitiv redan före grundutbildningen. Vid krigsplacering avvärnpliktiga kan man också ta hänsyn till deras civila kunskaper. Värnpliktigafiskare kan t, ex, efter avslutad grundutbildning placeras i krigsbefattningarpä båtar som de har erfarenhet av i fred. På detta sätt kan man underlättahjälpfartygens övergång till sina krigsuppgifter, något som motionäreneftersträvar med sina förslag. Utskottet är inte berett att biträda ett så vidgathänsynstagande till de värnpliktigas yrkeserfarenhet som motion 521 tar siktepå. Att i den utsträckning som föreslås i motionen bygga på den civilaerfarenheten hos unga fiskare vid bedömande av grundutbildningens längd skulletvinga fram motsvarande beaktande av civil erfarenhet och utbildning vidbedömning av andra värnpliktigas behov av grundutbildning, I och för sig kanman tänka sig ett system där man nära nog individuellt prövar hur läng tid envärnpliktig ined hänsyn till sin utbildning och yrkesvana kan behöva för avseddkrigsuppgift. Utskottet bedömer att en sådan ordning skulle bli svår atträttvist administrera och dessutom ha sa principiella aspekter att den måstebehandlas i ett vidare sammanhang än som är möjligt. Beträffande de sociala skäl och motiv frånförsörjningsberedskapssynpunkt som anges i motionen hänvisar utskottet tillvad som har anförts i betänkande FöU 1980/81:5, FöU 1981/82:8 4 Utskottet vill i sammanhanget pekapå att det i nuvarande system finns en viss differentiering avgrundutbildningens längd genom att värnpliktiga hänförs till olika värnpliktskategoriermed varierande utbildningstid. Chefen för marinen har med anknytning till dettaförhållande framfört till utskottet att han kan tänka sig att undersöka enändrad kategoritillhörighet för vissa värnpliktiga i niinsvepartjänst som kan ledatill förkortad grundutbildning för dessa. Mot sådana åtgärder inom ramen förnuvarande väriipliktssvsteni har utskottet ingen erinran. Utskottet finner detnaturligt - som niarinehefen ocksä har anfört - att frågan om utbildningensomfattning tas upp i anslutning till en eventuell förnyelse av beståndet avfisketrålare. En sådan förnyelse med ökad anpassning till båtarnaskrigsuppgifter avses övervägas i samarbete med fiskerinäringen, enligt vad somanges i marinens planer för perioden /8.3-1986/87, Någon framställning av i enlighet medniotionsförslaget vill utskottet inte tillstyrka. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet attriksdagen avslår motion 1980/81:521, Närvarande: (), (), HansLindblad (fp), (), (). (), GötheKnutson (m), (). ().Eric Hägelmark (fp), () och (). av () som anser att den del av utskottetsanförande och hemställan som på s, 3 böljar "Motionärens förslag" ochpä s, 4 slutar "motion 1980/81:521" bort ha följande lydelse: Värnpliktsutbildningen skall ge kunskaper och färdigheterför en krigsplacering. Därför bör inte fler utbildas än som behövs ikrigsorganisationen. Individen skall heller inte utbildas än sombehövs för att klara krigsuppgiften. Det statsfinansiella läget understrykerytterligare de två senare kraven. Motionären föreslår att sådana fiskare som kankrigsplaceras i en tjänst liknande den de fullgör redan i fred skall fa enväsentligt avkortad militär grundutbildning. Detta särskilt i de fall därvederbörande i krig får tjänstgöra på samma fartyg som han arbetar på redan ifred. Rimligen äger en sådan FöU1981/82:8 5 person i många avseenden bättre kunskap om fartygetshandhavande än en värnpliktig som tas från en helt annan funktion i samhället. Flottan, liksom kustartilleriets fasta förband, tillämparindividvis personalomsättning. Detta system gör det enklare att kunna varierautbildningstider än i de fall där man har förbandsvis personalomsättning. Mensjälvklart bör strävan vara att i hela försvarsmakten söka debesparingsmöjligheter som ligger i att inan inte dubbelutbildar. Man bör alltsåta hänsyn till vad individen kan och avkorta vederbörandes militäragrundutbildning i de avseenden han redan behärskar. För att kunna genomföra en ökad differentiering enligtdessa tankar behövs justeringar i värnpliktslagen. Regeringen bör lainnariksdagen förslag till sådan lagändring. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet att med anledning avinotion 1980/81:521 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört om förslag till ändringar i värnpliktslagen.