bet · G501FöU18 · 1981-12-31 00:00:00 — Yrkandet i motion 1981/82: 2283 (vpk) om en framställning i ämnet frånriksdagen till regeringen avstyrks alltså. Vad gäller nationali-seringsyrkandeti motion 1981/82:1586 (vpk) hänvisar näringsutskottet , liksom i motsvarandesammanhang , till sitt i det föregående citerade uttalande är 1979.Sålunda avstyrks även den sistnämnda motionen. Med utgångspunkt i en målformulering avförsvarskommittén behandlar handelsministern i propositionens bilaga 3 delekonomiska'försvarels fortsatta inriktning. Den angivna prioriteringen innebäratt vid kriser och krig försörjningsförmågan i första hand skall säkerställasvad gäller livsmedel, beklädnad, värme, hälso- och sjukvård samt härförerforderliga stödfunktioner. Ettstort antal förslag rörande tvä av dessa områden bereds f. n. avnäringsutskottet i andra sammanhang. Härvidlag hänvisar utskottet till sinakommande betänkanden NU 1981/82:30 om energipolitiken och NU 1981/82:50 omåtgärder för tekoindustrin. anser sig i övrigt kunna med ettundantag avstå från att kommentera de förslag rörande det ekonomiska försvaretsom framställs i propositionen. De olika typer av län och garantier förförsörjningsberedskapsmäl som finns har delvis tillkommit undernäringsutskottets medverkan. Med hänsyn därtill vill utskottet uttryckligentillstyrka att de sammanförs till läneformen beredskapslän och garanliformenberedskapsgaranti. Närvarande:Ingvar (), (), (), (),(), (), (), RuneJonsson (s), (), (), (),(), () och (). FöU 1981/82:18 B 48 Bilaga 10 yttrande 1981/82:2 y har hemställt omarbetsmarknadsutskottets yttrande över den till proposition 1981/82:102 omsäkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvarets fortsatta utvecklingfogade bilagan 9 () angående Ekonomiskt försvar:programmet Arbetskraft jämte eventuella motioner. I den nämnda bilagan behandlas medelsanvisningen undertolfte huvudtitelns anslag Totalförsvarsverksamhet. Arbetsmarknadsutskottetfår anföra följande. Regeringen har i årets budgetproposition, bilaga 15(), under punkt B 5 (s. 98-101) föreslagitriksdagen att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tillTotalförsvarsverksamhel för /83 beräkna ett förslagsanslag av . Anslagspunkten har remitterats till arbetsmarknadsutskottet. Därefter har regeringen, efter föredragning av statsrådetEliasson, i den aktuella bilagan till proposition 102 föreslagit atltill Totalförsvarsverksamhet för /83 anvisa ett förslagsanslagav , dvs. samma summa som enligt budgetpropositionen. Från anslaget bestrids utgifternaför program Totalförsvarsverksamhet. Indelningen idelprogram och föreslagna utgifts-förändringar framgår av följandesammanställning. 1982/83 Beräknad ändring 16 464 000 16 200 000 70 831 000 86 378 000 Försvars-och beredskapsplanering Vapenfria tjänstepliktiga 5 350 000 5 550 000 -I- 2 990 000 H- 520 000 49 017 000 64 628 000 -1-18 102000 -1-2 500 000 -I- 1520 000 -I- 1600 000 -1-22 612 000 -I- 4 620000 FöU1981/82:18 B 49 Delprogrammet Försvars- ochberedskapsplanering omfattar planering dels av hur landets arbetskraft skallutnyttjas under beredskaps- och krigstillstånd, dels av arbetsmarknadsverketskrigsorganisation samt statsbidrag till frivilliga försvarsorganisationer somär engagerade i utbildning av personal för arbete i krigstid inomtotalförsvarets civila delar. Delprogrammet Vapenfria tjänstepliktiga omfattarutbildning, redovisning och registrering av värnpliktiga som har fåtttillstånd atl fullgöra vapenfri tjänst. Utbildningen syftar till all devapenfria skall kunna fullgöra en för samhället betydelsefull tjänst inomtotalförsvaret. Redovisning och registrering av de vapenfria görs av AMS somockså bestämmer vilken tjänst de skall fullgöra och när. Delprogrammet belastasav kostnader för ekonomiska och sociala förmåner åt vapenfria tjänstepliktigasamt ersättningar för vissa utbildningskostnader m. m. till kommuner,organisationer och affärsdrivande verk som tilldelas vapenfria tjänstepliktiga. har beslutat all administrationenm. m. av vapenfrifrågorna inom AMS skall föras över till en nyinrättadmyndighet, prop. 1981/82:100 bil. 15, AU1981/82:21, rskr 1981/82:216). Nämnden lokaliseras till Karistad. Iadministrativt avseende skall den nya nämnden samordnas medcivilförsvarsstyrelsen. Omlokaliseringen av AMS vapenfrisektion till Karlstadavses vara genomförd till . Medelsbehovet för försvars- och beredskapsplanering /83 beräknas till . Beloppet inkluderar medel förökade kostnader för instruktörsarvoden. Frivilligverksamheten bör enligtproposition 102 härigenom kunna behållas på en i huvudsak oförändrad nivå.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker propositionens förslag i denna del. Verksamheten med vapenfria tjänstepliktiga föreslås underbudgetåret omfatta högst , dvs. ha samma omfattningsom under innevarande budgetår. Mot bakgrund av att antalet ungdomar i deåldrar som kan komma i fråga för vapenfri tjänstgöring under de kommande årenkommer att växa kan emellertid enligt propositionen antalet tjänstgöringsdagarsenare /83 -1986/87 komma att behöva ökas.Medelsbehovet för verksamheten beräknas till 67,1 milj. kr. för nästa budgetår. I motion 2276 av m. fl. (s) föreslås altantalet tjänstgöringsdagar utökas till 700 000 under nästa budgetår. Som skälhärtill anförs att antalet ansökningar om vapenfri tjänst är väsentiigt störreän vad som inryms i det antal tjänstgöringsdagar regeringen föreslår.Merkostnaden för förslaget beräknas till 5 milj. kr. Socialdemokraternaföreslår även en höjning av dagersättningen med . utöver regeringensförslag, vilket medför en ytterligare kostnadsökning med ca 2 milj. kr. Som enkonsekvens av de redovisade förslagen föreslås att anslaget Totalförsvarsverksamheträknas upp med 7 milj. kr. Utskottet tillstyrker propositionens förslag beträffandeantalet tjänstgö-16 1981/82. FöU1981/82:18 B 50 ringsdagar för vapenfria tjänstepliktiga under nästabudgetår. Som framhålls i propositionen finns det skäl som talar för attantalet tjänstgöringsdagar kan komma atl behöva ökas senare underprogramplaneperioden. Utskottet utgår också från alt regeringen fortlöpandeföljer utvecklingen och föreslår de ytterligare åtgärder som kan komma attkrävas. Med det anförda avstyrker utskotiet motion 2276 i denna del. Frågan om dagersättningens storlek till de värnpliktigaprövas av försvarsutskottet. Utgifterna under anslaget för dagersättning tillde vapenfria ijänstepliktiga bestäms följaktligen av försvarsutskottet ochriksdagens ställningstagande till dagersättningens storlek. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionensmedels-beräkning. Anslaget Totalförsvarsverksamhet bör alltså för nästabudgetår föras upp med det begärda beloppet, . Ovanslående anslagspunkl B 5 i bilaga 15 till åretsbudgetproposition överlämnas till försvarsutskottet. Utskottet övergår härefter till att kommentera vissayrkanden i motioner som lagts fram med anledning av proposition 102. Det gälleryrkanden i motionerna 2266, 2272 samt 2273 om nya statligasysselsättningstillfällen till , kornmun samtKarlskrona kommun som ersättning för den sysselsättningsminskning som följerav. propositionens förslag om nedläggning av förband i dessa kommuner. Som framhålls i proposition 102 har statsmakterna isamband med nedläggningar inom försvaret i fiera fall gettutfästelser om ersättningsverksamheter utan att dessa har preciserats. Nästanundantagslöst har ansträngningarna inte gett något resultat.Arbetsmarknadsutskottet delar därför försvarsministerns uppfattning att det ärmindre lämpligt att i samband med beslut om nedläggningar av förband ge opreciseradelöften om ny sysselsättning. I proposition 113 om regionalpolitiken - vilken f.n.behandlas i arbetsmarknadsutskottet - redovisas vissa åtgärder som är aktuellaför att åstadkomma decentralisering av statlig verksamhet tillsysselsättningssvaga delar av landet. I propositionen pekas även ut desysselsättningssvaga regioner vilka bör prioriteras vid en decentralisering avstatlig verksamhet. Därvid framhålls att statlig verksamhet i den mån den avverksamhetsskäl kan förläggas till skogslänen i första hand bör styras tilldessa län. I andra hand bör sydöstra och prioriteras.Dessa regioner har dels en svag näringsUvsutveckling, dels en låg andelstatligt sysselsatta. kommer under behandlingen avproposition 113 även att ta ställning till ett stort antal motioner medyrkanden om ny statlig sysselsättning i skilda delar av landet. Behandlingen iutskottet av det regionalpolitiska ärendet beräknas vara slutförd i mitten avmaj månad. Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning bör någrasärskilda utfästelser om ny statlig sysselsättning inte göras med anledning avplanerade FöU1981/82:18 B 51 Utskottet vill emellertid medanledning av de här aktuella motionsyrkandena erinra om att tidigareuttalat sig för att bl. Sydöstra bör komma i fråga vid endecentralisering av statlig verksamhet. Yrkandet i motion 2273 om altKarlskrona bör beaktas vid en decentralisering av statlig verksamhet kan medriksdagens tidigare uttalande därmed sägas vara tillgodosett och någon åtgärdmed anledning av det yrkandet är därför inte påkallad. Övriga i sammanhangetupptagna motionsyrkanden bör avstyrkas. Närvarande: (), (),(), (), (), ().Pär (), (), (), (),(), (), (), () och (). , ,, , , och Nils-OlofGrönhagen (alla s) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar"Utskottet tillstyrker" och på s. 3 slutar ". "bort ha följande lydelse: Som framhålls i den socialdemokratiska partimotionen 2276har antalet beviljade ansökningar för vapenfri tjänstgöring ökat kraftigt. Att- som regeringen föreslår- hänskjuta den behövliga ökningen av antalet tjänstgöringsdagartill programplaneperiodens senare del kommer därför att medföra ökade köer. Isammanhanget vill utskottet erinra om att försvarskommittén i sitt betänkande(Ds Fö 1981:1) pekar på viklen av att tiden mellan ansökan om vapenfri tjänstoch inryckning hålls så kort som möjligt. Även AMS föreslår f. ö. attkapaciteten förstärks. Utskottet ansluter sig mot denna bakgrund till detsocialdemokratiska förslaget att antalet tjänstgöringsdagar utökas till 700000 under nästa budgetår. Utskottets ställningstagande innebär en merkostnadpå 5 milj. kr. Utskottet utgår från att det socialdemokratiska förslagetom en höjd dagersättning till de värnpliktiga vinner bifall. Som en konsekvenshärav bör det här aktuella anslaget räknas upp med 2 milj. kr. Utskottets ställningstagande med anledning av densocialdemokratiska partimotionen 2276 innebär att anslagetTotalförsvarsverksamhet bör räknas upp med 7 milj. kr. i förhållande tillbudgetpropositionens förslag. FöU 1981/82:18 B 52 Civilutskottetsyttrande /82:6 y delsberett civilutskottet tillfälle atl yttra sig överproposition 1981/82:102 om säkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvaretsfortsatta utveckling jämte eventuella motioner, delshemställt om yttrande från civilutskottet över proposition1981/82:102 bilaga 11 såvitt avser civilbefälhavarna. Civilutskottetbehandlar i detta yttrande vad i proposition 1981/82:102 anförts om samordningav havsövervakning (bil. 2 s. 41), om planläggning av civilförsvarsverksamhetenm. 2 s. 230 256), om anslag m. m. såvitt avserbostadsdepartementets verksamhetsområde (bil. 10) samt om anslag m. m. såvittavser kommundepartementets verksamhetsområde (bil. I yttrandet behandlas även delsden under allmänna motionstiden väckta motjonen 1981/ 82:1988 av KerstinEkman och (båda fp) vari hemställs att beslutar som sinmening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om samordningen avövervakning av skärgårds- och kustområden, delsde med anledning av proposition 1981/82:102 väckta motionerna 1981/82: 2201 av () varihemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlokaliseringen av civilbefälhavarkansliet inom Östra civilområdet, 2202 av m. fl. (c,fp) vari hemställs att som sin mening uttalar att Bergslagensmilitär- och civilförsvarsområde bibehålls enligt nuvarande indelning, 2210av m. fl. (s) vari hemställs att som sin mening ger tillkänna att Bergslagens militär- och civilförsvarsområde bibehålls intakt ienlighet med nuvarande geografiska indelning, 2219av m. fl. (m) vari hemställs att med avslag påproposition 1981/82:102 i denna del beslutar att Bergslagens militär- ochcivilområde skall bibehållas, 2262 av m.fl. (m) vari såvitt nu är i fråga hemställs (10)att avvisar regeringens förslag om nedläggning av Bergslagensmilitär- och civilområde, (22)att hos regeringen begär att frågan om den ökande samordningenmellan civilförsvaret och den kommunala verksamheten på nytt underställsriksdagen , mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits avprovplanläggningen. FöU 1981/82:18 B 53 2276av m. fl. (s) vari såvitt nu är i fråga hemställs (16) att riksdagengodkänner vad i motionen förordats beträffande resurser för civilförsvaretunder perioden /831986/87, 2283 av m. fl. (vpk) vari såvitt nuär i fråga föreslås (14) att hos regeringen begär förslag omtillsättande av en kommitté för att utreda en sammanslagning avcivilförsvarsstyrelsen, statens brandnämnd och . 1 proposition 1981/82:102 om säkerhets- ochförsvarspolitiken samt totalförsvarets fortsatta utveckling behandlas frågan ominriktningen av civilförsvarsverksamhelen (bil. 2 s. 230256). Idenna del av propositionen tas bl. a. upp samordningen mellan civilförsvaretoch den kommunala verksamheten. I likhet med försvarskommittén anserförsvarsministern att kommunerna med början senast under /85bör ta över ansvaret för ledningen av civilförsvarsverksamheten på kommunalnivå i krig och det planläggningsansvar i fred som hänger samman härmed. Föratt få ytterligare underlag för en slutlig uppgiftsfördelning mellanlänsstyrelserna och kommunerna anser han att en provplanläggning börgenomföras. Denna fråga bereds f. n. i . propositionen förordats har inte givit anledning till erinran i motioner iannan mån än att i motion 2262 (m) yrkande 22 föresläs att hosregeringen begär att frågan om den ökade samordningen på nytt underställsriksdagen mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits avprovplanläggningen. Riksdagenkommer ånyo att få ta ställning bl. a. till förslag om den slutligafördelningen mellan länsstyrelserna och kommunerna om planläggningsuppgifternai fred. Enligt vad utskottet erfarit är avsikten att skallföreläggas förslag i frågan. Vad i motion 2262 (m) yrkande 22 föreslagits ärsålunda tillgodosett utan någon åtgärd. 1motion 2283 (vpk) yrkande 14 föresläs begära förslag om tillsättandeav en kommitté för att utreda en sammanslagning av ,statens brandnämnd och . 1propositionen lämnas den upplysningen att försvarsministern och kommunministerni annat sammanhang ämnar återkomma till regeringen i frågan om en sammanslagning.F. ö. bör erinras om att räddningstjänstkommittén i sitt avlämnadebetänkande (SOU 1981 ;82) Samhällets räddningstjänst ansett det vara enangelägen uppgift alt sammanföra statens brandnämnd och . FöU1981/82:18 B 54 Den i motion 2283 (vpk) behandladefrågan om samordning av samhällets räddningstjänst övervägs således i skildasammanhang. En begäran enligt förslaget i motionen kan enligtcivilutskottets uppfattning inte tjäna något reellt syfte. Vad i motion 2276 (s) yrkande 16 anförts och föreslagitsom civilförsvaret har, utifrån de synpunkter civilutskottet närmast har attbeakta, inte givit utskottet anledning till erinran eller särskilt uttalande. I propositionens bilaga 11 tas upp frågan omcivilbefälhavarnas uppgifter inom totalförsvaret. Vad kommunministern däranfört har inte givit civilutskottet anledning till erinran. I landet finns f. n. sex militärområden och sexcivilområden. Gränserna för militär- och civilområden sammanfaller. 1propositionen föreslås att Bergslagens militärområde och civilområde utgår urfredsorganisationen . I fiera motioner föresläs att Bergslagens militär- ochcivilområde skall bibehållas. Förslag med denna innebörd tas upp i motionerna2202 (c, fp), 2210 (s), 2219 (m) och 2262 (m) yrkande 10. Civilutskoltet, som närmast har att behandla frågan om ettbibehållande av Bergslagens civilområde, anser att denna fråga blir beroende avriksdagens ställning till frågan om Bergslagens militärområde skall bestå.Denna senare fråga faller närmast under försvarsutskottets bedömning. 1 deovannämnda motionerna förs fram förslag om ett bibehållande av Bergslagensmilitärområde. Civilutskoltet anser att den principen inte bör övergessom tidigare väglett statsmakterna vid bedömningar om försvarets högreregionala ledningsnivå och som innebär att indelningen i militär- ochcivilområden bör sammanfalla om inte mycket starka skäl talar däremot. 1 bilaga 11 behandlas även anslag till civilbefälhavarnaför /83. Frågan om den slutliga anslagsbelastningen blir, enligtvad kommunministern anfört, bl. a. beroende av den takt i vilken medel kanfrigöras vid andra civila totalförsvarsmyndigheter. Anslagsberäkningen utgårockså från att Bergslagens civilområde dras in . Bådadessa frågor blirenligt civilutskotteis uppfattning beroende av beslut på grundvalnärmast av försvarsutskottels beredning. Vad i övrigt anförts om anslag tillcivilbefälhavarna har inte givit civilutskottet anledning till erinran. I motion 2201 (fp) föreslås som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts om lokaliseringen avcivilbefälhavarkansliet inom Östra civilområdet. Motionären anser att motivfinns för en flyttning av kansliet från till bl. a. därföratt det enligt motionärens uppfattning synes ofrånkomligt attcivilbefälhavarkansliet måste söka sig nya lokaler. Civilutskoltet har 1980 (CU 1979/80:7 y) och 1981 (CU1980/81 ;24) haft atl ta ställning till motionsförslag om flyttning avcivilbefälhavarkansliet FöU1981/82:18 B 55 i Östra civilomrädet från och vid bådatillfällena enigt avstyrkt motionsförslagen. Utskottet vidhåller sin tidigareuppfattning. Vad i propositionen (bil. 10) anförts om anslag tilllantmäteriverket såvitt avser försvarsberedskap samt om verksamheten inomprogrammet försvarsberedskap föranleder inget uttalande från civilutskottet. I detta yttrande tar utskottet slutligen upp frågan omorganisationen av havsövervakningen m. m. I den under allmänna motionstiden1982 väckta motionen 1988 (fp) hemställs att som sin mening skall geregeringen till känna vad i motionen anförts om samordningen av övervakning avskärgärds- och kustområden. Motionärerna anför bl. a. ätt starka skäl talar fören tillämpning i utnyttjandet av sjöbevakningsresurserna enligt det i Danmarktillämpade systemet. Huvudansvarig för sjöbevakningen där är den danskamarinen. 1 betänkandet (SOU 1979:43 45) föreslogs attsjöfartsverket och kustbevakning skulle slås samman till en nyorganisation. Statskontoret har, på regeringens uppdrag, tagit fram ytterligareunderlag för ärendets fortsatta beredning. Även statskontoret anser att ettsammanförande bör ske. Vidare anser statskontoret att den nya organisationenskall ges en helt ny ledningsorganisation uppbyggd kring marinens nyaradarstyrda sjöövervakningscentraler. Ett försök med en gemensam informationscentralför sjöövervakning pågår i . Förslaget i motion 1988 (fp) ligger i linje medstatskontorets förslag i vad avser ledningsorganistionen. Beträffande förslageti motionen att marinen skulle vara huvudansvarig för sjöbevakningsresursernaanser civilutskottet att det inte finns tillräckliga skäl för ett i motionenbegärt tillkännagivande därom. a. bör pågående försöksverksamhet avvaktas.Enligt civilutskotlets uppfattning torde det f. ö. vara möjligt att försjöövervakning utnyttja marinens resurser utan att ledningsansvaret förövervakningen åvilar marinen. vill erinra om vad ipropositionen 1981/82:102 anförts (bil. 2 s. 41) om att marinens, tullverketsoch resurser bör ytterligare samordnas i avsikt atteffektivisera övervakning och rapportering. Försvarsministern redovisar sinavsikt att efter samråd med kommunikations- och handelsministrarna återkommatill regeringen i frågan. På civilutskottets vägnar . Närvarande: . (), Per (), RolfDahlberg (m), (), (), (), KnutBilling (m), (), (), (),(), (), i (c),() och (). FöU 1981/82:18 B 56 Chefen för försvarsdepartementet,, statsrådetGustafsson, redogör för innehållet i ett förslag till brev till riksdagensförsvarsutskott som upprättats inom departementet. Brevet har den lydelse somframgår av bilaga till protokollet i detta ärende. Regeringen uppdrar ät chefen förförsvarsdepartementet att överiämna ett brev med angiven lydelse tillriksdagens försvarsutskott. FöU 1981/82:18 B 57 Regeringen gav i uppdrag att slutföra förhandUngarna med övriga berörda företag fram till färdigt kontrakt före den 1 maj 1982.Vissa riktlinjer angavs för förhandlingarna. Itotalförsvarspropositionen (prop. 1981/82: 102, s. 110 och 113) angav jag attjag under förutsättning av att de återstående förhandlingarna löstes pä ettlillfredsställande sätt före förordade alt planeringen inriktasmot att inom landet utveckla och tillverka ett svenskt JAS-system, så attersättning av Viggensystemet kan päböijas . Mot dennabakgrund förordade jag att regeringen inhämtar bemyndigande attunder /83 beställa den utveckling och anskaffning somkontraktsförhandlingarna omfattar. Regeringen anslöt sig till mina övervägandenoch beslöt inhämta det av mig förordade bemyndigandet. har slutfört förhandlingarna med och övriga berörda företag fram till färdigt, paraferat kontrakt. I sinskriftliga slutrapport, som redovisades för mig , harmaterielverket redovisat att kraven i regeringens riktlinjer förförhandlingarna har uppfyllts. Verket anmäler att regeringens förhandlingsuppdragden rörande det svenska därmed är anser att konlraktsförhand-lingama med och övriga berörda företag lett fram till avtal som från teknisk,ekonomisk och juridisk synpunkt är godtagbara för statsmakterna. Eftergranskning av förhandlingsresultatet har Chefen för flygvapnet förordat bifalltill projektet. Överbefälhavarenhar redovisat sin värdering och sitt ställningstagande till detkontraktsförslag som förhandlingarna lett fram till. Överbefälhavarensgranskning och värdering av tillgängligt underlag visar att svenskJAS är tekniskt realiserbar grundversionenär operativt godtagbar med i kontraktet inbyggd utvecklingspotential - givna optioner bör utnyttjas omökad systemeffekt därigenom kan uppnås - de kommersiella aspekterna ärtillfredsställande lösta FöU 1981/82:18 B 58 - projektet kan finansieras med rimligaförutsättningar för utveckling av försvarsmaktens ekonomiska ram. Överbefälhavarenföreslår mot bakgrund härav att beslut fattas om att i Sverigeutveckla och tillverka ett JAS-system grundat på träffat avtal. Detta geroperativt godtagbara fiygslridskrafter också pä . Särskildredovisning av förhandlingsresultatet och av Försvarels materielverks. Chefensför fiygvapnet och Överbefälhavarens ställningstaganden sker införförsvarsutskottet . - att regeringens riktlinjer förJAS-förhandlingarna har förverkligats och att ett färdigt kontrakt harparaferats , - att Överbefälhavaren, fiygvapnet och anser att förhandlingsfrågornalösts på ett tillfredsställande sätt och att de samtliga förordar fullföljandeav projektet genom beslut , - att regeringen dragit sammaslutsats och - aU förutsäUningarna förtotalförsvarspropositionens förord för svensk JAS därmed är uppfyllda. FöU 1981/82:18 B 59 Sida1 (14) Regeringen och Sändlisla Fst/Prog Överbefälhavarenskompletterande underlag i flygplanfrågan Överbefälhavaren redovisade sittställningstagande i flyg-planfrågan till Regeringen. Härvid föreslogÖverbefälhavaren att beslut fattas 1982 om att i utveckla och tillverkaett JAS-system. Överbefälhavarenförutsatte härvid bl. a. att fortsatta kontraktsförhandlingar med industrinskulle leda till att kvarstående frågor av teknisk, ekonomisk och juridisknatur löstes på ett för försvarsmakten godtagbart sätt innan kontrakt slöts. Regeringengav i uppdrag att fortsättakontraklsförhandlingarna med industrin. Förhandlingarna skulle bedrivas sä atlett färdigt avtalsförslag föreligger senast den . Överbefälhavarenredovisar i det följande sin värdering och sitt ställningstagande till detkontraktsförslag som förhandlingarna lett fram till.