bet · G501FöU5 · 1981-12-31 00:00:00 — 1, att riksdagenlämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört om planeringen avförsvarets materielanskaffning, 2, att riksdagenmed anledning av propositionen och med avslag på motion 1980/81:2208. yrkande4, lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört om genomförandetav försvarets niaterielanskaffiiing. 3, att riksdagengodkänner den indelning i huvudavdelningar för FöU 1981/82:5 10 som föredragande statsrådet harförordat, 4, att riksdagenavslår motion 198(1/81:2208. yrkande 2. om den organisatoriska inpassningen avresurser för undervattensvapen. 5, att riksdagenavslår inotion 1980/81:2208. yrkande 3. om resurserna för robotfrågor . 6. att riksdagenavslår motion 1980/81:2210. yrkande I. om dataverksaniheten inom . 7. att riksdagenavslår inotion 1980/81:2210. vrkande 2. om dataverksaniheten iiioiiiförsvarsmakten. 8, att med bifall tillpropositionen oeh avslag på motion 1980/81:2208. yrkande I. godkännervad föredragande statsrå det har anfört om minskning av personalen vid , 9. att bemyndigarregeringen att vidta de övriga åtgärder som erfordras för att genomföra vad föredragande statsrådet har förordat, På försvarsutskottets vägnar PER Närvarande: Per (). GudrunSundström (s), (). CJunnar ().Ulla (), (). (ni). () och AxelAndersson (s). Särskild enhel för undervattensvapen och (alla s) anser dels att den del av utskottetsanförande som på s. 7 börjar "Försvarsministern detaljredovisar"oeli slutar "detta arbete" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det inte finns tillräcklig anledningatt i enlighet ined försvarsniinisterns överväganclen iiioni luivudavdelningenIVir inarininateriel skapa ytterligare en enhet för undervattensvapen. FöU 1981/82:5 11 motverka den förbättrade samordning avmaterielanskaffningen som är syftet med förslagen i propositionen. Den mestrationella lösningen är att ifrågavarande ärenden handläggs ifartygsavdelniiigen inom huvudavdelningen för marinmateriel. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan i moment 4 bort ha följandelydelse: 4, att med bifall tillinotion 1980/81:2208. yrkande 2. som sin mening ger regeringen till kiiniia vadutskottet har anfört om den organisatoriska inpassningen av resurser förundervattensvapen, Personalramen för försvarels materielverk , och (alla s) anser dels att den del av utskottetsanförande som på s, 9 böijar "Utskottet anser" och slutar "dennadel" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att personalminskningarna inom FMV börinriktas mot en mindre personairam än den som anges i propositionen. För dettatalar bl, a, att arbetsutskottet för fredsorganisationsfrågor inom 1978 årsförsvarskommitté har uttalat sig för en betydligt mindre ram. Utskottet finneremellertid att det nu inte finns underlag att ta ställning till ett klartangivet riktmärke för personalminskningarna vid FMV, De personellakonsekvenserna av militära flygindustrikonitnitténs och 1980 årsunderhållsutrednings arbeten har inte hunnit beaktas. Försvarskomniitténarbetar med frågan om ytterligare personalminskningar i fredsorganisationen.Tidigast i samband med försvarsbeslut koininer det enligt utskottetsmening att finnas tillräckligt underlagför att ta ställning i frågan och då iett vidare sammanhang än som är möjligt, dels att utskottets hemställan i moment 8 bort ha följandelydelse: 8, att ' rned avslag påpropositionen och med bifall till motion 1980/81:2208. yrkande I. som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet har anfört om minskning av personalen vid försvaretsmaterielverk. av (ni) De nuvarande statliga datasystemen har byggts upp under196(när datorbearbetningar var proportionsvis dyra jämförtmed personal. Datorerna \ar få. tillgången pa expertis begränsad. Man önskadesnabba rationaliseringsresultat, och prioriterade dessa på bekostnad av FöU 1981/82:5 12 exempelvis klara ansvarsgränser för kostnadsuppföljningoch systemunderhåll. Som följd av dessa förhållanden fick vissa statligasektorer särskilda ansvarsgränser för dataverksamheten, vilka skilde sig frånde som gällde myndigheternas normala verksamhet och de lagar som styr denna.Flera specialmyndigheter tillkom, exempelvis DAFA och FDC. Det råder numera stor enighet bland databranschensföreträdare att ADB-tekniken genomgått en förändring. Särskilt 1960-taletscentraliserade datasystem representerar ett stadium med olämpliga konsekvenser.ADB-teknikens ungdomsår när man började ana möjligheterna men ändå inte kundetygla alla problem. Vi måste noga överväga hur vi steg för steg lägger om derutiner som då byggdes upp. Omläggningen kan kosta väldiga summor om den skerför snabbt, men den kan också ske utan påtagliga kostnader om takten endastföljer de naturliga tillfällen som bjuds. Dessa är dels beslut om nya system,dels beslut om nya myndighetsorganisationer, som exempelvis FMV:s. principbeslut omstatens dataverksamhet innehåller därför inte något om genomförandetakten. Dettogs i enighet (prop. 1979/80:124, FiU 1979/80:26, rskr 1979/80:308) ochinnebär att varje myndighet svarar för sitt eget behov av datorstöd när intesärskilda skäl finns. Varje sektor, försvaret, socialförsäkringen, etc,betjänas således billigare och effektivare av att varje myndighet inom sektorntar självständigt ansvar för utveckling och drift. Vinsten av snävt datormaskinell optimering är alltsånumera - till skillnad - så begränsad att det inte lönar sigatt offra kostnaden för invecklad sektorsamordnad ADB-verksamhet, som oftastockså är mycket sårbar. Försvaret intar ingen särställning utan årsprincipbeslut gäller. Det är endast speciellt på så sätt att försvaret hunnitlängre än andra sektorer, vilket närmast är ett bevis på effektivitet ochkostnadsmedvetande. Försvarets anpassning till de nyaprinciperna kräver därför , och säkert fortsätter omläggningarna ävenpå . Det är det tempo som måste gälla; en snabbare takt skullemedföra betydande kapitalförstöring i nu fungerande system. Det kan låta betryggande när man talarom"datarutinerför 90-talet". Men så är detinte. Beslut skall nu tas om rutinernas struktur liksom beslut omorganisationen som bygger och driver rutinerna. FöU1981/82:5 13 De som arbetar med dessa frågor borde ha fått sitt arbeteunderlättat av på det enkla sättet att försvarsutskottet, i enlighetmed min motion 2210, uttalat att när inte särskilda skäl föreligger gäller 1979års beslut dels för FMV:s framtida datarutiner, dels som riktpunkt för den nyaorganisation som byggs upp. Det bör konstateras att vare sig det sker som följd av FMV-översynen eller för sig, bör försvarets datororganisation prövas i relationtill beslut. FMV svarar ensamt för nästan hälften av försvaretsdataverksamhet. I budgetpropositionen 1978/79 bil.7 s. 74 uttalade dåvarande försvarsministern att beslutbör gälla också försvaret, men med ett oklart tillägg att datorer,programvaror, skydd, drifts- och underhällsorganisation m.m, bör varaintegrerade. Realiteter återstår då. vilket också är vad han skriver, endast"ansvaret" hos den enskilda myndigheten. Det kan noteras att statsrådet i nämnda proposition inteåberopar beslut vid namn. Beslutet var faktiskt inte taget n;irbudgetpropositionen lades. Men texten följer den senare under vårenpresenterade ADB-propositionen. Samråd har alltså förekommit. Man kan endast beklaga att försvarets dataverksamhet underytterligare tvingas planera utan klara riktlinjer.