bet · G501KU11 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:11 om vissa frågor rörande kontrollmakt m. m. I detta betänkande behandlas: 1. motion 1980/81:363 av (m) om möjligheter att granska statliga myndighetersförvaltning, 2. motion 1980/81:400 av ()om förbättrad kontroll över de statliga utgifterna och 3. motion 1980/81:404 av () om framtida ställning. Motionsyrkandena m. m. I motion 363 yrkas att riksdagenhos regeringen anhåller om utredning av en förbättring av riksdagensmöjligheter att granska de statliga myndigheternas förvaltning. Enligt motionen har det med tiden blivit allt angelägnareatt ges en bättre insyn i förvaltningen. a. statsvetenskapligastudier av de faktiska maktförhållandena mellan politiskt ansvarigabeslutsfattare och de tjänstemän som skall betjäna dem har enligt motionärenvisat att de faktiska besluten ofta tas av tjänstemännen och att politikernavanligen endast konfirmerar-och får bära ansvaret för-dem. När utvecklingenfört dithän förefaller det ofrånkomligt att man verkställer en analys av deändringar i formen för "granskning" av rikets styrelse ochförvaltning som medborgarna kan ha skäl att kräva. En särskild utredning börkomma till stånd beträffande denna fråga. I motion 400 yrkas att hos regeringen begär attutredningen rörande vissa grundlagsfrågor (dir. 1980:9) får i uppgift attskyndsamt utreda frågan om ändrat huvudmannaskap för den statligakontrollapparaten i enlighet med vad som anförts i motionen. För att det skall vara möjligt för att få enökad kontroll över den statliga verksamheten krävs enligt motionen attriksdagen ges effektiva redskap i sin hand. Såväl den revisionella granskningenav statlig verksamhet som de rationaliseringsorgan som står till statensförfogande bör läggas närmare det politiska beslutsfattandet i riksdagen.Motionären erinrar om att i motion 1978/79:218 ifrågasattes om inte riksdagenborde vara huvudman för den statliga kontrollapparat som f, n. finns,huvudsakligen och statskontoret. I motionen framhölls attflera fördelar skulle stå att vinna med en sådan lösning. skulle fådirekta indikationer på missförhållanden av olika slag i den statligaverksamheten. Budgetarbetet i skulle kunna samordnas med engranskning av förvaltningarnas 1 1981/82. KU 1981/82:11 2 skulle få möjlighet att skaffa sigen bättre överblick över den verksamhet som mera formellt än reellt stårunder demokratisk kontroll. Slutligen skulle all granskning ske helt oberoendeav såväl den enskilda myndigheten som statsförvaltningen i övrigt. Ensamordning av revisorer, och statskontoret börenligt motionen övervägas och frågan alltså göras till föremål för utredning. 1 motion 404 yrkas att beslutar uppdra åttalmanskonferensen att tillsätta en utredning om framtida roll ochorganisation. Enligt motionen bör auktoritet stärkas. Avvikt är att JO får ökade maktmedel och att ämbetet knyts fastare till förvaltningen och rättsväsendet i övrigt. JO:s uttalanden och ståndpunkter kan då direkt konfronteras med de vanliga organen i rättslivet och inte längre endast utgöra meningsyttringar. I motionen erinras om att vid de två senaste riksmötena har avslagit olika motioner om en översyn av med liknande syften som den förevarande. Avslagen har motiverats med hänvisning till den pågående utredningen om tjänsteansvaret. Enligt motionären kan de problem som f. n. finns kring JO-institutionen inte antas bli lösta genom ändringar i tjänsteansvarsreglerna. Det gäller mycket mera vittgående reformbehov, som brådskar. En översyn bör sålunda nii/komma till stånd, / / /'Pågående utredningar m. m. Förslag rörande en allmän översynav den statliga samhällsför,valtningens organisation har behandlats i riksdagenvid flera tillfällen . Vid 1977/uttaladekonstitutionsutskottet (KL)' 1977/78:38) med anledning av ett motionsyrkande(c) att en förutsättningUös kartläggning av nu rådande rättsliga och faktiskaförhållanden i vad gäller principerna för den statliga förvaltningensorganisation skulle vara av värde för framtida överväganden rörande dessaspörsmål. Enligt utskottets mening borde en sådan utredning komma till ståndmen begränsas till just en kartläggning och analys. Utskottet var i sitt avriksdagen godkända betänkande inte berett att i avvaktan på en sådan översynförorda några förändringar i de tillämpade principerna. beslöt regeringen att geförvaltningsutredningen (B 1977:01) i tilläggsuppdrag att utföra denundersökning som förordat. I direktiven betonar budgetministern attutredningens uppdrag bör inriktas på en kartläggning och analys av nu gällandeordning samt den utveckling som lett fram till denna. har disponerat sitt arbete så attden nu aktuella undersökningen genomförs efter slutförandet av utredningenshuvudbetänkande Förnyelse genom omprövning. KU1981/82:11 3 mer arbetet med tilläggsuppdraget att redovisas underinnevarande budgetår. Vid 1978/föreslogs i en partimotion (c)att den kartläggning som förvaltningsutredningen fått i uppdrag att genomföraskulle läggas till grund för fortsatta överväganden rörande bl. a. defristående ämbetsverkens och affärsverkens ställning från konstitutionellautgångspunkter. (KU 1979/80:32) anförde med anledningav motionen att resultatet av förvaltningsutredningens analyser borde avvaktas.Riksdagen följde utskottet. Frågan om en översyn av samhällsförvaltningen togs uppäven under den allmänna motionstiden . I en motion (c) föreslogs att denbeskrivning och analys av den statliga förvaltningsorganisationen somförvaltningsutredningen utför skall läggas till grund för ett fortsattutredningsarbete, vars syfte skulle vara att stärka den demokratiska kontrollenöver förvaltningen. uttalade med anledning av motionen(KU 1980/81:8) att det nu pågående kartläggningsarbetet bör slutföras innan nyautredningsdirektiv tas på detta område. beslöt även ienlighet med utskottets förslag. Beträffande den statliga revisionsverksamheten skallerinras om att finansutskottet behandlade detta ämne. Utskottetanförde bl, a, följande i sitt av godkända betänkande (FiU 1979/80:41s. 8 fL): I motionen 1978/79:218 väcks denprincipiellt viktiga frågan om revisionens huvudmannaskap. a. att man borde överväga att lägga hela den statliga kontrollverksamhetenvad avser revision under . Även revisorer framhåller i sittyttrande över motionen att starka principiella skäl talar för att revisionen avstatsförvaltningen inordnas under . Utskottet kan instämma i flera av de principiellamotiveringar för en ändrad ordning i fråga om revision inom statsförvaltningensom redovisas i motionen och i revisorernas yttrande över denna. Invändningarkan emellertid också riktas mot en sådan nyordning, framför allt bör framhållasbetydelsen av att regeringen har ett under sig lydande verk. ,som kontinuerligt följer och utvärderar verksamheten inom de olika grenar avstatsförvaltningen som regeringen ansvarar för. En omläggning i den riktningsom förordas i motionen skulle innebära en ändrad konstitutionell ordning ochdärmed ha vittgående verkningar i den svenska statsförvaltningen. Regeringenhar tillsatt en utredning rörande vissa grundlagsfrågor. De häraktuella frågorna har dock inte tagits upp i direktiven till utredningen (Dir1980:9). Utskottet vill vidare erinra om att revisorers arbetsformerändrats genom beslut vid 1978/(FiU 1978/79:26, rskr1978/79:258). Härigenom har klarare markerats revisorers roll i denstatliga revisionsverksamheten. Om dessa förändringar skulle visa sig varaotillräckliga eller olämpliga bör frågan tas upp till ny prövning. Bakgrunden till de förslag rörande redovisningsrevisionensom tas upp i propositionen är följande. fattade riksdagenprincipbeslut om den KU1981/82:11 4 nuvarande utformningen och organisationen för revisioninom statsförvaltningen (prop. 1967:79, SU 1967:82, rskr 1967:194). Beslutetinnebar att den av bedrivna centrala revisionen skulleinriktas på en intensifierad sakrevision, s. k. förvaltningsrevision, RRV:stidigare huvuduppgift, kameralrevisionen, fick en ny inriktning,redovisningsrevision, och decentraliserades till myndighetsintern revision vids. F. n. finns 23 revisionskontor och sju internarevisionsenheter vid affärsverken. Dessutom finns vid försvaretscivilförvaltning en revisionsbyrå med uppgifter i huvudsak motsvaranderevisionskontorens. Mot bakgrund av de brister i revisionskontorsverksamhetensom RRV fann vid sin översyn föreslås i propositionen vissa förändringar isyfte att stärka revisionens ställning och oberoende. Sålunda föreslås bl. a.att tjänster som chef för revisionskontor skall tillsättas av RRV efter samrådmed den s. k. värdmyndigheten. Vidare föreslås att chef för revisionskontorskall fastställa revisionsplan för resp. myndighet efter samråd medvederbörande myndighet och att medel till revisionskontoren särskiljs frånandra medel i myndighetsframställningar och regleringsbrev. Budgetministernaviserar också att han närmare ämnar låta utreda frågorna om antaletrevisionskontor, den lämpliga fördelningen av verksamhetsområden, kompetensoch utbildningsfrågor för den berörda personalen m. m. Utskottet vill först understryka att all revision iprincip bör vara oberoende av den granskade verksamheten. Detta stryks ocksåstarkt under i det yttrande revisorer avgav över tillrevisorerna remitterade motioner, och det stryks likaså starkt under i denmotion som ett antal av revisorer väckt i anledning av det nu aktuellaavsnittet i kompletteringspropositionen. De förändringar som förordas föreslås i allt väsentligtske inom ramen för nuvarande organisation av redovisningsrevisionen och sålundamed bevarande av den decentraliserade myndighetsnära organisation som 1967 årsreform syftade till att skapa. Med hänsyn till att verksamheten fått fullomfattning först tillstyrker utskottet därför föredragandensförslag rörande redovisningsrevisionen. Skulle emellertid ytterligare erfarenheterpeka mot att revisionen inte kan ske enligt statsmakternas intentioner i vadavser reella möjligheter till oberoende granskning m. m.. får enligt utskottetsuppfattning frågan om revisionens organisation och huvudmannaskap på nyttaktualiseras. Med vad utskottet här anfört rörande formen för kontrollenav statlig verksamhet och rörande redovisningsrevisionens uppbyggnad och huvudmannaskapavstyrks motionen 1978/79:218 och yrkandet 3 i motionen 1979/80:2065. Angående revisorersverksamhet hänvisas till arbetsformsutredningens förslag 1978/79:4. vilketantogs av (se FiU 1978/79:26. jfr även KU 1980/81:3 s.24). Beträffande frågan om översyn av slutligenhänvisas till betänkande KU 1980/81:8. Utskottetanförde däri med anledning av ett motionsyrkande att en översyn av JO-ämbetetkan bli aktuell . Utskottet avstyrkte emellertid motionen underhänvisning till att tjänsteansvarskommitténs arbete inte borde föregripas.Riksda- KU1981/82:11 5 gen följde utskottet. Det har inhämtats atttjänsteansvarskommittén räknar med att lägga fram ett slutbetänkande i börjanav 1983. I motionerna behandlas frågor omriksdagens kontrollmakt. Motion 363 tar allmänt sikte på en förbättring avriksdagens möjligheter att granska de statliga myndigheternas förvaltning.Enligt motion 400 bör en samordning av den verksamhet som bedrivs avriksdagens revisorer, och statskontoret övervägas i syfteatt stärka kontroll av förvaltningen. I motion 404 slutligen begärsen utredning om framtida roll och organisation. Som utskottet i annat sammanhang erinrat om (se KU1981/82:4) pågår f. n. inom den parlamentariskt sammansattaförvaltningsutredningen en allmän översyn av den statligaförvaltningsorganisationen och av de principer som reglerar förhållandet mellande politiska organen och förvaltningsmyndigheterna. Enligt vad utskotteterfarit kommer denna utredning att presentera ett slutbetänkande under dettabudgetår. Vidare skall nämnas att frågan om revisorers organisationoch verksamhetsformer varit föremål för översyn av eninom tillsatt utredning (se FiU 1978/79:26). Ett resultat av dennaöversyn är att riksdagsrevisorernas granskningsverksamhet skall bedrivas i näraanslutning till arbetet i utskott. Det skall erinras om att denstatliga revisionsverksamhetens organisation behandlades i (se FiU 1979/80:41 s. 8). Man hänvisade då bl. a. till den nämnda översynenbeträffande revisorer. Med hänvisning till vad ovan upptagits anser utskottet attnågot initiativ till ytterligare utredningar beträffande de i motionerna 363och 400 angivna frågorna inte bör tas innan resultatet avförvaltningsutredningens arbete redovisats. Yrkandena i dessa motioner avstyrksföljaktligen. Vad slutligen gäller den i motion 404 förordadeutredningen om framtida roll och organisation erinrar utskottet omatt frågan om JO:s och även JK:s möjligheter att ingripa mot fel ochförsummelser i offentlig tjänsteutövning utreds inom den s. k.tjänsteansvarskommittén. Enligt vad utskottet inhämtat räknar denna kommittémed att lägga fram ett slutbetänkande . I samband med JO-reform förutsatte utskottet atten utvärdering av reformen skulle komma till stånd sedan tillräckligaerfarenheter vunnits av denna (KU 1975/76:22). Som utskottet framhöll förraåret (se KU 1980/81:8 s. 16) kan en översyn av bli aktuell.Utskottet avser att efter en noggrann genomgång av vilka frågorrörande verksamhet och organisation som bör övervägas vid en sådanöversyn föreslå att en utredning tillkallas för ändamålet. KU1981/82:11 6 rör kontrollmakt kan komma att aktualiseras isammanhanget. Motion 404 får anses besvarad med vad utskottet anfört. 1. beträffande tnöjligheter att granska de statliga myndigheternas förvaltning attriksdagen avslår motion 1980/81:363, 2. beträffande ändrathuvuditiannaskap för den statliga revisio nen attriksdagen avslår motion 1980/81:400. 3. beträffande utredning avJO-ämbetets framtida roll och organi sation attriksdagen förklarar motion 1980/81:404 besvarad med vad utskottet anfört. Närvarande: (), (),(), (). Per * (m), * (s),(), (). (), DanielTarschys* (fp), (), (), () och Lars-ErikLövdén* (s). *Ej niirvarande vid justeringen.