bet · G501SkU41 · 1981-12-31 00:00:00 — omreklamskatt m. m. 1980/81:410 av () I mofionen yrkas att som sin mening gerregeringen fill känna vad som anförts i mofionen om införande avdisfribufionsskaft på direktreklam. 1981/82:1568 (yrkande 5) av m. I motionen yrkas - med hänvisning fill motion 1981/82:1567- att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag fill skärpningav skaften på kommersiell reklam. Gällande bestämmelser m. m. Enligt lagen (1972:266) om skatt påannonser och reklam utgår skatt (reklamskatt) för annons som är avsedd attoffentliggöras inom landet och för reklam som är avsedd att spridas inom landeti annan form än annons. Med reklam förstås meddelande som har till syfte attåstadkomma eller främja avsättning i kommersiell verksamhet av vara, fasfighet,nyttighet, rättighet eller tjänst. Utöver annonser omfattar reklamskatten med vissa undantagsådan reklam som återges i s. k. ljustidning eller i anslutning tilltrafikmedel, butikslokal, sportanläggning, teater eller liknande lokal, påfastighet eller allmän plats eller på motsvarande sått (utomhusreklam). Till det skattepliktiga reklamområdet hör vidare med vissainskränkningar reklam som återges genom visning av film eller återgivning avljud. Slutligen föreligger skatteplikt för reklamtrycksak.Därvid gäller undantag för vissa varor med självständigt bruksvärde ochaffärsteknisk information m. m. Skatten utgör för annons i allmän nyhetstidning avbeskattningsvärdet och i övrigt av detta värde. Beträffandepostorderkataloger finns vissa nedsättningsmöjligheter. Till den som redovisat skatt för annonser i självständigperiodisk publikation av dagspress- eller tidskriftskaraktär återbetalarbeskattningsmyndigheten, (), så stor del av erlagd skattför ett kalenderår som svarar mot en skatteplikfig omsättning av såvitt gällerdagspress 9 milj. kr./år och såvitt gäller annan press 6 milj. kr./år (s. k.grundavdrag). Återbetalningen sker halvårsvis i efterskott. För nästabudgetär beräknas reklamskatt inflyta med 284 milj. kr. 1 1981/82. SkU1981/82:41 2 har vid åtskilligafillfällen behandlat olika yrkanden om avveckling av reklamskatten helt ellerdelvis. När frågorna återkom sammanfattade utskottet (SkU 1980/81:4)sin ståndpunkt på följande sätt: Sammanfattningsvis finner utskottetatt reklamskatten är behäftad med vissa brister som dock knappast är av denarten att de påkallar en utvärdering eller avveckling av skatten. Mot en sådanåtgärd talar främst den statsfinansiella situationen, som nyligenmotiverat kraftiga höjningar av åtskilliga punktskatter. Beskattningen av reklamen haralltsedan förslaget om införande av annonsskatten lades fram varit enkontroversiell fråga. Motståndarna mot det ursprungliga beskatfningsförslagefåberopade i lika hög grad pressekonomiska som tryckfrihefsrätfsliga skäl moten beskattning. Att denna beskattningsform numera inte möter sådanainvändningar får antagligen främst tillskrivas det förhållandet attannonsskatfen byggts ut till en reklamskatt som drabbar reklamtrycksakernaminst lika hårt som pressens annonser och att presstödet till dagspressen ärmångdubbelt större än skattebelastningen. Dessa omständigheter får emellertidinte undanskymma att de tryckfrihefsrätfsliga aspekterna alltid måste beaktasvid alla påtagliga ändringar av beskattningen av reklamen. Därvid bör ocksåobserveras att tryckfrihetsförordningen infe gör någon skillnad mellanreklamtrycksaker och andra tryckta skrifter och att den stadgar att spridningenav tryckta skrifter inte får hindras. När () i motion 410 begär ettriksdagsuttalande om införande av en distribufionsskatt på direktreklammotiverar hon detta yrkande med att man därigcnorri skulle hindra spridningenav mindre önskvärd reklam. Mofionären har främst tänkt sig att skatten skulletas ut av postverket men anvisar inte några vägar hur annan reklamdistributionskall kunna beskattas. Med hänsyn till att förslaget uppenbarligen strider mottryckfrihetsförordningens bestämmelser avstyrker utskottet bifall tillmotionen redan på denna grund utan att redovisa de skäl som i övrigt kananföras mot densamma. Som utskottet inledningsvis angivit har riksdagenupprepade gånger behandlat yrkanden om avveckling helt eller delvis avreklamskatten men har däremot inte tidigare prövat några förslag om skärpningarav denna skatt. Den senaste ändringen av de materiella beskattningsreglernagällde för övrigt en halvering av skaftesatsen för dagspressens annonser. Ivpk-mofion 1568 begärs i yrkande 5 en skärpning av skatten på kommersiellreklam. Motionärerna preciserar inte vilken nivå på beskattningen de villuppnå. Yrkandet får närmast ses som ett led i partiets ekonomiska politik. Med hänsyntill pressens ekonomiska situafion och till de tryckfrihetsrätts- SkU 1981/82:41 3 ligainvändningar som kan resas mot en ytterligare differentiering av reklamskattenär utskottet inte berett att förorda någon generell eller partiell höjning avreklamskaften. Utskoffef avstyrker således bifall också fill detta yrkande. 1. mofion1980/81:410, 2. motion1981/82:1568 yrkande 5. Närvarande:Erik (), (), (), (), (), ()*, förste vice talmannenIngegerd (), i (s), (). HagarNormark (s), (), ()*, (), EgonJacobsson (s) och (). Ejnärvarande vid betänkandets justering.