bet · G501FiU1 · 1981-12-31 00:00:00 — Vidare harförslaget om försämrade rabatter vid resor med SJ för pensionärer ochstuderande icke medtagits. då detta kommer på Sl:s budget och intenödvändigtvis på statsbudgeten. I tabellen har vidare hänsyn inte kunnat tastill att den redovisade politiken enligt motionärernas bedömning är arbetsskapandeoch sålunda ger högre statsinkomster och lägre utgifter för t. ex.arbetslöshetens verkningar. Motionärerna räknar inte med att förslagen imotionen sammantaget leder till större budgetunderskott än regeringens förslag. Den internationellakonjunkturavmattningen väntas bottna /82 och en successivåterhämtning inträda under loppet av 1982. Uppgången torde bli mer markerad iVästeuropa och än i . Den antiinflationsbekämpandepolitik som bedrivs i många förutses få en dämpande effekt påprisutvecklingen. Detta skapar förutsättningar för en ökning av den privatakonsumtionen. Export och lageruppbyggnad är de övriga komponenter som kan väntasbära upp tillväxten i . En dämpning avinflationstakten i skulle möjliggöra förReaganadministrationen att lätta på den strama penningpolitik som f. n. bedrivsdär. En sänkning av räntenivån i kan bidra till en återhämtning avinvesteringarna i den amerikanska ekonomin och ger ett större utrymme för denekonomiska politiken i . Någon förbättring av sysselsättningsläget i OECD-områdetkan dock inte förväntas . Tvärtom torde arbetslösheten stiga någotmot slutet av året och komma att uppgå till i genomsnitt avarbetskraften, motsvarande 26 miljoner personer. I - kanarbetslösheten väntas stiga till i genomsnitt . kan en tillväxt ivärldshandeln på förutses. Tillväxten av marknaden för bearbetade varorförutses bli av samma storleksordning varför exportmöjligheterna för vårindustri ter sig ganska ljusa. Den internationella ränte- ochvalutautvecklingen innebar att vårt relativakonkurrensläge försämrades. stegkronan med i genomsnitt mot valutorna i det Europeiska MonetäraSystemet (EMS). Mot D-marken var uppgången ännu större. Genom den kraftigadollaruppgängen fick vi visserligen en förbättring avkonkurrensläget gentemot de amerikanska företagen men sammantaget innebarutvecklingen avgjort en försämring för vår industri. beslutade därför fullmäktige iriksbanken efter samråd med regeringen att devalvera kronan . Propositionens bedömning av den ekonomiska utvecklingen1981 och 1982 sammanfattas i tabell 6 och 7. Det bör observeras att i dessabedömningar är såväl effekterna av devalveringen som effekterna av de åtgärdersom föreslås i propositionen inräknade. volym- 1980 l()pande förändring priser Imporl avaror och tjänster Summa tillgång Efterfrågan därav industri Statliga myndigheter och affärsverk Kommunalainvesteringar Bostäder Lagerinvestering' Privat konsumtion Offentlig konsumtionStatlig av varor och tjänster SiMiima efterfrågan 2 1/4 -3.,1 153 4.1(1 Lagerförändring i procent av föregående ars BNP. FiU1981/82:1 22 Utvecklingen under åretpekar mot att produktionen stagnerar och attsysselsättningsläget försämras och . Utfallet förutrikesbalansen tycks bli bättre än 1980. Detta beror på minskad oljeförbrukning och på att importen i övrigttill följd av den svaga inhemska efterfrågan och neddragning av lagren minskarkraftigt . Miljarder kr., löpande priser 198(1 1981 1982 Export av varor. 1.1(1.S 143.0 170.5 Bytesbalans -22.1 ca- 19 ca - 20 ' kan komma alt ändras med hänsyn tagentill betalningsbalansdelegationens pågående arbete. Vad gäller prognosen villutskottet göra några konnnentarer med anledning av den bedömning somkonjunkturinstitutet (Kl) har presenterat. I Kl:s kalkyler har ocksåinräknats effekterna av de ekonomiskpolitiska åtgärder som föreslås iproposition 30. På några punkter skiljer sig regeringens och institutetsbedömningar åt. Den viktigaste punkten gäller den privata konsumtionens utvecklingnästa år. Privat konsumiiou' -1.6 -1.5 O disponibelinkomst' -1.4 -1.5 -0.9 sparkvot- 0.2 O -0.9 ' procentuell volymförändring frän föregående år - förändringmellan åren mätt i procentenheter Av tabellen framgår att regeringensoch skildr konsumtionsprognoser beror pä olika bedömningsåväl av utvecklingen av de disponibla inkomsterna som av sparandet. Vad gäller disponibelinkomsten förklaras skillnaden av attregeringen i sina kalkyler lagt in effekten av de ytterligare sparåtgärder somaviserats till budgetpropositionen . FiU1981/82:1 23 1 propositionen har antagits attsparandets andel av inkomsterna är oförändrad mellan 1981 och 1982.Konjunkturinstitutet tror däremot på en neddragning av sparandet nästa är. Deargument som Kl anför är att sparkvoten ligger på en förhållandevishög nivå och att en viss sänkning redan av den anledningen vore rimlig. Vidaretalar en lugnare prisstegringstakt och lättnader i kreditvillkoren för låneköpför att hushållen skulle kunna dr;i ned sitt sparande. Sparkvotsantagandets strategiska betydelse kan illustrerasmed att en procentenhets sänkning ger ungefär 3 miljarder mer i privatkonsumtion varav ca kan beräknas gå till köp av importeradevaror. Sammantaget har Kl en prognos om en BNP-tillväxt nästa årpå . något liigre än regeringen. Förutom vad gäller den privatakonsumtionen skiljer sig prognoserna åt vad gäller lager, investeringar ochimporten. Det bör noteras att konsumentprisstegringen mot slutet avinnevarande år tycks bli lägre ;in som förutsatts i regeringens och konjunkturinstitutetsprognoser. a. synes genotnslaget på priserna av devalveringen bli någotlägre än vad som antagits. Såväl regeringens som prognos tyderpå att det blir en svag inhemsk efterfrågeutveckling mätt mellan genomsnitten 1981och 1982. Enligt propositionens bedömning ökar den totala inhemska efterfrågan,dvs. summan av konsumtion, investeringar och lager, medan Klredovisar en ökning på bara (. Sammanfattningsvis blir efterfrågan såväl i fråga om denprivata konsumtionen som i fråga om investeringarna, såvitt nu k;in bedömas,måttlig. Av betydelse när det gäller att ta ställning till vilkaekonomisk-politiska åtgärder som kan komma i fråga är vidare att deninternationella konjunkturen troligen kommer att förstärkas under loppet av år1982. Utskottet övergår nu till attbedöma de budgetpolitiska och de realekono-miska effekterna av de framlagdaförslagen. De i propositionen budgetmässigttunga förslagen utgörs i första hand av mervärdeskattesänkningen, den nyautformningen av investeringsavdragen och den obligatoriska avsättningen tillvinstkonton på räntelöst konto i . Dessa förslag har intekostnadsberäknats i propositionen. Enligt de uppskattningar utskottet gjortskulle den budgetniässiga försvagningen av de tre nu nämnda förslagen ipropositionen uppgå till räknat för . Effekternti uppkotnnier emellertid inte påstatsbudgeten utan får full effekt först på . Under innevarandebudgetår beräknas således försvagningen bli för attväxa till 7.2 FiU 1981/82:1 24 miljarder kronor /83. För att motverka budgetförsvagningen föreslås ipropositionen att den särskilda skattereduktionen slopas. Detta ger ökadestatsinkomster ined inkl. vissa tekniska förändringar avskatteskalan. Vidare föreslås att det extra avdraget för pensionärer trappas avsnabbare än f. n.. vilket under det närmaste inkomståret ger ökadeskatteinkomster med ca 600 milj. kr. Båda dessa förändringar iinkomstskattesystemet får effekter som är betydande på . Budgetaret1982/83 beräknas inkomsterna öka med 2 150 milj. kr. till följd av de bådaåtgärderna. Under innevarande budgetår hinner åtgärderna slå igenom endast ibegränsad otnfattning. Huvuddelen av mervärdeskattens sänkning bör enligtregeringen finansieras genom besparingar. Därför föreslås att vissabesparingar i del av beslutade 12-miljardersprogrammet tidigareläggs.Därigenom kan de bidra till att finansiera skattesänkningarna under det . De besparingar som föreslås i propositionen beräknas avutskottet komma att tninska statsbudgetens utgifter med 970 milj. kr.innevarande budgetår och med 2 340 milj. kr. 1 propositionen anges den sammanlagda effekten av dedepartementsvisa besparingarna till 3 500 milj. kr. räknat för helår (se tabell1). Det bör observeras att en del av dessa besparingar avser ATP-pensioner sominte belastar statsbudgeten även om det leder till ett ökat överskott isocialförsäkringssektorn och därmed underlättar statsbudgetens finansiering.Vidare har inte det skattebortfall som minskade pensioner medför beaktats ipropositionens beräkningar. Det bör också nämnas att propositionens summeringavser beräknade helårseffekter. Vissa åtgärder får full effekt först på längresikt. 1 propositionen föreslås vissa tnindre bidragsökningartill skogsvård. De uppgår till sammanlagt 195 milj. kr. räknat för ett helt år.Åtgärderna avses bli finansierade, men i avvaktan på ett konkret förslag har dei utskottets sammanställningar påverkat budgetsaldot. Devalveringen av den svenska kronan får vissa budgetmässigakonsekvenser genom de lån svenska staten tagit upp utomlands. Räntorna pådessa lån beräknas öka med räknat för ett helt år.Till en del motverkas detta av att ränteinkomsterna för valutareserven stiger,vilket ökar vinst. 1 syfte att motverka en väntad ökning avarbetslösheten /82 har regeringen via finansfullmaktenbeviljat ytterligare 600 milj. kr. innevarande budgetår'förarbetsmarknadspolitiska insatser utöver vad beslutade i våras.Sainmantaget beräknas de 'otala statsutgifterna öka med 1.3 miljarder kronorunder innevarande budgetår till följd av devalveringen och de föreslagnaåtgärderna. En uppdelning av förslagen i propositionen påbudgetförstärkande och budgetförsvagande åtgärder ger följande bild. FiU 1981/82:1 25 Effekter på statsbudgeten av i proposition 30redovisade förslag (milj. 1981/82 1982/81 550 -3 150 2 150 - 7 450 300 - 2 900 - 1 300 -4 000 Utgiftsökningar Utgiftsminskningar (besparingar) Summa utgiftsförändringar (avrundat) Förändring avbudgetsaldo En totalbedömning av de budgetmässigakonsekvenserna av devalveringen och av regeringens åtgärder ger vid handen attbudgeten försvagas innevarande år med och nästabudgetår med . Vad gäller bedömningen av budgetutfallet för innevarande årnoterar utskottet att senaste budgetprognos för budgetåret1981/82, prognos nr 2 för året. visar på ett budgetsaldo på 77,9 miljarderkronor att jätnföra med i statsbudgeten. I RRV:s prognoshar huvuddelen av förslagen i proposition 1981/82:30 beaktats. De ytteriigaremedel till arbetstnarknadspolitiken sotn regeringen beslutat ingår emellertidinte. men i prognosen har avsatts för beräknat tillkommandeutgiftsbehov dvs. a. arbetsmarknadspolitiska insatser. Dessa medel skalläven användas för framtida industripolitiska insatser samt för de tillkommandeutgiftsbehoven som på sedvanligt sätt kommer att anvisas på tilläggsbudgetar. I motion 8 (m) förordas en sänkningav inkomstskatten som ett led att minska marginalskatterna till högst förden helt dominerande delen av de heltidsarbetande inkomsttagarna. Sänkningenberäknas i motionen medföra ett inkomstbortfall på ca 2 miljarder . 1 anslutning härtill motsätter man sig enmervärdeskattesänkning. Likaså tnotsätter man sig förslaget att avföretagens vinster över 1 milj. kr. skall insättas på särskildavinstfondkonton i . De ställningstaganden som görs i motion 8 skulle leda tillatt statsinkomsterna försvagades med drygt 700 milj. kr. innevarande budgetåroch med 1 200 milj. kr. Det är likväl en avsevärdförstärkning i förhållande till regeringens förslag med närmare 1 900 milj. kr.och 4 100 milj. kr. under resp. budgetår (se tabell 10). Beträffande utgifterna godtar tnotionärerna de förslagtill besparingar som redovisas i propositionen. Enligt utskottets beräkningaruppgår dessa till en FiU1981/82:1 26 knapp miljard under innevarande budgetår och drygt 2.3miljarder nästa budgetår. Därutöver anges i motionen vissa ytterligarebesparingar som preciseras i andra motioner. För innevarande budgetår harutskottet beräknat effekten till högst 350 milj. kr. Eftersom flera avbesparingsinsatserna riktar sig mot den statliga förvaltningen är detutskottets bedömning att det kassamässiga utfallet av gjorda insatser sker medbetydande eftersläpning. I motion 8 anges vidare att man motsätter sig att medelavsätts för att tidigarelägga investeringar i offentliga byggnader. 1 densammanställning utskottet gjort har således ett lägre belopp än i propositionentagits upp för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Sammantaget beräknas de totalautgifterna enligt motionärernas förslag minska med ca 200 milj. kr. underinnevarande år och med ca 2,3 miljarder nästa budgetår. Sammanfattningsvis kan förslagen i motion 8 karaktäriserassom att de innebär vissa skattelättnader men att dessa totalt sett ärväsentligt mindre än enligt regeringens förslag. På utgiftssidan harmotionärerna en klart stramare profil med utgiftsminskningar som till nästabudgetår överstiger inkomstbortfallet med mer än . Detinnebär således en avsevärd förstärkning av budgeten i förhållande tillregeringens förslag. Skillnaden jämfört med regeringsförslaget uppgår tilldrygt . Dessutom aviserar motionärerna besparingar /83. utöver de som utskottet beaktat i föreliggandebudgetkalkyler, som uppgår till . I motion 46 (s) motsätter man sigregeringens förslag vad gäller en sänkning av mervärdeskatten, denobligatoriska avsättningen av medel på vinstkonto i samt den nyautformningen av investeringsavdraget. Därmed motsätter man sig att skatterna minskartned i runda tal räknat för . Dessutom föreslåsi motionen att den s. k. basenheten som ligger till grund förinkomstskatteskalan 1982 inte höjs lika mycket som regeringen föreslår. Dettager i förhållande till regeringens förslag en inkomstförstärkning förstatsbudgeten på ca . Vidare föreslås att företagen skallbetala vinstskatt på av de vinstökningar som överstiger 5 milj. kr. Denbudgetmässiga effekten av detta förslag har emellertid inte kunnat beräknas. Motionärerna anser att en förlängning av nuvarandeutformning av investeringsavdraget är en lämpligare form för att stimuleranäringslivets investeringar än att som propositionen föreslår knyta avdragentill mervärdeskatteredovisningen. Den totala subventioneringen avinvesteringarna är ungefär lika stor i det nuvarande och det nya systemet, menav subventioneringen i det nuvarande systemet svarar kommunerna för ungefär entredjedel av kostnadernti. Belastningen på statsbudgeten blir således väsentligtmindre om man förlänger det nuvarande systemet. Dessutom uppstår dekassamässiga effekterna väsentligt . FiU1981/82:1 27 beräknas medföra kostnader på ca 600 milj. kr. innevarandebudgetår och ungefär en miljard nästa budgetår. Det nuvarande systemet, om detförlängs, hinner inte få några effekter under /82 utan förstunder senare hälften av nästa budgetår. Summan av de regeringsförslag vad gäller inkomsterna sommotionärerna ställer sig bakom och de egna förslag som läggs fram beräknasmedföra en förstärkning av inkomsterna innevarande budgetår med 900 milj. kr.och nästa budgetår med . Det är således 3,7 miljarderresp. mer än i regeringens förslag. Vad gäller regeringens förslag till besparingar godtar mani motion 46 för innevarande och nästa budgetår besparingar om drygt 500 milj.kr. Utöver regeringens förslag föreslår motionärerna besparingar inom försvaretför innevarande budgetår med 150 milj. kr. och vad gäller tomträttslån tillkommuner föreslås ändringar som minskar statens utgifter med 50 milj. /83. Å andra sidan föreslås i motionen utgiftsökningar förarbetsmarknadspolitiken, barnbidragen, underhållslån till allmännyttigabostadsföretag, temporära hyresrabatter och uthyrningsgaranti i nyproduktionersamt ökade skogsvårdsåtgärder. Den sistnämnda posten föreslås bli finansieradtned en höjning av skogsvårdsavgiften. Vidare föreslås i motionen att manåtergår till de tidigare reglerna för värdesäkring inom den allmännaförsäkringen. Det bör observeras att de kostnadsmässiga verkningarna avändrade principer för beräkning av basbeloppet är mycket osäkra beroende påsvårigheterna att förutse utvecklingen av olika priskomponenter. Dessa förslag till utgiftsökningar uppgår sedan effekternaav besparingsförslagen avräknats till innevarandebudgetår och till /83. Den störstautgiftsförändringen härstammar från insatserna för arbetsmarknadspolitiken därdrygt 1,5 miljarder föreslås för det innevarande budgetåret. Några motsvarandeutgifter för nästa budgetår har inte tagits upp i motionen. De sammantagna inkomst- och utgiftsförändringar somföreslås i motion 46 resulterar i en försämring av budgetsaldot för innevarandebudgetår med och en förbättring med 400 milj. kr.lämfört med förslagen i propositionen innebär motionsförslagen en kraftig skärpningav skattepolitiken som utgifterna föreslås bli väsentligt större. /83 skulle således skatteintäkterna bli knappt 7,4 miljarderkronor och utgifterna högre jämfört med regeringensförslag. Förslagen leder därmed till en budgetförstärkning i förhållande tillpropositionen på . För innevarande budgetår blirförstärkningen mindre, . FiU 1981/82:1 28 Hudptlmässiga eflekter av de loreslagnaåtgärderna i proposition 30 och partimotioner från ochsocialdemokraterna 19S1/82:.>(1 981/82:8 (rn) Motion 1981/82:46 (s) ha 81/82 bå 82/83 ha Sl/82 bå 82/83 bå 81/82 ha 82/83 - 5 Mt(} - 1 200 900 - 2 .100 2 800 - 2 90(1 - 4 00(1 1 10(1 - 1 900 -f 5 100 -t- 1 000 -1- 4 400 Besparingar mi:(.] Ytterligare bespa- Inkomster a\ skatt på "helårscflekt"om 8 ringar med "helårs- vinstökningar har ej nidr haraviserats till effekt" i storleks- kunnat beräknas. ordningen 9..1 mdr re har inte något belopp aviserasflit ha 1982/ löt räntekompensation 83. till kommuner tagils 1 motion 57 (vpk) motsätter man sigregeringens förslag v;id giiller sänkning av tnervärdeskatten. slopande av densiirskilda sktittereduktionen. bibehållande av incle.vregleracle skatteskalor,snabbare avtrappning av pensionärernas extra avdrag och införande ;iv ettinvesteringsavdrag knutet till redovisningen av tnervärdeskatt. .\v deföreshigna förändringarna av budgetens inkomster är det endast denobligatoriska 25-proceiitiga avsättningen av företagens vinster tillsiirskilda konton som godtas i motionen, men detta görs under vissa villkor vadgäller medinflytande på företagens beslut. Motionärerna lägger dessutom framegnti förslag till inkomstökningar. Det gäller ändrtide inkotnstskatteskaloroch införandet av en omsättningsskatt på aktier. Siinnnantaget innebärniotioiiärernas förslag avsevärda skalteiikning-;ir i förhållande tillregeringens torslag i storleksordningen . Det är sannolikt;itt beloppet är äniui större. Utskottet har inte kunnat kostnttdsberäknasamtliga förslag som gäller inkomstbeskattningen men en överslagsiniissigbedötnning ger vid handen att skatteiikningtirna blir ännu större. Av regeringens förslag till besparingar motsätter man sigbesparingar på åtminstone , dvs. man tnotsätter sigregeringens bespa-riiigsförslag på prtiktiskt taget sannligti punkter. Diiremotföreslås i motionen ytterligtire besparingar inom det militära försvaret på 110(1 milj. kr. Motioniirerna lägger vidare fram en lång rad förskig tillutgiftstjkningtir. Det gäller ökade livsmcdelsMib\'entioiier. åigäider förlägre hyror, (ikade anslag till AMS och återgång till den tidigareberäkningspriiKipen tor basbeloppet i den iillmänna försäkringen. Kostiitidernaför dessa torslag uppgår till drygt 6.5 tniljtirder kronor. FiU 1981/82:1 29 Utskottet har inte kunnat görakostnadsuppskattningar av samtliga förslag. Utifrån de budgetmässigakonsekvenser av de tre förslagen sotn redovisats i det föregående har utskottetför att kutnia bedömti förslagens samlade effekt på ekonomin 1982 också utförtrealekonomiska beräkningar. Resultatet ;iv dessa beräkningar sammanfattas nedan. Medeffekt av förslagen avses direkta effekter på tlen svenskti ekonomin jämförtmed ett liige där devalveringen beaktats men utan att några andrtiekonotnisk-politiska åtgärder vidtagits. Förslagen rörande insättning av medelpå vinstkonto, tillfällig vinstskatt och en ny utformning avinvesteringsavdraget förutsätts i förstil hand få effekt på pris-, löne- ochJnvesteringsutveckling . Inga reala effekter av dessa förslag harberiiknats . Inte heller förslagen om f(Jr;indring av bosiittningslån,bostadslän. energilån till kommuner och lokaliseringslånförutsätts få några mer betvdande reala effekter 1982. Det bör noteras titt man i den socialdemokratisk;!partiinotionen. i varje fall vad gäller den privata konsunitionsprognosen.utgår från bedömning . Realekoncmiiska effekter av förslagen Prop..1(1 (ml (s) Av tabellen framgår att regeringensförslag till åtgiirder har en positiv effekt om på den tottikiproduktionen (BNP) niista år jiimfört med ett läge med ingti åtgärder. Deiniaeffekt ingår redan i försörjningsbalansen (tabell 6). Den i propositionen föreslagna inervärdeskattesiinkningensänker prisnivån 1982 vilket har en positiv effekt på de disponiblainkomsterna och därmed på den privata konsutntionen. Eftersom såviilinoderateriiii som socialdemokrtiterna avstyrker förskiget om sätiktmervärdesktitt uteblir deima effekt i deras förskig. Diiretnot ger desocialdemokratiska förslagen sainmantaget en positiv effekt på BNP genom attsociaklemokr;itern;i vill iinvisa mer pengar till arbetsmtirknadspolitiskaåtgiirder som de avvisar flertalet av regeringens besparingsförslag. När det giiller externbalansen vistir kaikvlerna attnioderatniotionens fiirslag ger en bytesbalans soni är ungefär 1 iniljiirdbiittre medan de FiU1981/82:1 .30 socialdemokratiska förslagen ger en förbättrjng om ungefär1/2 miljard, allt jämfört tned regeringens förslag. Sannnanfiittningsvis indikerat de realekonomiskakaikvlerna att propositionens åtgärdsförslag innebär en positiv effekt på deninhemska efterfrå-geutvecklingen 19iS2. Såväl konsumtion som investeringar gerett tillskott till efterfrågan. Även de socialdemokratiska förslagen ger etttillskott till den inhetnska efterfrågan. De moderata förslagen däremotinnebären finanspolitisk åtstranniing . Det bör understrykas ;itt kalkylerna enbart tar hänsyntill kortsiktiga effekter av den efterfrågeförändring som följer av deföreslagna åtgärderna. De dynamiska effekterna av förändrat skattetryck påekonomins utbudssida och på produktionsförmågtin har inte beaktats. Enligt utskottets uppfattning gernedskrivningen av den svenska kronan svensk industri enmöjlighet att stärka sin position såväl på utlandsmarknaderna som påhemniamavkntiden. Den positiva effekten förstiirks av att den tyska markendärefter har skrivits upp. Men en förutsättning för att förbättringen skallkomma till stånd är att företagen kan hålla kostnadsutvecklingen underkontroll. För de allra flesta företag som arbetar i utländsk konkurrens är densvenska mtirknaden den ojämförligt största. 1 ett perspektiv diir deninternationella efterfrågan iir matt men en uppgång allmänt väntas iir detviktigt att efterfrågan inom landet är återhållsam. Det har den varit under år1981 och förutses konnna att bli också . Det iiremellertid intetillrådligt att låta den inhemska efterfrågan bli alltför svag. Föreslagnaskattesänkningar skall ses i det perspektivet. Efter devalveritigen skulleenligt regeringens bedömning i propositionen den privata konsumtionen minskamed jämfört med konsunitionsnivå om inga motverktindeåtgärder vidtas. Då är att märka att konsumtionen väntas minska med1.5 '/c. En viktig förutsättning för att devalveringens positivaeffekter skall kunna tiis till vara är ;itt den alltnänna pris- ochkostnadsutvecklingen kan hållas i schiick. Det är därför önskvärt att inteprisklausulen i löneavtalen utlöses. Devalveringen höjer priserna påimporterade varor och därmed prisnivån. Räntesänkningen sänkerprisnivån, men inte tillräckligt för att hålla den totala prisstegringendecember 198(1 - under pristaket i avtalen. 1 ett sådant läge föreliggermotiv för ytterligtire åtgärder, t. ex. en sänkning av mervärdeskaiten. Förlöntagarna är det givetvis en fördel om avtalens priskkiusul Inte överskridsredan av det skiilet att avtalskonstruktionen inte ger full kompensation försådana prisstegringtir. För företagen och för svensk ekonomi är det en givenfördel om kostnaderna kan hållas nere så att de svenska företagenskonkurrenskraft stärks.