bet · G501SkU8 · 1981-12-31 00:00:00 — Överenskommelsen innebar att handeln som ersättning härförfick en i förhållande till förslaget i den då föreliggande propositionen med 20dagar föriängd tid för inbetalning av skatten. Den betydande värdeökning avomsättningen som därefter ägt rum inom detaljhandeln i förening med deskattehöjningar som genomförts leder enligt utskottets mening till att värdetav den förlängda kredittiden i motsvarande mån ökat. Enligt en grovuppskattning torde tidsfristen motsvara en tredjedels årsränta på ca 30miljarder, vilket vid en räntesats på ger handeln en kompensationpå . Om den av motionären begärda utredningenkommer till stånd borde den enligt utskottets mening arbeta utifrån den förutsättningenatt den tidigare uppgörelsen skulle upphävas och inbetalningstiden förkortas.Med hänsyn till att varken statsverket eller handeln kan antas finna en sådanordning vara förenad med några fördelar avstyrker utskottet bifall till motion1981/82:34. Grundavdragoch skattereduktion m. m. första år tillkom som inslag iskatteomläggningar olika regler, enligt vilka staten skulle tillskjutaskatteunderlag till kommunerna, som vissa skattepliktigaersättningar, bl. a. sjukpenning, skulle frånräknas. 1 samband med att dessasärregler avskaffades och sjukpenning jämte ett flertal andra skattepliktigaförmåner kom att ingå i det kommunala skatteunderlaget höjdes genom beslut år1979 grundavdraget vid taxeringen till inkomstskatt från . till6000 kr., som den särskilda skattereduktionen, vilken helt belastarstatsbudgeten, sänktes i motsvarande mån. I anslutning härtill avskaffadesgrundavdraget vid taxeringen till statlig inkomstskatt, vilket påkallade enteknisk anpassning av statsskatteskalan och en mindre justering av den SkU 1981/82:8 37 Denna utgör 0,4 basenheter minskat med . Iproposition 1980/81; 116 bil. I om kommunalekonomiska frågor inför år 1982framhöll chefen för budgetdepartementet att kommunsektorn - till följd av attgrundavdragets reala värde minskade, medan de skattskyldiga kompenserades fördetta av staten genom den särskilda skattereduktionen filifördes ett ökatskatteunderlag. Budgetministern uttalade vidare att det i en situation, där detvar angeläget att begränsa det finansiella utrymmet i kommunsektorn ochförstärka statsbudgeten, var nödvändigt att motverka denna överföring av skatteinkomsterfrån staten till kommunsektorn. Han föreslog därför en ytterligare höjning avgrundavdraget med . och anmälde att han hade för avsiktatt senare återkomma till den lagtekniska regleringen av grundavdragshöjningenm.m. nu aktuella propositionen föreslås att grundavdraget höjs med ytterligare500 kr. Budgetministern pekar i sammanhanget på de regler ombegränsning av avdraget för resor till och från arbetet som gäller fr. o. m.1983 års taxering och den gynnsamma effekt dessa regler kommer att få för detkommunala skatteunderlaget. Somen extra budgetförstärkning föreslås att den särskilda skattereduktionen heltslopas. föreslås att första skiktet i skatteskalan skall varaskattefritt. Effekten av dessa båda åtgärder blir en skatteskärpning med 241kr. i alla inkomstlägen. Den i propositionen föreslagna skatteskalan innebär ijämförelse med den nu gällande en skärpning av marginalskatten iinkomstskikten mellan 9 och 11 basenheter och en sänkning i inkomstskikten 4-7basenheter. I övrigt är skalan oförändrad. Imofion 1981/82:8 från m har, som alternativ till den i propositionen föreslagnasänkningen av mervärdeskatten från till 16 2/yrkats sänkning av nugällande marginalskatter i inkomstskikten 7-9basenheter och i skikten 10 basenheter och däröver.Sedan skatteutskottets borgerliga ledamöter enats om att begränsamervärdeskattesänkningen till 17,har vid utskottsbehandlingen m begränsatsina yrkanden. Den sist presenterade skalan innebär en mindre skärpning änenligt propositionen i skikten 9-11 basenheter och i övrigtmarginalskattesänkningar varierande mellan I och iinkomstskikten däröver. Imofion 1981/82:58 från vpk yrkas avslag på propositionen såvitt gällerförslagen om en uppräkning av det kommunala grundavdraget med . ochslopande av den särskilda skattereduktionen. Motionärerna begär vidarelagstiftning av innehåll att marginalskattespärren skall upphöra att gälla vidutgången av och förslag om att inflationsskyddet av skatteskalorna tasbort ur skattelagstiftningen. Förslageti motionen innebär oförändrade marginalskatter i inkomstskikt upp till ca 8basenheter men skärpningar i skikten däröver. SkU 1981/82:8 38 I s-motionen 1981/82:47 yrkar motionärerna attbasenheten skall utgöra . i stället för avregeringen fastställda . Yrkandet innebär vissa skattehöjningar mengenomsnittligt sett i huvudsak oförändrade marginalskatter. Iapril träft'ades mellan , och socialdemokraternaen överenskommelse om en inkomstskattereform som skall genomföras fr. o. . En expertgrupp med företrädare för de tre partierna hardärefter utarbetat ett konkret förslag till sådan reform (Reformeradinkomstbeskattning, DsB 1981: 16). Förslaget innebär att marginalskatterna ienlighet med den sålunda träffade överenskommelsen skall sänkas under entreårsperiod med början . När reformen är fullt genomförd skallhuvuddelen av de heltidsarbetande ha en marginalskatt om högst ca 50%.Samtidigt skall underskottsavdragens skattemässiga värde ha begränsats till ca50% av avdragsbeloppet. Skatteutskottethar fidigare i olika sammanhang understrukit angelägenheten av attmarginalskattesänkningar kommer till stånd och noterar med tillfredsställelseatt ett konkret förslag till en successiv skattereform med betydandemarginalskattesänkningar fr. o. m. nu föreligger. Motbakgrund av den överenskommelse som träffats mellan tre partier,som representerar en betydande majoritet i , är utskottet inte berettatt medverka till marginal skattelättnader redan för inkomståret 1982.Utskottet kan av samma skäl inte heller biträda förslaget ommarginalskatteskärpningar . Utskottet godtar de i propositionenframförda skälen för en höjning av det kommunala grundavdraget med 1 500 kr.och för slopande av den särskilda skattereduktionen. Utskottet biträder ocksåförslaget att det första skiktet i skatteskalan görs skattefritt. Yrkanden omatt marginalskattespärren skall avskaffas och indexregleringen avskatteskalorna slopas har tidigare vid upprepade tillfällen avvisat.Något skäl att nu inta en annan ståndpunkt i dessa frågor föreligger inteenligt utskottets mening. Utskottet tillstyrker med det anförda bifall tillförslagen i propositionen och avstyrker således bifall till samtliga i dettaavsnitt behandlade motionsyrkanden. Folkpensionärer vilkas huvudsakliga inkomst utgörsav allmän folkpension, dvs. grundpension och pensionstillskott, medges vidinkomsttaxeringen ett särskilt avdrag för nedsatt skatteförmåga med så stortbelopp att någon skatt inte påförs. Det extra avdraget avtrappas allteftersomen folkpensionär har inkomster utöver grundförmånerna. Avtrappningen sker f. n.med 40% av den inkomst som överstiger dessa förmåner. Ävenförmögenhetsinnehav påverkar det extra avdragets storlek. I den månförmögenheten inte överstiger visst högsta belopp skall den inte beaktas idetta sammanhang. Beloppsgränsen utgör enligt beslut vid förra 90000kr. och gäller såväl för ensamstående pensionär som för SkU 1981/82:8 39 En folkpensionär är enligt gällande bestämmelser i taxeringslagenskyldig att deklarera om förmögenheten är större än . Förslageti propositionen innebär alt det extra avdraget skall avtrappas i snabbare taktän f. n. I stället för nuvarande enhetliga föreslås 66 2/i ett förstaskikt som sträcker sig från det belopp där högsta extra avdrag kan medges tillett belopp som är tre basenheter större. 1 nästa skikt motsvarande en och enhalv basenhet sker avtrappning och för inkomster däröver med 33 1/3 %.Vidare föreslås att vid beräkning av extra avdrag för en av makarna eller förbåda vardera maken skall anses inneha hälften av den gemensamma förmögenheten.I enlighet härmed och mot bakgrund av de ändrade bestämmelser om förmögenhetsinverkan på det extra avdraget som antogs av vid förra riksmötetföreslås att deklarationspHkt skall föreligga för ensamstående pensionärer viden förmögenhet om . och för makar om förmögenheten uppgår till 180000kr. Övergångsvis skall vid taxering endast 90000 kronors-gränsengälla. Ipartimotionen 1981/82:46 från s kritiserar mofionärerna den i propositionenföreslagna bestämmelsen att vid beräkning av extra avdrag för en av makarnaeller för båda vardera maken skall anses inneha hälften av den gemensammaförmögenheten. Denna bestämmelse innebär menar,de - i förening med deförmånliga värderingsreglerna för bl. a. schablontaxerad villafastighet och dennedre förmögenhetsgränsen på . - att makarna kan ha en faktiskförmögenhet som överstiger . utan att det extra avdraget reduceras.Detta anser de strida bl. a. mot skatteförmå-geprincipen. De yrkar därför imotion 1981/82:47 avslag på propositionen i denna del. I enlighet härmed yrkarde också avslag på förslaget om motsvarande justering av reglerna omförmögenhets inverkan på deklarations-plikten. vid förra väckta partimotionen 1980/81:1559 från vpk har yrkatsatt pensionär som inte har annan inkomst än grundpension och pensionstillskottjämte en sidoinkomst av . inte skall påföras beskattningsbar inkomst.Med hänvisning till denna motion yrkar motionärerna i den med anledning avpropositionen väckta motionen 1981/82:58 avslag på propositionens förslag omavtrappning av det extra avdraget för folkpensionärer, som enligt motionärernasmening kommer att innebära försämringar för pensionärerna främst . Kommitténom folkpensionärernas skattelättnader konstaterar i sitt betänkandeFolkpensionärernas beskattning (DsB 1981:7), som ligger till grund förförslaget i propositionen, att det inte är möjligt att åstadkomma ett systemför skattelättnader som både eliminerar marginaleffekter och samtidigtbegränsar lättnaderna till pensionärer med låga eller mer måttliga sammanlagdainkomster. En långsiktig lösning av frågan om pensionärernas beskattningskulle enligt kommittén kunna uppnås genom en generell SkU 1981/82:8 40 förbättringav pensionsförmånerna och ett borttagande av det extra avdraget. Även ettsådant system skulle emellertid förutom betydande kostnadsökningar förstaten - medföra vissa andra inte önskvärda effekter. Ilikhet med kommittén och budgetministern anser skatteutskottet att det extraavdraget måste bibehållas och att principen även bör vara att degrupper för vilka folkpensionen utgör den helt dominerande inkomsten inte skallbehöva betala någon skatt. Av propositionen framgår att det extra avdraget fören ensamstående pensionär vid taxering kan antas inte komma att varahelt avtrappat förrän vid en taxerad inkomst av ca . och att enfolkpensionär även med de nya reglerna i stor utsträckning kommer att påföraslägre skatt än inkomsttagare i aktiv ålder i motsvarande inkomstläge. Ettbifall till det nu aktuella yrkandet i vpk-motionen 1980/81: 1559 innebärdäremot en utvidgning av folkpensionärernas skattelättnader som enligtutskottets mening av rättviseskäl och med hänsyn till skatteförmågeprincipeninte kan accepteras. Utskottet avstyrker därför bifall till detta yrkandeliksom yrkandet i motion 1981/82:58 om avslag på propositionen i denna del. Vadhärefter angår frågan om beräkning av extra avdrag för makar med gemensamförmögenhet finner utskottet nuvarande bestämmelser om förmögenhetsprövningmindre tillfredsställande, eftersom de kan leda till att båda makarnas extraavdrag trappas av mot en och samma förmögenhet. En sådan effekt avsambeskattningen av förmögenhet bör enligt utskottets mening undvikas. Medhänsyn härtill och då makar med gemensam förmögenhet i den storleksordning soms-motionärerna talar om torde ha inkomster som uteslutermedgivande av extra avdrag avstyrker utskottet bifall fill motion 1981/82:47 idenna del. Enligt skogskontolagen kan fysisk person, dödsbooch familjestiftelse medges uppskov vid inkomsttaxeringen för viss del avbeskattningsårets skogsintäkter under förutsättning att motsvarande belopp sättsin på konto i bank. I normalfallen medges uppskov-med högst-60 % avköpeskillingen för sålda rotposter och av köpeskillingen för leverans virkeoch saluvärdet av uttag till egen rörelse. Om en avverkning måstetidigareläggas på grund av skador på skogen får insättning ske med högst 80%resp. I syfte att stimulera avverkningar inom det enskilda skogsbruket harenligt besliirvid /80 en enskild skogsägare-medgivits rätt attvid 1981 och taxeringar erhålla uppskov av köpeskillingen föravverkningsrätter och av köpeskillingen för leveransvirke och värdet avegna uttag. Avdragsrätten gäller skogsintäkter som hänför sig till perioden 1januari 1980-30 juni 1981. 1 samma syfte antog bestämmelserom rätt till extra avdrag vid taxering för skogsintäkter som hänför sig fillperioden 30 juni 1983. Det extra avdraget uppgår till 5%för rotposter och för leveransvirke och egna uttag. SkU 1981/82:8 41 I propositionen föreslås, i syfte att ytterligarestimulera enskilda skogsägare att höja avverkningsvolymen, en utvidgning avuppskovsrätten enligt skogskontosystemet. Propositionen, som i denna delbygger på ett förslag av virkesförsörjningsutredningen innebär attuppskovsrätten fr. o. m. taxering skall kunna avse hela köpeskillingenför avverkningsrätter och av köpeskillingen för leveransvirke och värdetav egna uttag. Vid taxering gäller dessutom att de tillfälligt höjdaprocentsatser 80 resp. som ursprungligen avsåg intäkter den1 30 juni 1981 får tillämpas utan inskränkningar. Ipartimofionerna 1981/82:47 från s och 1981/82:58 från vpk yrkas avslag påpropositionen i denna del. Motionärerna i den förra motionen framhåller attdet är fördelningspolitiskt utmanande att bevilja skogsägarna ytterligareekonomiska förmåner och anser nuvarande regler väl ägnade att tillgodose deninkomstutjämnande effekt som är syftet med skogskonton. Liknande synpunkterförs fram i vpk-motionen. har inte rått några delade meningar om angelägenheten av att få tillstånd en ökning av virkesutbudet. I likhet med virkesförsörjningsutredningenoch budgetministern anser utskottet att det - i avvaktan på den aviseradesänkningen av marginalskatterna - kan finnas anledning att ytterligare utvidgamöjligheten att göra insättning på skogskonto. Utskottet tillstyrker därförbifall till propositionen och avstyrker mofionerna i denna del. i m. fl. (m) anser att det extra avdraget, f. n. avköpeskillingen för rotposter och för köpeskillingen för leveransvirke ochsaluvärdet av egna uttag, bör höjas till en enhetlig procentsats om 10 ochbegär i motion 1981/82:9 lagstiftning av sådant innehåll. Härigenom skulleman, menar motionärerna, stimulera själ v verksamheten, vilket i sin turytterligare skulle underlätta virkesutbudet. Avvad utskottet tidigare anfört framgår att statsmakterna under senare årvidtagit en råd åtgärder på skatteområdet för att stimulera enskilda skogsägareatt höja avverkningsvolymen. Ett bifall till propositionen innebär attvirkesutbudet ytterligare stimuleras. Mot den bakgrunden och då ett bifall tillmotionen skulle innebära att kombinafionen insättning på skogskonto-extraavdrag kunde avse av köpeskillingen för rotposter avstyrker utskottetmotionsyrkandet. Med anledning av vad som anförts i motionen omskogsvårdsavgiften vill utskottet framhålla att det givetvis måste förutsättasatt avgiftsuttaget samordnas med de kostnader för skogsvård m. m. somfinansieras via avgiften. () tar i motion 1981/82:34 upp en särskild fråga gällande skogskonto.Han framhåller att många skogsägare till följd av skador på grund av insektsangreppkan tvingas avverka en 100-årig skogstillväxt inom en tidrymd av ochatt detta kan föranleda dyrbara skogsvårdsåtgärder av 20-25år. SkU 1981/82:8 42 ägarnaha pengar för inköp av plantor och för eget och familjens uppehälle.Motionärerna anser att inkomster från försäljning av insektsskadad skog skallkunna stå inne på skogskonto under 20 i stället . Virkesförsöijningsutredningenhar i en framställning till regeringen föreslagit en föriängningav löptiden för skogskonto i skadefallen från högst 10 till högst 20 år.Framställningen, som remissbehandlats, har fått ett blandat mottagande.Riksskatteverket och ett par länsstyrelser har med hänvisning främst tillproblemställningar av teknisk art avstyrkt bifall till framställningen, medanbl. a. - med hänsyn främst till behovet av en förlängd löptid isvårare skadefall - tillstyrkt densamma. Utskottetfinner de i motionen framförda synpunkterna värda beaktande. Som motionärenframhåller torde kostnaderna för skogsvårdsåtgärder ofta vara betungande ochsträcka sig över relativt . Enligt utskottets mening torde det därförkrävas särskilda åtgärder för att lindra beskattningen av inkomster på grundav tidigarelagda avverkningar till följd av insektsangrepp och andra skador påskogen. Utskottet är medvetet om de problem av kontrollteknisk och annan artsom kan uppkomma vid en förlängning i vissa fall av skogskoritotiden. Dessa böremellertid inte vara större än att de kan lösas. Utskottet vill i sammanhangetbl. a. peka på möjligheten att i skadefallen medge dispens från skyldighetenatt till beskattning återföra medel innestående på skogskonto. Med hänvisningtill det anförda förutsätter utskottet att regeringen vid den fortsattaprövningen av skogskontolagstiftningen även uppmärksammar det av motionärenaktualiserade spörsmålet och utan onödigt dröjsmål föreslår de ändringar avskogskontots löptid som kan anses motiverade. Vad utskottet anfört bör gesregeringen till känna. Motionen får härigenom anses besvarad. Is-motionen 1981/82:46 har föreslagits en rad åtgärder i syfte att stimulerautbudet av virke till skogsindustrin. Motionärerna har - med hänvisning tillnämnda motion i den till jordbruksutskottet remitterade motionen 1981/82:51begärt ökade bidrag till bl. a. återväxtåtgärder, skogsbruksplaner ochskogsdikning. Kostnaderna för de ökade bidragen bör enligt mofionärerna bärasav skogsbruket självt och finansieras genom en höjning av skogsvärdsavgiftenfrån 0,till . De yrkar sådan höjning av avgiften i den tillskatteutskottet hänvisade mofionen 1981/82:47. Jordbruksutskottethar vid sammanträde beslutat avstyrka bifall till motion1981/82:51. Vid sådant förhållande får grunden för yrkandet om en höjning avskogsvårdsavgiften anses ha förfallit. Utskottet avstyrker följaktligen motion1981/82:47 i denna del. Enligt lagen om vinstkonto är aktiebolag,ekonomiska föreningar och sparbanker, vilkas huvudsakliga verksamhet avserjordbruk, skogsbruk eller rörelse skyldiga att betala in av årsvinsten fillspärrade räntelösa konton i . Det belopp som skall betalas inberäknas på grundval SkU 1981/82:8 43 avföretagets årsvinst under det beskattningsår för vilket taxering sker 1981 eller om företaget på grund av förlängning av räkenskapsåretinte skall taxeras detta år - . 1propositionen föreslås att vinstkontolagen skall vara tillämplig även påföretagens vinsterår . Ipartimotionerna 1981/82:47 från s och 1981/82:8 från m har yrkats avslag påpropositionen i denna del. 1 vpk-motionen 1981/82:58 accepteras förslaget menmotionärerna anser bl. a. att skyldigheten att göra insättningarna börkombineras med samhälleligt och fackligt inflytande över hur medlen används.Kerstin m.fl. (fp, s, m, c) anser att ett byggföretag bör ha rätt att tavinstkonto i anspråk också för investeringar i egna driftfastigheter och begäri motion 1981/82:33 lagstiftning av sådan innebörd, medan Industriensskattesakkunnige anser att den obligatoriska avsättningen till vinstkonto börersättas med en tillfällig ökning av möjligheterna att göra avsättning tillallmän investeringsfond. Vidutskottsbehandlingen av propositionen har samtliga partieri utskottet enats omatt avstyrka bifall till förslaget om en föriängning av giltighetstiden förvinstkontoavsättningar. Vid sådant förhållande är yrkandena i motionerna1981/82:8 och 1981/81:47 om avslag på propositionen i denna del tillgodosedda,medan de yrkanden som avser ändringar i vinstkontolag-stiftningen i huvudsakfår anses ha förfallit. Vadsärskilt angår motion 1981/82:33 vill utskottet erinra om den möjlighet somregeringen enligt 9 § andra stycket vinstkontolagen har att medge återbetalningav medel som innestår på vinstkonto före utgången av den femåriga löptiden.Vidare bör framhållas att vid förra antog bestämmelser, sominnebär att fastighet som anskaffats för stadigvarande användning i jordbruk,skogsbruk eller rörelse fr. o. m. taxering inte skall anses utgöraomsättningstillgång. Mot den bakgrunden finns det enligt utskottets meningsärskild anledning att i sådana fall som avses i motionen tillämpadispensregeln generöst. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen till känna.Mofionen får härigenom anses besvarad. I s-motionen 1981/82:46 framhålls att denvinstuppgång som devalveringen medför kan driva fram kostnadsstegringar. Omlönsamhetsförbättringen sker alltför snabbt skapas enligt motionärerna storrisk för s. k. vinsfinflation som kan urholka devalveringens resultat genomokontrollerad löneglidning och överefterfrågan på insatsvaror. För attmotverka uppkomsten av en vinstinflation bör - menar motionärerna - en vissfillfällig beskattning ske av de vinstökningar som kommer att registreras under1982. Skatt bör utgå och bara tas ut på sådana vinstökningar somöverstiger nivå med mer än 5 milj. kr. Ett yrkande av sådan innebördframställs i s-motionen 1981/82:47. Vpk yrkar i sinpartimotion 1981/82:58 att en extra bolagsskatt om SkU 1981/82:8 44 tasut på storföretagens överlikviditet fr. o.m. De härigenominflutna medlen bör enligt motionärerna gå till en samhällsfond för skapande avnya samhällsägda industrier. I samma motion begärs också skyndsamt förslag omsättningsskatt på aktier av försäljningspriset. Finansutskottethar med anledning av dessa yrkanden i sitt yttrande till skatteutskottet bl. a.framhållit att företagen - såvitt nu kan bedömas -bör kunna förbättra sinlönsamhet . Den vinstnivå som i så fall skulle uppnås är dock intehögre än vad som uppnåddes medelgoda år under tidigare konjunkturfaser och denär väsentligt lägre än under det s. k. . Inom vissa branscherkommer - menar utskottet -vinstläget att fortsätta att vara mycket pressat. Medhänvisning till att vinstnivån inom industrin och den avkastning som erhålls pånysatsat kapital behöver öka avstyrker utskottet bifall till motionsyrkandena. ,som delar finansutskottets bedömning, vill erinra om att utskottet under senareår i olika sammanhang avvisat tanken på såväl skärpt bolagsbeskattning somomsättningsskatt på aktier. Någon anledning att nu inta annan ståndpunkt idessa frågor föreligger inte. Utskottet avstyrker följaktligen bifall tillsamtliga i detta avsnitt behandlade motionsyrkanden. ,som i detta sammanhang också tar upp de i motionerna 1980/81:507 av EssePetersson (fp) och 1980/81:1559 av vpk aktualiserade frågorna om enstatskommunal enhetsskatt vill i ifråga om dessa motionsyrkanden endastkonstatera att motsvarande yrkanden under en följd av år avvisats av riksdagenmed hänvisning bl. a. till att en lagstiftning om det kommunala skatteuttagetshöjd inte är förenlig med den kommunala självstyrelsen. Utskottet som anseratt bör vidhålla sin ståndpunkt i denna fråga avstyrker bifall tilldessa motionsyrkanden. I den vid förra väckta motionen1980/81:505 av () framhålls att en skattskyldig som anställernågon för värduppgifter i hemmet bör kunna meges skattereduktion medförslagsvis av den lönesumma som han lämnar inkomstuppgift på med tilläggför de sociala avgifterna. En sådan skattereduktion skulle enligt motionärenöppna en möjlighet för enskilda att i större utsträckning lösa sociala problem. Utskottetvill med anledning av detta yrkande erinra om att frågor gällande vård avanhöriga f. n. är föremål för en samlad översyn inom anhörigvårdskommittén. 1kommitténs uppdrag ingår bl. a. att förutsättningslöst bedöma behovet av ochmöjligheterna att införa ett system med ersättning från den allmännaförsäkringen för vård i hemmet av äldre, handikappad eller sjuk anhörig.Kommittén skall också ta upp frågan om vårdbidrag till föräldrar med svårt handikappadebarn .