bet · G501SkU3 · 1981-12-31 00:00:00 — om skattefrihet för viss lunchförmån I motion 1980/81:419 av MargotWallström m. fl. (s) hemställs att som sin mening beslutar geregeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att undantafri lunch och kostersättning till ungdomar i gymnasial företagsförlagdutbildning från skatteplikt. Enligt 32 § 3 mom. fjärde stycketkommunalskattelagen (1928:370, KL) samt punkt 3 tredje stycket av anvisningarnatill nämnda lagrum skall förmån av mindre värde som lämnats i annat än pengarinte tas upp som intäkt, om det kan antas att förmånen inte är avsedd attutgöra direkt ersättning för utfört arbete. Vid bedömning om förmånen skall tasupp som intäkt skall hänsyn tas till det sammanlagda värdet av de förmåner avdetta slag som den skattskyldige fått från samma arbetsgivare (uppdragsgivare).Vid beräkning av det sammanlagda värdet skall även beaktas förmåner frånpersonalstiftelse, som hör till arbetsgivaren. Hänsyn skall också tas till denbesparing i normala levnadskostnader som förmånen kan ha inneburit. För attförmånen skall vara skattefri krävs vidare att den inte kan jämställas med löneller pension. Förmånen skall syfta till att skapa trivsel i arbetet ellerockså grunda sig på sedvänja inom det yrke eller den verksamhet som det ärfråga om. Har den skattskyldige möjlighet att avstå från förmånen motersättning i pengar, bör förmånen i regel betraktas som skattepliktig. Motsvarande gäller om den skattskyldige genom sitt arbetekunnat disponera över egendom eller på annat sätt fått en förmån som inneburiten inte ringa inbesparing i de personliga levnadskostnaderna. Förmån i form av obligation, aktie eller presentkortbetraktas inte som naturaförmån utan anses jämställd med kontanta medel. Vidare bör framhållas, att det vid bedömning omskatteplikt för en viss förmån föreligger är utan betydelse om rätten till förmånengrundas på kollektivavtal eller på individuell överenskommelse medarbetsgivaren. Förmån av fri lunch räknas till den grupp avnaturaförmåner som i princip alltid är skattepliktig. Förmån av subventioneradlunch tillhör däremot den grupp av naturaförmåner som blir skattepliktig förödadet sammanlagda värdet överstiger . Denna gräns gäller det sammanlagdavärdet av samtliga förmåner inom denna grupp, som lämnats av en och sammaarbetsdier uppdragsgivare samt av personalstiftelse som tillhör arbetsgivaren.Om SkU 1981/82:3 2 förmånenerhålls under endast en del av året blir skattepHktsgränsen i motsvarande månlägre. Värdetav förmån av fri lunch kan i normalfallet beräknas med ledning av det ikällskattetabellerna angivna beloppet för värdet av fri lunch (ett mål omdagen). är detta värde . vilket motsvarar ca . Omantalet kostdagar är betydligt fler eller färre bör i stället förmånen beräknasmed ledning av faktiskt antal kostdagar och det i källskattetabellerna angivnavärdet för fri kost, ett mål , vid korttidsanställning. För inkomståret1981 är detta värde . Den inbyggda utbildningen regleras genombestämmelser i 8 kap. 13-13 d §§ skolförordningen. Bestämmelserna innebär bl.a. att undervisning i arbetsteknik och annan undervisning med samma syfte fårförläggas helt eller delvis till arbetsställe utanför gymnasieskolan. Närundervisningen förläggs till företag eller institution utanför skolan,tillhandahåller företaget eller institutionen lärare, lokaler och utrustning. S.k. lärlingsutbildning skall anordnas och administreras under i princip sammavillkor som den inbyggda utbildningen. Försöksverksamheten regleras genomförordningen (1980:533) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning.Lärlingsutbildningen avser utbildning för lågfrekventa yrken. Gymnasiallärlingsutbildning innebär att den som är anställd hos ett företag även är elevi gymnasieskolan. Företaget eller institutionen åtar sig att ge den anställdeyrkesutbildning enligt kursplan som skolstyrelsen fastställer efter samråd medföretaget eller institutionen. Elever antas till utbildning av skolstyrelsen.Oberoende av att anställningen består kan skolstyrelsen förklara attlärlingsutbildningen skall upphöra, om eleven missköter sig eller företagetinte fullgör sitt åtagande i fråga om utbildning. Skolstyrelsen handlägger allaangelägenheter som rör den gymnasiala lärlingsutbildningen. Planeringsrådetskall biträda skolstyrelsen och därvid yttra sig till skolstyrelsen i varjeviktigare fråga. Riksdagenbeslöt att försöksverksamhet med yrkesintroduktion om högst 40veckor skall anordnas för ungdomar i åldern som saknar sysselsättning.Yrkesintroduktionen skall ges en så långt möjligt individuell utformning ochsyfta till att ge erfarenheter och meriter för anställning. Yrkesintroduktionenregleras i förordningen (1980:534) om försöksverksamhet medintroduktionsprogram och yrkesintroduktion knutna till gymnasieskolan. De somantas till yrkesintroduktion kan inte vara anställda (1 § förordningen, jfr UbU1979/80:34 s. 20). Om elev i yrkesintroduktion missköter sig, får skolstyrelsenskilja eleven från introduktio- SkU 1981/82:3 3 I proposition 1979/80:145 om åtgärder för attfrämja ungdomens utbildning i gymnasieskolan m.m. uttalade vederbörandestatsråd (s. 30) att huvudregeln bör vara att anställningsförhållande inteskall föreligga för elever i gymnasieskolan som helt eller delvis får sinutbildning på arbetsställe utanför skolan. Enligtvad utskottet erfarit är det inte ovanligt att elever även i de fall dåanställningsförhållande inte föreligger uppbär ersättning under utbildningstidenantingen i form av ett visst arvode per dag eller som avgångsvederlag. Förmån av fri lunch tillhör den grupp avnaturaförmåner som i princip är Skattepliktig. Motionärernaframhåller att ungdomar i företagsförlagd gymnasieutbildning i många fallerhåller lunch på företagets bekostnad, i vissa fall kostersättning. Dessaförmåner anses utgöra skattepliktig intäkt, medan ungdomar som får skollunchgenom kommunens försorg inte beskattas för denna förmån. Följden härav blir attungdomar, som till följd av feriearbete eller eljest har inkomster understudietiden, behandlas olika i skattehänseende beroende på vem somtillhandahållit den fria lunchen. Den särbehandling av elever som får sinutbildning på arbetsställe utanför skolan kan enligt motionärerna inteaccepteras. Samma ekonomiska förmåner bör- menar de - gälla för studier pålikartad nivå. Utskottetfinner de i motionen framförda synpunkterna värda beaktande, i den mån enstuderande under gymnasieutbildning inte åtnjuter annan förmån än fri lunch bördenna vara skattefri oberoende av om gymnasieutbildningen äger rum inom ellerutom skolan. Den nuvarande ordningen kan enligt vad utskottet erfarit innebäraatt en elev i företagsförlagd gymnasieutbildning, som får lunch på företagetsbekostnad, beskattas för denna förmån, medan samma elev, om lunchentillhandahålls i en skola genom kommunens försorg, inte beskattas för förmånen. Enligtvad utskottet erfarit har uppmärksammat det av motionärernaaktualiserade problemet. Utskottet förutsätter därför att den i motionenpåpekade särbehandlingen i skattehänseende av elever i företagsförlagdgymnasieutbildning kommer att undanröjas. Motionen får härigenom ansestillgodosedd, och någon särskild åtgärd med anledning av motionen är därförinte påkallad. SkU 1981/82:3 attriksdagen avslår motion 1980/81:419. Närvarande:Erik (). (), (), ()*, (), förste vice talmannen (), OlleWestberg i (s)*, (), (), (),(), () (), () och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering. GOTAB 69573 Stocktiolm 1981