bet · G501NU35 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:35 överproposition 1981/82:112 om styrelserepresentation för samhället i vissastiftelser jämte motioner I proposition 1981/82:112 har regeringen föreslagitriksdagen att anta ett inom industridepartementet upprättat förslag till lag omstyrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser. Utskottetbehandlar fömtom propositionen två motioner som har väckts med anledning avdenna och två motioner som har väckts under allmänna motionstiden . Motionerna redovisas i detföljande (s. 2). Propositionenshuvudsakliga innehåll är följande. Denföreslagna lagen ersätter den nuvarande lagen (1976:350) om styrelserepresentationför samhället i vissa aktiebolag och stiftelser, vilken upphör att gälla vidutgången av . Enligtden nya lagen begränsas den samhälleliga styrelserepresentationen till vissaallmännyttiga stiftelser. Regeringen får sålunda rätt att utse en statligledamot (offentlig styrelseledamot) och en suppleant i styrelsen förallmännyttiga stiftelser med tillgångar som överstiger 5 milj. kr. Högst tiostiftelser får omfattas av statlig styrelserepresentation. Dennya lagen föreslås träda i kraft och gälla till utgången avjuni 1985. Lagförslagethar följande lydelse: Lagom styrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser 1 §Staten har rätt att utse en ledamot (offentlig styrelseledamot) och en ersättare i styrelsen för sådana allmännyttiga stiftelser som har mer än i tillgångar. 2 § Regeringen beslutar om sådanstyrelserepresentation som anges i 1 §. Högst tio stiftelser får omfattas av sådan representation. NU 1981/82:35 2 3 § Offentliga styrelseledamöter skall särskilt verka för att samhälletsintressen beaktas i verksamheten. 4 § Om frågan uppkommer att inrätta offentlig styrelserepresentation ien stiftelse, är stiftelsen efter anmodan skyldig att till regeringen överlämnaen avskrift av stiftelseurkunden, stadgar och andra handlingar som bestämmerstiftelsens verksamhet eller visar dess ekonomiska ställning. Sådan anmodan får förenasmed vite. 5 § Offentliga styrelseledamöter och ersättare utses för den tid somregeringen bestämmer. 6 § Den offentlige styrelseledamoten får närvara och delta i överläggningarnär ärenden, som senare skall avgöras av styrelsen, förbereds av därtillsärskilt utsedda styrelseledamöter. 7 § Det åligger stiftelsen att betala arvode och annan ersättning tillden offentlige styrelseledamoten och hans eller hennes ersättare. Omarvode utgår till ledamöter eller ersättare som har utsetts av stiftelsen offentlige styrelserepresentanten eller ersättaren rätt till arvode medsamma belopp. I annat fall bestämmer stiftelsen arvodet särskilt. Arvodet skalldock vara lägst och högst för ledamot samtlägst och högst för ersättare. Offentligastyrelseledamöter och ersättare har rätt till ersättning för nödvändigakostnader för resor och uppehälle. Denna lag träder i kraft och gällertill utgången av . Demotioner som har väckts med anledning av propositionen är 1981/82:2194av m. fl. (s), vari hemställs 1. attriksdagen av regeringen begär förslag till lagstiftning beträffande styrelserepresentation för samhället i vissa aktiebolag och stiftelser i enlig het med vad i motionen föresläs, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs beträffande utnyttjandet av möjligheterna till offentlig styrelsere presentation, 1981/82:2195av m.fl. (vpk), vari hemställs 1. att avslår proposition 1981/82:112, 2. att godkänner vad som i motionen anförs om fortsatt försöksverksamhetmed statliga styrelserepresentanter i stiftelse- och bolagsstyrelser och hosregeringen begär förslag till åtgärder i enlighet därmed. NU 1981/82:35 3 Demotioner från allmänna motionstiden som behandlas här är 1981/82:619 av m. fl. (s), varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen angående en skyndsam utredning och förslag till en lag omkommunal representation i företags styrelse, 1981/82:1609av m. fl. (s) såvitt gäller hemställan 6. att hosregeringen begär förslag om offentiig styrelserepresentation i deinternationella oljebolagens svenska dotterbolag, 9.att hos regeringen hemställer om förslag till lagstiftning omoffentlig styrelserepresentation i vattenkraftsbolagen enligt de riktlinjer somanges i motionen. I motion 1981182:619 (s) anförs att ett sätt atttillgodose kommunernas behov av samarbete med och insyn i större bolag ikommunen är att ge kommunerna lagstadgad rätt att utse ledamot och suppleant isådana företag vilkas verksamhet är av stor betydelse för den kommunala planeringen.En sådan rätt skulle i allt väsentligt kunna konstmeras enligt den modell somnu gäller för statens rätt att utse ledamöter i vissa aktiebolags ochstiftelsers styrelser. Rätt för kommunen att utse styrelseledamot skulle enligtmotionärernas förslag finnas i fråga om företag med minst 300-400 anställda.Den utredning som motionärerna begär skulle bl. a. överväga hurstyrelserepresentationen och insynen skall av när ett företag är detdominerande företaget i flera kommuner. Socialdemokraternalägger i sin energipolitiska motion 1981/82:1609 fram förslag om offentlig styrelserepresentationi de internationella oljebolagens svenska dotterbolag och i de störrevattenkraftsbolagen. Beträffande de förra anförs i motionen att samhälletmåste få ett ökat inflytande över de internationella oljebolagens verksamhet iSverige. En offentlig styrelserepresentation skulle vara ett första steg motett vidgat samhällsinflytande i dessa bolag. Yrkandet beträffandevattenkraftsbolagen motiveras bl. a. med att samhället endast genom ett ökatinflytande kan få det huvudansvar för produktionen och distributionen avelektrisk kraft som linje 2 krävde i samband med folkomröstningen om kärnkraft. Imotion 1981182:2194 (s) anförs att ett genomgående drag i socialdemokratiskpolitik är strävan att successivt utveckla en praktiskt fungerande demokratiinom skilda delar av näringslivet. Olika vägar måste härvid prövas. Det är bl.a. viktigt att det skapas kanaler för informations- och meningsutbyte mellanstatsmakterna och de stora företagen. Bestämmelserna om statligstyrelserepresentation i vissa större företag är ett av medlen härvidlag.Motionärerna uttalar att det gällande systemet visserligen inrymmer en deloklarheter när det gäller ledamöternas roll och deras ti 1981/82.17saml. NU 1981/82:35 4 ansvargentemot staten men att dessa svagheter är tämligen obetydliga. Att, somregeringen föreslår, upphöra med en verksamhet som innebär goda möjlighetertill löpande kontakt mellan staten och företagen skulle vara ett steg i felriktning. Enligt motionärerna bör lagen därför utformas i enlighet med denlydelse den erhöll är 1976. Regeringen bör alltså fä möjlighet att tillsättaoffentliga styrelseledamöter i 60 aktiebolag eller ekonomiska föreningar och itio allmännyttiga stiftelser. Lagens giltighet bör begränsas till fem år.Motionärerna vill att skall dels begära ett förslag av regeringen meddenna innebörd, dels genom ett särskilt uttalande stryka under angelägenhetenav att regeringen tar till vara de möjligheter som en utvidgning av lagen omoffentlig styrelserepresentation innebär. Vänsterpartietkommunisterna anför i motion 1981/82:2195 att de borgerliga regeringarna påalla sätt försöker minska samhällsinflytandet över den ekonomiska utvecklingen.Föreliggande proposition är "ett litet men dock steg i dennapolitik". Motionärerna erinrar om att deras parti, när systemet medstatlig styrelserepresentation i vissa bolag och stiftelser infördes,visserligen ansåg att det inte skulle fä någon större effekt oeh eventuelltkunde bidra till att förstärka de korporativa dragen i samhällsutvecklingen.Men de begränsade möjligheter som systemet ändock innebär har inte prövats.Motionärerna påpekar att de statliga styrelseledamöterna skulle kunna erhållavidgade kontrolluppgifter och åläggas att aktivt verka för att företagen i ökadgrad beaktar samhällsekonomiska hänsyn. En bättre samordning av ledamöternasverksamhet borde komma till stånd. Statliga styrelseledamöter borde finnas ialla privata stiftelser, kreditinstitut och producerande storföretag samt isvenskbaserade transnationella bolag och i utländska företags dotterbolag iSverige. antog en lag om offentligastyrelseledamöter i vissa aktiebolag och stiftelser. Denna lag har sedermeraersatts av lagen (1976:350) om styrelserepresentation för samhället iaktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser. Lagen upphör att gälla vidutgången av . 1972års lagstiftning om offentliga styrelseledamöter var endast en del av enreform, där ett system för informationsutbyte mellan samhället och företagen,det s.k. DIS-systemet, samt styrelserepresentation för de anställda ingick somövriga element. I sistnämnda del permanentades verksamheten genomlagen (1976:351) om styrelserepresentation för arbetstagare i aktiebolag ochekonomiska föreningar. DIS-systemet har numera upphört. Enligt lag, somurspmngligen skulle gälla under en försöksperi- NU 1981/82:35 5 odpå , fick den offentliga styrelserepresentationen omfatta högst60 aktiebolag eller föreningar och högst 10 stiftelser. Den trepartire-geringsom tillträdde riksdagsval anmälde i sin regeringsförklaringatt den inte avsåg att placera statliga representanter i industriföretagensstyrelser. beslöt på regeringens förslag att förlängaförsöksperioden till . inskränktes lagenstillämpningsområde till att omfatta högst 30 förvaltningsbolag eller allmännyttigastiftelser. Försöksperioden har därefter ytterligare förlängts till utgången avjuni . har offentliga styrelserepresentanter utsettsi 22 förvaltningsbolag och åtta stiftelser. I1979 års riksdagsbeslut i frågan (prop. 1978/79:184, NU 1978/79:59, rskr1978/79:415) fömtsattes att en utvärdering av den dittillsvarande verksamhetenskulle ligga till gmnd för slutliga ställningstagande tillsystemet. En särskild utredare avlämnade betänkandet (Ds I1980:21) Samordning, insyn, styrning. Utredaren föreslog fortsattförsöksverksamhet med offentliga styrelseledamöter i vissa stiftelser. I frågaom aktiebolagens styrelser föreslogs att denna representation skulle upphöranär den nu gällande lagen går ut. Betänkandet har remissbehandlats. Pågmndval av utredarens betänkande och remissinstansemas synpunkter läggerregeringen genom förevarande proposition fram förslag till en lag omstyrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser. Enligt lagen skallregeringen ha rätt att utse en statlig ledamot (offentlig styrelseledamot) ochen suppleant i styrelsen för allmännyttiga stiftelser med tillgångar somöverstiger 5 milj. kr. Högst tio stiftelser får omfattas av statligstyrelserepresentation. Lagen föreslås träda i kraft och gällatill utgången av . Socialdemokraternaframför i motion 1981/82:2194 kritiska synpunkter på propositionen.Motionärerna framhåller att regeringen inte har utnyttjat de möjligheter somden nuvarande lagen erbjuder och att lagens effektivitet följaktligen inte harsatts på prov. I motionen föreslås en återgång till den ordning som gälldeenligt lag i dess lydelse före ändringarna . Regeringen börenligt motionärema uppmanas att lägga fram ett lagförslag med angiven innebörd.Vidare anser motionärerna att genom ett uttalande bör stryka undervikten av att lagen utnyttjas till fullo. Utskottetnoterar att motionärerna är beredda att godta regeringens förslag under enövergångsperiod intill dess den av dem förespråkade lagstiftningen kan träda ikraft. Utskottetvill till en böljan erinra om att det angavs flera skäl för systemet medoffentlig styrelserepresentation när detta infördes är 1972. a. räknade manmed att de offentliga ledamöterna skulle bredda sakkunskapen i företagen,fungera som informationskanaler mellan företag och samhälle, stärka demokratingenom insyn i företagens verksamhet och bevaka att samhälleliga synpunkterbeaktas i företagen. NU 1981/82:35 6 emellertidframförts mot systemet . Det har bl. a. framkommit attde offentliga ledamöternas deltagande i styrelsearbetet bara i några fall haftpåvisbara effekter på innehållet i enskilda beslut och att det endastobetydligt påverkat styrelsearbetets karaktär. Den av regeringen tillsatteutredaren har undersökt och värderat de praktiska erfarenheterna av systemet.Han har därvid funnit att svårigheten att förena systemet med demokratiskaprinciper om allmän insyn och ansvarighet samt oklarheten i fråga omansvarsfördelningen mellan enskilda och offentliga intressen är viktiganackdelar med systemet. En av utredarens slutsatser är att de praktiska vinsteri form av en breddad styrelsekompetens och en viss ökad insynsmöjlighet för defackliga intressena på arbetsplatsen som har uppnåtts med den offentligastyrelserepresentationen är sådana att de i allt väsentligt kan uppnås även påannat sätt. Utskottetansluter sig i likhet med regeringen till utredarens uppfattning. När detgäller styrelserepresentationen i investmentbolagen vill utskottet hämtöversärskilt framhålla att det kan vara svårt för att inte säga omöjligt för denoffentlige styrelseledamoten att i olika beslutssituationer fastställa vad somskall utgöra "samhällsintresset". Detta intresse torde, i den mån detöver huvud taget kan definieras, variera betydligt till sin innebörd från falltill fall. Den offentiige styrelseledamoten lär därigenom i praktiken endastkunna ge uttryck för sina egna åsikter och värderingar i styrelsearbetet. Vadbeträffar den samhälleliga kontrollen över företaget kan det enligt utskottetsuppfattning från demokratisk synpunkt ses som en fördel om den politiskaledningen står fri i förhållande till bolagen i stället för att vara inblandadi skötseln av dem. På gmnd härav och med anslutning till vad chefen förindustridepartementet i övrigt anfört i denna fråga tillstyrker utskottetförslaget att försöksverksamheten med offentlig styrelserepresentation iinvestmentbolagen nu upphör för att inte ersättas av något nytt system. Deallmännyttiga stiftelserna intar, som anförts i propositionen, en särställningi skattemässigt hänseende. Det kan därför även enligt utskottets uppfattningfinnas ett speciellt motiv för samhällelig insyn i dessa stiftelsersverksamhet. Staten kan nämligen anses ha ett intresse av att bevaka hur demedel används som stiftelserna fördelar till exempelvis forskningen ochkulturlivet. Ett motsvarande samhälleligt inflytande kan knappast komma tillstånd på något annat sätt. Skilda uppfattningar kan emellertid råda i fråga omi vilken form den statliga insynen skall ske och om hur omfattande den skall varapä lång sikt. Utskottet är med hänsyn härtill ense med industriministern om attett slutgiltigt ställningstagande till frågan om offentligstyrelserepresentation i stiftelser bör anstå till dess att resultatet avstiftelseutredningens (Ju 1975:01) arbete föreligger. Utskottet tillstyrker medhänsyn härtill förslaget om att en ny, tidsbegränsad lag omstyrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser införs. I enlighet medförslaget bör högst tio stiftelser få omfattas av representationen. Utskottethar inte heller någon invändning mot lagens utformning i övrigt. Med det anförda avstyrkerutskottet motion 1981/82:2194 (s). NU 1981/82:35 7 Utskottet tar härefter upp de bägge förslagen imotion 1981/82:1609 (s) om att offentlig representation skall införas istyrelserna för de internationella oljebolagens svenska dotterbolag och för destörte vattenkraftsbolagen. En sådan representation skulle enligt motionärernautgöra ett första steg mot ett vidgat samhällsinflytande i dessa företag. Utskottetvill erinra om att förslag med denna innebörd avslogs av under våren1980 (NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381). hänvisade till attutvärderingen av styrelserepresentationslagen pågick inom . Ifråga om styrelserepresentationen i vattenkraftsbolagen erinrade utskottet omvad utskottet tidigare (NU 1979/ 80:70 s. 27) uttalat med anledning av ettförslag med samma syfte, nämligen att samhället har ett stort inflytande närdet gäller elproduktionen och att regeringen bör ha betydande insyn i ochinflytande över tillförseln av energi. Yrkandet hade dock avstyrkts avutskottet och avslagits av . Socialdemokraterna i utskottetreserverade sig båda åren till förmän för motionsyrkandena. Regeringensberedning av utredningsförslaget om offentlig styrelserepresentation harresulterat i den proposition som nu har att ta ställning till.Utskottet har i det föregående anslutit sig till förslaget att offentligstyrelserepresentation i fortsättningen endast bör ifrågakomma när det gällerde s. k. allmännyttiga stiftelserna. De skäl som anförts mot ett system medoffentliga styrelserepresentanter i investmentbolagen gör sig enligt utskottetsmening lika starkt gällande när det gäller oljebolagen och vattenkraftsbolagen.Med hänsyn härtill avstyrker utskottet de aktuella yrkandena i motion1981/82:1609 (s). I motion 1981/82:619 (s) tar man upp frågan omkommunal styrelserepresentation i ortsdominerande företag. Yrkandet omutredning och lagstiftning angående sådan representation motiveras bl. a. medatt ett tidigt samarbete mellan företaget och kommunen kan motverka bristandeberedskap från kommunens sida när det gäller stadsplanering, bostadsbyggande,vattenförsörjning och byggande av barnstugor och skolor. Motionsyrkandenom styrelserepresentation i ortsdominerande företag har tidigareflera gånger behandlats oeh avslagits av (NU 1975/76:68, 1976/77:30,1978/79:59, 1979/80:60). har i de skilda betänkandenahänvisat till att de sakskäl som tidigare anförts från socialdemokratisktregeringshåll och av mot införande av en lagstiftning om kommunalstyrelserepresentation alltjämt kvarstått. Dessa sakskäl hade redovisats bl. a.i samband med regeringens ställningstagande till två utredningsförslag år 1975om försöksverksamhet med styrelserepresentation. Ytterligare ett skälvar tillkomsten av lagstiftningen om medbestämmande i arbetslivet. Utskottetkan inte finna att nu har anledning att ändra sin uppfattning ifrågan. Utskottet avstyrker därför motion 1981/82:619 (s). NU1981/82:35 8 I motion 1981/82:2195 (vpk) föreslåsdels att propositionen avslås, dels att skall begära ett förslag tilllagstiftning om fortsatt försöksverksamhet med statliga styrelserepresentanteri stiftelser och bolagsstyrelser. Skyldigheten skulle omfatta alla privatastiftelser, privata affärsbanker och kreditinstitut samt de producerandestorbolagen, de svenskbaserade transnationella företagen och de utländskaföretagens dotterbolag i . Av vad utskottet redan anfört framgår att utskottettillstyrker propositionen. Utskottet anser med andra ord inte attförsöksverksamheten bör utvidgas till att omfatta hela den grupp av företag sommotionärerna ansett. Således avstyrker utskottet motionen. attriksdagen med avslag på motion 1981/82:2195 yrkande I antar det i proposition1981/82:112 framlagda förslaget till lag om styrelserepresentation församhället i vissa stiftelser, 2. beträffande fortsattförsöksverksamhet med statliga styrelsere presentanter attriksdagen avslår motion 1981/82:2195 yrkande 2, 3. beträffandeutvidgad lagstiftning om styrelserepresentation att avslår motion1981/82:2194, 4. beträffandeoffentlig styrelserepresentation i oljebolag och vattenkraftsbolag attriksdagen avslår motion 1981/82: 1609 yrkandena 6 och 9, 5. beträffande kommunalstyrelserepresentation i ortsdominerande företag attriksdagen avslår motion 1981/82:619. Närvarande: (), (), HugoBengtsson (s), (), (), BirgittaHambraeus (c), (), (), (),(), (), (), BirgittaJohansson (s) och (). NU 1981/82:35 9 avIngvar , , , , och (alla s) Utvidgad lagstiftning om styrelserepresentation(mom. 3) Reservanterna anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 6 sombörjar med "Utskottet ansluter" och slutar med "motion1981/82:2194 (s)" bort ha följande lydelse: Utskottetvill understryka att det är av stor betydelse att samhället erhåller effektivainstmment för insyn i de större företagen och stiftelserna i näringslivet.Skälen härför redovisades utförligt i samband med tillkomsten av och1976 års lagstiftning om styrelserepresentation för samhället och de anställda.Som den av regeringen tillsatte särskilde utredaren funnit inrymmer dengällande lagen visserligen vissa oklarheter vad gäller de offentligaledamötemas roll och ansvar. Den offentliga styrelserepresentationen har dockhaft betydelse åtminstone på det viset att den breddat kompetensen i styrelsenoch givit de fackliga organisationerna på arbetsplatsen en bättre insyn istyrelsearbetet. Utskottet noterar i detta sammanhang att vissaremissinstanser, bl. a. bankinspektionen, har en positivare syn på lagstiftningenseffektivitet än vad utredaren haft. Att lagstiftningen lider av vissaofullständigheter bör enligt utskottets mening i vart fall inte leda till attbestämmelser om offentlig styrelserepresentation i aktiebolagen ifortsättningen inte skall finnas. Det finns tvärtom all anledning att se överlagstiftningen med sikte på att göra den effektivare. I likhet med vad somföreslås i motionen anser utskottet därför att lagstiftaren bör återgå till denordning som gällde års ändringar av lagen. Regeringen bör sålunda fåmöjlighet att tillsätta offentliga styrelseledamöter i 60 aktiebolag ellerekonomiska föreningar och i tio allmännyttiga stiftelser. Lagen bör, sommotionärerna föreslår, gälla . Regeringen bör enligt utskottets meninganmodas att lägga fram ett lagförslag av denna innebörd. Utskottet vill betonaatt en fömtsättning för att lagen skall få effekt givetvis är att denutnyttjas. Detta var inte fallet . bör därförgenom ett särskilt uttalande understryka angelägenheten av att man tar tillvara de möjligheter som en utvidgad lagstiftning innebär. Intill dess att en ny lagmed den av utskottet önskade innebörden har NU 1981/82:35 10 trätti kraft bör enligt utskottets mening den av regeringen nu föreslagna lagenkunna gälla övergångsvis. Utskottet tillstyrker med det anförda motion1981/82:2194 (s). delsatt utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffandeutvidgad lagstiftning om styrelserepresentation att med bifalltill motion 1981/82:2194 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Offentligstyrelserepresentation i oljebolag och vattenkraftsbolag (mom. 4) dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 sombörjar med "Regeringens beredning" och slutar med "motion1981/82:1609 (s)" bort ha följande lydelse: Somframhålls i motionen är insynen i de internationella oljebolagens transaktionerf. n. otillfredsställande. En sådan insyn är viktig särskilt i tider avknapphet på den internationella oljemarknaden, men även under normalaförhållanden bör det vara värdefullt att ett bättre samarbete mellan företagoch samhälle kommer till stånd. Vad beträffar vattenkraftsbolagen är detutskottets uppfattning att vattenkraftsanläggningar av betydelse så småningombör föras över i samhällets ägo. Med hänsyn härtill är det motiverat att statenredan nu skaffar sig en bättre insyn i dessa företags verksamhet. En särskildlagstiftning om samhällsrepresentation i de internationella oljebolagenssvenska dotterbolag och i de större vattenkraftsbolagen är följaktligen välmotiverad. Utskottet tillstyrker sålunda de aktuella yrkandena i motion1981/82:1609 (s). delsatt utskottet under 4 bort hemställa 4. beträffande offentlig styrelserepresentation ioljebolag och vat tenkraftsbolag att med bifalltill motion 1981/82:1609 yrkandena 6 och 9 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. styrelserepresentaUon i ortsdominerandeföretag (mom. 5) Reservanterna anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 sombörjar med "Motionsyrkanden om" och slutar med "motion1981/82:619 (s)" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att nedläggningar av eller inskränkningar i ettortsdominerande företags verksamhet ofta försätter de kommunala organen i svårasituationer. NU 1981/82:35 11 skatteintäkteroch outhyrda bostäder leder till ekonomiska svårigheter, som delvis kunde haundvikits med en tidigare beredskap och bättre insyn i företagen från kommunenssida.