bet · G501NU30 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringensuppdrag till vattenfallsverket och Swedegas att förprojekteranaturgastransitering från innefattar som tidigare nämnts ävenmöjligheten att avsätta en del av gasen i . De marknadsundersökningarsom Swedegas kommer att genomföra under innevarande år omfattar även de imotionen berörda delarna av . Utskottet uttalade (NU1979/80:70 s. 40) att en naturgasimport från skulle kunna få storpositiv betydelse för industrin i de nordligaste länen. I det sammanhangetnoterade utskottet Swedegas' aktiviteter. Dessa fortsätter alltså . Denredogörelse som utskottet här har lämnat leder naturligen till slutsatsen attmotion 1981/82:815 (s) inte ger anledning till någon särskild åtgärd. Imotion 1981/82:1140 (vpk) yrkas på åtgärder av regeringen för att förhandlingarsnarast skall upptas med om köp av naturgas och att prospekteringav en ledning över skall påbörjas. Utskottethänvisar till vad som i den inledande översikten i detta avsnitt har sagts omförhandlingsförberedelser på detta område. Från statsmaktemas sida bör manenligt utskottets mening nu avvakta parternas fortsatta åtgärder. Utskottetavstyrker alltså motionärernas begäran om en framställning till regeringen idetta ämne. Motion1981/82:450 (c, fp) går ut på att regeringen bör lägga fram förslag innebärandeatt en naturgasledning skall dras genom vid utbyggnad avSydgasprojektets andra etapp. Motionärerna framhåller att sydöstra ärsvårt utsatt för svavelutsläpp från och därför har stort behov aven miljövänlig energikälla. En utvidgning av till medfortsättning över till och vore, tillägger de,även angelägen ur regionalpolitisk synvinkel. Enligt riktlinjerna förSydgasprojektet är det de regionala intressenternas NU1981/82:30 49 främst kommunernas- sak att ta ställning till eneventuell utvidgning av . Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionen. Ett yrkande i motion 1981/82:1131 (s) syftar fill att enutveckling av svensk gasteknologi skall komma till stånd i anslutning tillSydgasprojektet. Motionärerna anför att det industripolitiskt är mycket viktigtatt man på svensk sida håller jämna steg med internationella gassatsningar, t.ex. när det gäller kolförgasning, tillverkning av syntetisk gas,biogasanläggningar samt vätgasteknologisk utveckling. Det finns därför, menarde, anledning att främja ett gasteknologiskt utvecklingsarbete vid Lundstekniska högskola. De planerade utbildningsinsatserna där borde permanentas. Vid behandlingen av ett motionsyrkande med liknandeinnebörd (NU 1980/81:60 s. 125) erinrade utskottet om att ettbetydande stöd lämnas i energiforskningsprogrammet till teknik för förgasningav inhemska bränsleråvaror, en verksamhet som bedrivs bl. a. vid tekniskafakulteten i . Försök med förgasning utförs också vid Studsvik EnergiteknikAB och vid AB Svensk Alunskifferutveckling i och . Däremotomfattar energiforskningsprogrammet inga insatser för transport och användningav naturgas. Ett skäl härför, anförde utskottet, är att de statliga forskningsinsatsernafrämst bör sättas in på områden med bristande resurser eller där naturligabeställare saknas. anslöt sig till utskottets uppfattningatt den inte hade anledning att göra någon framställning fill regeringen idetta ämne. Utskottet kommer till motsvarande slutsats . antog våren 1981rikfiinjer för introduktion av kol i (NU 1980/81:60 s. 52-58). Deinnebär att kolanvändningen kan uppgå till 46 milj.ton. Kolet kommer i en första fas att användas i hetvattencentraler ochkraftvärmeverk. Det är främst kommunerna som skall svara för den avseddautbyggnaden av koleldade anläggningar. I riktlinjerna betonades vikten av en aktivkolförsörjningspolitik för att den planerade kolintrodukfionen skulle tryggas.En inriktning på långsikfiga leveransavtal och engagemang i kolgruvorfastslogs. Det befinfliga statUga stödet fill prospektering efter olja ochnaturgas utvidgades fill att också omfatta kol. F. n. byggs eller planerasflera koleldade hetvattencentraler och kraftvärmeverk. Som exempel kan nämnasatt vattenfallsverket har förhandlat med kommun om att de gemensamtskall uppföra ett koleldat kraftvärmeverk i för ca 55 MW elenergioch ca 110 MW värme, med idrifttagning . Vattenfallsverketprojekterar också i samråd med kommun och ettkoleldat kondenskraftverk lokaliserat fill . Arbetet är inriktat på enmöjlig idrifttagning . NU1981/82:30 50 I planeras övergång tillstorskalig kolanvändning i ett befintligt kraftvärmeverk. har ijanuari 1982 beslutat förprojektera ett kolkondensverk på 600 MW medidrifttagning in . Verket kommer att förläggas ianslutning till Sundshamnen i och skall ses som ett sätt att stärkaunderlaget för den planerade utbyggnaden av kolhanteringen i hamnen. Södertäljekommun uppför vid Igelsta ett koleldat värmeverk som kommer att tas i drifthösten 1982. Statliga lån för bl. a. en rökgasavvecklingsutrustning harbeviljats med 60 milj. kr. Den beslutade kolintroduktionen har ännu inte lett tillnågon nämnvärd ökning av kolimporten fill . En större framtida importförbereds dock - såsom redovisas i budgetproposifionen (bilaga 17 s. 67) - avSvenskt , där vattenfallsverket ingår som en av fyra delägare.Förberedelserna består i en undersökning av möjligheterna till deltagande ikolutvinningsprojekt i och . För denna verksamhet kan SvensktKolkonsortium erhålla statligt bidrag i enlighet med riksdagsbeslut . Inom Nordiska ministerrådets ämbetsmannakommitté förindustri- och energipolitik utreder en arbetsgrupp infrastrukturen för enframfida kolimport till . a. studeras möjligheterna att gemensamtutnyttja kolimporthamnar i de nordiska länderna. I rikflinjerna för kolintroduktionen har stort utrymmegivits åt kolets miljöeffekter. a. att högreutsläpp än svavel inte borde tillåtas från en koleldadanläggning och att regeringen om möjligt borde återkomma till redanår 1982 med förslag om skärpta miljökrav för kolförbränning. Regeringen medgavsamtidigt att fram fill lämna dispens för utsläpp på upp till 2 100 tonsvavel . En proposition (1981/82:151) med förslag om ytterligare åtgärderför att minska försurningen har nyhgen behandlats av näringsutskottet (NU1981/82:7 y) och jordbruksutskottet (JoU 1981/82:35). har, som redannämnts, fattat beslut i ärendet . Regeringen har vidare genom beslut gettvattenfallsverket i uppdrag att i samarbete med berörda kraftföretag, kommuneroch andra intressenter utreda hur hälso- och miljöproblemen vid kolanvändningskall kunna lösas på ett tillfredsställande sätt. Utredningen, som har antagitbenämningen Projekt , lämnade en första rapport i oktober 1981och ytterUgare en . Arbetet kommer att pågå till slutet avår 1982. Yrkanden rörande kolimport och kolanvändning finns i femmotioner. I motion 1981/82:1609 (s) begärs att regeringen snarastskall lägga fram ett förslag om imporfiicenser för kol. Licenser bör enligtmotionärerna i första hand ges till svenskägda företag som bl. a. genomprospektering, förvärv av andelar i utländska gruvor och långtidsavtal försökertrygga en långsikfig NU1981/82:30 51 försörjning med kol. Ett system med importlicenser skullegöra det möjligt att kontrollera bl. a. den importerade volymen samt koletssvavelhalt och ursprungsland. Ett yrkande med liknande innebörd finns i motion1981/82:1140 (vpk), vari förordas att den nödvändiga framtida ökningen avkolanvändningen i skall kombineras med en kontrollerad import ochhandel. Det bör enligt motionärerna inte heller i denna för samhället viktigaförsörjningsfråga vara fritt fram för privata vinstintressen. Vid behandlingen av motsvarande motionsyrkanden förravåren framhöll utskottet (NU 1980/81:60 s. 54) att kolanvändningen i Sverigekommer att bli av begränsad omfattning . Den erforderligakolmängden bedömdes kunna tryggas genom sådana långtidsavtal och engagemang ikolgruvor som redan förbereds. Med hänvisning fill detta avstyrktes motionerna.De socialdemokratiska ledamöterna i utskottet ville tillstyrka motionerna ochreserverade sig alltså. Utskottet finner inte skäl för något annatställningstagande av i denna fråga än och avstyrker alltsåde båda motionsyrkandena. I motion 1981/82:1609 (s) yrkas vidare att behovet avstatliga insatser i t. ex. en central kolhamn skall klarläggas och att manskall överväga en förändring av kreditgarantierna till svenska kolimportörer såatt villkoren bättre passar kolmarknadens speciella förutsättningar.Motionärerna vill också att regeringen skall ta ett inifiativ så att denkompetens beträffande kolfrågorna som f. n. finns inom den statliga företagsgruppenkan behållas. I mofion 1981/82:1131 (s) önskas ett uttalande frånriksdagen om att regeringen skall lägga fram en långsiktig plan förutnyttjandet av kol och att en central omlastningshamn för kol skall förläggasfill . Motionärerna menar att Sundshamnen i har godaförutsättningar att fungera som regional kolhamn. Det behövs emellertidplanering och styrning, så att det inte görs överinvesteringar i hamnar ochkolhanterings-utrustning. En anläggning av detta slag är en betydandesamhällsangelägenhet, varför staten självklart bör delta i såväl planering somfinansiering av utbyggnaden, säger motionärerna. Åven i motionerna 1981/82:1944 (m) och 1981/82:2450 (m)föreslås att en central kolhamn skall förläggas till och att statenmed hänsyn till projektets betydelse för energiförsörjning skall gå insom intressent i projektet. En utbyggnad av kolhanteringen i Sundshamnen ärenligt motionären en förutsättning för att skall kunna genomföra sinaplaner på att uppföra ett stort koleldat kondenskraftverk i . I densistnämnda mofionen, som har väckts med anledning av den förut nämndapropositionen om åtgärder mot försurningen, anförs att man bör bygga en kolhamnsom möjliggör import av lågsvavligt kol. Regeringen lämnade fillstånd enligtbyggnadslagen fill en utbyggnad av en ny kolhamn i i NU1981/82:30 52 omfattar farleds- och hamnutbyggnad samt hanteringsutrustning.Investeringarna har beräknats uppgå till 350 milj. kr. En förutsättning föratt utbyggnaden skall bli ekonomiskt lönsam är enligt intressenterna -däribland - en betydande kolanvändning i Landskronaområdet. Motdenna bakgrund har ansökt om lokaliseringstillstånd fördet tidigare nämnda kolkondensverket. Kreditgarantier för bl. a. kolutvinning infördes år 1975.Inom kolområdet kan den stathga garantin användas för investeringar iutvinning, transport och lagring av kol m. m. Garantin avser enbart kol förenergiändamål. Vid behandlingen av yrkanden om förläggning aven central importhamn för kol fill ansåg näringsutskottet (NU1980/81:60 s. 58) att den kolimport som är aktuell under det närmaste decennietinte motiverade ett statligt stöd fill en central omlastningshamn för kol.Utskottet tog vidare ställning fill flera yrkanden om en stadig plan förkolintroduktionen. Utskottet framhöll (NU 1980/81:60 s. 53) att ansvaret förkolutbyggnaden främst vilar på kommunerna och att statsmakterna inte bör sökaåstadkomma en detaljstyrning av utbyggnaden. Utskottets ställningstagande varemellertid inte enhälligt. De socialdemokratiska ledamöterna reserverade sigtill förmån för en planering av kolintroduktionen, en samlad bedömning vidsamhällets prövning av koleldade anläggningar och ett fortsatt studium avfrågan om en central importhamn för kol. Utskottet tar här först upp de frågor om långsiktigplanering, tillgång till kompetens på kolområdet samt kreditgaranfier tillkolimportörer som berörs i mofionerna 1981/82:1131 (s) och 1981/82:1609 (s). Av vad som har redovisats inledningsvis i detta avsnittframgår att olika aktiviteter på kolområdet pågår under statlig medverkan. Avsärskilt intresse är det arbete som bedrivs gemensamt för de nordiska länderna.Man kan enligt utskottets mening utgå från att regeringen utan någon anmaningfrån sida även fortsättningsvis tar de initiativ som kan varaerforderliga för att den planerade ökade kolanvändningen skall låta siggenomföras på ett smidigt sätt. Därför avstyrker utskottet motionerna såvitt nuär i fråga. När det gäller frågan om en centralhamn för kolimport villutskottet erinra dels om sitt refererade uttalande , dels om vadsom i budgetpropositionen meddelas om pågående utredning beträffande infrastrukturenför en framtida kolimport. Utskottet anser att de fortsatta resultaten av detnämnda utredningsarbetet bör avvaktas och att alltså inte haranledning att, såsom föreslås i motion 1981/82:1609 (s), rikta någon uppmaningfill regeringen att den skall klarlägga behovet av statliga insatser i encentral kolhamn. Ån mindre är utskottet berett att stödja de yrkanden imotionerna 1981/82:1131 (s), 1981/82:1944 (m) och 1981/82:2450 (m) som går utpå att en viss ort, , redan nu skall utpekas såsom blivandeeentralhamn för kolimport. NU1981/82:30 53 De riktlinjer för energipolifikensom antog innebär bl. a. ett förväntat bidrag tillenergibalansen med torv och skogsenergi. För attintroduktionen av inhemska bränslen skall underlättas har en rad styrmedelinförts, bl. a. ett system för statliga bidrag genom oljeersättningsfonden samtlag (1977:439) om energiplanering och lag (1981:599) om utförande aveldningsanläggningar för fasta bränslen. Användningen av torv som bränsle är fortfarande i ettinledningsskede. Endast två torveldade anläggningar har tagits i bruk.Den ena finns vid Lövholmens Bruk i , som ägs av (); den andra är en hetvattencentral vid SkellefteåKraftverk. Däremot är ett flertal anläggningar under utbyggnad eller planerade.Särskilt kan nämnas att vattenfallsverket i samarbete med kommunernaprojekterar torveldade kraftvärmeverk i och . medprojektering av eldningsanläggningarna sker förberedelser för torvbrytning påbägge platserna. Vid Lövholmens Bruk används f. n. finländsk torv, men egentorvförsörjning planeras. Kraftverk påbörjade egen torvtäkt . På regeringens uppdrag undersökte vattenfallsverket förnågra år sedan förutsättningarna för torveldade anläggningar i norra , som redovisades , har medfört att torvprojekt har satts igång i bl. a. och . I skall en eller två torveldadehetvattencentraler på vardera 20 MW byggas och tas i drift tidigast år 1983.1Boden skall en lika stor hetvattencentral tas i drift tidigast år 1985.Förprojektering har påbörjats med bl. a. inventering av lämpliga torvmossar. Regeringen har gett vattenfallsverket ett nytttorvutredningsuppdrag, avseende Syd- och . Uppdragetskall redovisas senast . har åtagit sig attgenomföra motsvarande utredning inom sitt distribufionsområde. Antalet ansökningar om undersöknings- oehbearbetningskoncessioner för torvbrytning har ökat starkt under det senasteåret. I proposition 1981/82:99 om mineralpolitik föreslåsändringar i lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheter, avseende utvinning avtorv för energiändamål. Utskottet behandlar denna proposition i betänkandet NU1981/82:40. I har torv tidigare använts som bränsle främstunder kristider. Den högsta årsproduktionen uppnåddes under ,då den vissa år uppgick till av den dåvarande bränsleförbrukningen.Bränntorvs-produktionen kunde senare inte konkurrera med den billigare oljanoch upphörde därför . Därefter har den svenska torvprodukfionen helt varitinriktad på torv för jordförbättringsändamål, s. k. odlingstorv. NU1981/82:30 54 vid , men även , somtidigare tillhörde , har en betydande produktion av odlingstorv.Torvbolaget bildades med anledning av den bränslekris som dåbefann sig i. Bolagets huvuduppgift var att framställa maskintorv på någrastatligt ägda mossar i och . Man byggde också enbrikettfabrik och en frästorvseldad kraftvärmestation i i . När bränntorvsproduktionen upphörde övergick Svenska Torvtill att producera frästorv för jordförbättringsmedel. Härigenom harmaskinteknik för storskalig frästorvsproduktion upprätthållits och utvecklats.Den torveldade kraftstafionen i , som var i drift under , harvarit modell bl. a. för torvkraftverk på och för tyska torveldadeångpannor. På har också en brikettfabrik uppförts med Sösdalafabrikensom direkt förebild. Torvbolaget ägs fr. o. m. avdomänverket genom . Bolaget har ombildats fill en koncern, därSvenska utgör moderbolag - lokaliserat till - och verksamheten iSösdala ett dotterbolag. I koncernen ingår vidareSvensk , som är helt inriktat på teknikutveckling förtorvbrytning. Ytterligare ett antal produktionsprojekt har startats på olikaplatser i landet och kan senare ombildas fill dotterbolag i koncernen. satsning inom torvområdet syftar tillproduktion av torv för energiändamål och medverkan till uppbyggande av marknadsorganisationer.För att genomföra dessa planer har man tillsammans med Nynäs , som skall upphandla, förädla och distribuerainhemska fasta bränslen. Inom detta område pågår f. n. en snabb utveckling. Detfinns redan närmare ett hundratal flis- och torvproducenter, varav ett tjugotalavser att driva mera omfattande regional verksamhet. Som nämnts tidigare förväntas tillvaratagande av träd ochträdrester från avverkningar och skogsvårdsåtgärder tillsammans med användningav ett visst lövträdsöverskott kunna ge ett betydande bidrag till den framtidaenergibalansen, beräknat till . Virkesförsörjningsutredningenredovisar i betänkandet (SOU 1981:81) Skogsindustrins virkesförsörjning enårlig ökning av de privata skogsägarnas förbrukningav ved och flis. Merparten, , av den avverkade brännveden består av sådanved som inte lämpar sig för massaproduktion, dvs. toppar och klena träd. Drygt50 % av all brännved tillvaratas f. n. i samband med hyggesrensning, röjningoch dikes- och hagmarksrensning. fillvaratas vid gallring. För att stimulera skogsägare till ökat tillvaratagande avröjnings- och gallringsvirke beslöt (prop. 1980/81:100bil. 13, JoU 1980/81:25) att införa ett tillfälligt stöd för olönsam gallring,det s. k. klenvirkesstödet. Statligt bidrag kan utgå med högst avgallringskostnaden. Ett villkor för bidrag är att virket kommer tillanvändning antingen NU1981/82:30 55 som bränsle eller, om det är lämpligare, som råvara iskogsindustrin. Stödet skall utvärderas . och näringsutskottet underströk förraåret (se NU 1980/81:60 s. 67) att i princip endast skogsavfall och annan vedsom skogsindustrin inte på ett ekonomiskt tillfredsställande sätt kan utnyttjabör få användas för energiutvinning. Skogsindustrins produktionskapacitet får,framhölls det, inte hämmas genom att det uppstår brist på vedråvara till följdav att denna används för uppvärmningsändamål. Utskottet behandlar i detta avsnittsex motionsyrkanden, av vilka tre gäller torv, två skogsavfall och ettregionala bolag för tillvaratagande av sådana bränsleresurser. I motion 1981/82:1131 (s), som avser åtgärder för attstärka näringslivet i , yrkas på en snabb satsning på torv som energikällabåde inom och utom . AB Svensk Torvförädlings stora kunnande inom områdetbör fillvaratas för utnyttjande av de rikligt förekommande torvmossarna i ,menar motionärerna. Torvbolaget bör alltså återuppta sin tidigare verksamhetinom bränntorvområdet. Regeringen bör också uppdra åt attundersöka förutsättningarna för produktion av torvberedningsmaskiner ianslutning till Svensk Torvförädlings anläggning i , anser motionärerna. Åven i motion 1981/82:1464 (s) åberopas den stora kunskapom torvprodukfion och torvförädling som finns vid Svenska i . Inorra finns stora sammanhängande torvmarker som lämpar sig för torvproduktion.Flera kommuner i regionen planerar därför att satsa på torv som energikälla,vilket ställer krav på mer kunskap om torvbrytning: Det finns således skäl atti samverkan med Torvbolaget inrätta ett torvforskningsinstitut iHässleholmsområdet, menar motionärerna. De önskar ett uttalande av omatt så bör ske. Utskottet vill i anslutning till motionerna påpeka att -såsom redovisats - såväl Svenska som Svensk Torvförädling numera ägsav domänverket. Inom ramen för det långsiktiga program för produktion avbränsletorv som domänverket har inlett avser verket att ta till vara all denkunskap och erfarenhet som finns inom Torvbolaget. Detta gäller såväl teknikoeh utrustning som personella resurser. F. n. levererar finska tillverkare i stort sett allmaskinell utrustning för konventionell torvbrytningsteknik i , dvs. förframställning av fräs-och maskintorv. Ett svenskt entreprenadföretag planerardock att starta legofillverkning av de finska maskinerna. En mindretraktortillsats för maskintorvbrytning tillverkas av ett sydsvenskt företag. Inom Svenska finns viss kapacitet förmaskintillverkning, byggd på den teknik som har utvecklats i . Man harövervägt att starta tillverkning men avstått, eftersom man inom bolaget villkoncentrera sig på att utveckla brytningsprocesser och att bygga uppproduktionsorgani- NU1981/82:30 56 Just nu bedömer man det som mest angeläget attutveckla brytningsmetoder som är mindre säsongberoende, med mekanisk awattningoch torkning. Man skall vidare genomföra en systemanalys för att kunna jämföraolika torvbrytningsmetoders möjligheter på lång sikt. Flera av de studier som görs inom torvområdet harerhållit stöd från NE). Nämnden harockså låtit genomföra en studie av behov av och förutsättningar för en samladsatsning inom området. Nämnden har fortsatt att bereda frågan med utgångspunkti denna studie och kommer att fatta beslut om åtgärder . Företrädare för bedömer det, enligt vadutskottet har inhämtat, som för tidigt att nu inrätta etttorvforskningsinstitut. Det är enligt Svenska mer angeläget att få fillstånd en koordination av den forskning och utveckling som bedrivs av olikatorvintressenter. Först beräknas en fastare organisation förtorvforskningen bli erforderlig. Vid behandlingen av energipolitiska propositionbetonade näringsutskottet (NU 1980/81:60 s. 65) vikten av att"statsmakterna gör målmedvetna insatser för att de mycket storaenergitillgångar som finns i landet i form av torv skall bli utnyttjade".Utskottet underströk - och vill nu ånyo göra detta - att det är angeläget attSvensk Torvförädlings resurser blir utnyttjade. Den redogörelse som här harlämnats synes visa att så också blir fallet och att de berörda yrkandena imotion 1981/82:1131 (s) alltså kan beräknas bli tillgodosedda utan någon åtgärdfrån sida. Förslaget i motion 1981/82:1464 (s) om etttorvforskningsinstitut med anknytning till Torvbolaget avstyrker utskottet medhänvisning till vad som meddelats om bolagets egen bedömning. Utskottet vill idetta sammanhang också understryka angelägenheten av att omräkningen omkoncession behandlas skyndsamt, så att ett tillvaratagande av svensk torv förenergiändamål säkerställs. Motion 1981/82:1486 (s) behandlar vissa problem i sambandmed en försöksverksamhet med brytning och förädling av torv som pågår iÅlmhults kommun, det s. k. . Det är fråga om dels tekniska,dels ekonomiska och administrativa problem. Motionärerna utgår från attoljeersättningsfonden - som har fått en ansökan om bidrag till projektet -ellernågot annat statligt organ tar sin del av ansvaret för finansieringen av projektetoch undanröjer hinder av byråkratisk art. Regeringen borde också medverka tillatt erforderliga undersöknings- och brytningskoncessioner kan erhållas.Samtliga lämpliga torvtillgångar inom en tvåmilsradie måste kunna utnyttjas föratt projektet skall bli lönsamt, säger motionärerna. Deras yrkande är attriksdagen på grundval av motionen skall göra ett uttalande om medverkan frånregeringens sida i . Utskottet finner inte skäl för någon åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motion 1981/82:1486. I mofion 1981/82:446 (c) anges i åtta punkter önskvärdaåtgärder för att NU1981/82:30 57 öka utnyttjandet av skogsavfall som bränsle. Motionärenvill att regeringen skall ge hög prioritet åt en satsning på att ersättainhemska bränslen med skogsavfall. Trots de uppenbara fördelarna har ändå ingastörre ansträngningar gjorts för att få igång utvecklingen på området, hävdarmotionären. Detta torde, säger hon, bero bl. a. på motstånd från skogsindustrin,osäkerhet om framtida utbud resp. efterfrågan på eldningsflis samt brist påorganiserad planering.