bet · G501JoU2 · 1981-12-31 00:00:00 — 1981/82:2 v om bestrålning av livsmedel I motion 1980/81:213 av KerstinÅnér (fp) yrkas att riksdageri hos regeringen anhåller att livsmedelsverket gesi uppdr:ig ;itt undersöka effekterna av bestrålning av livsmedel. I motion 1980/81:387 av m. fl. (s) yrkasatt hos regeringen begär en utredning ;ingående bestrålning avlivsmedel. I motion 1980/81:1365 av m. fl. (e) yrk;isatt som sin mening ger regeringen till kanna vad i motionen anförs omstrålbehandling av livsmedel. 1 motion 1980/81:1371 av (c) yrkas attriksdagen hos regeringen begär att strålbehandkide livsmedel ej får produceraseller importeras så länge effekterna av desamm;i ej tillriickligt klarlagts. Enligt 11 S livsmedelslagen(1971:511) kan regeringen eller myndighet som regeringen bestiimmer förbjudaeller föreskriv;i villkor för hantering eller införsel till riket av visst slagav livsmedel, om det iir påkallat från hålso-eller näringssynpunkt. I 16 S nyssnämnda lag stadgas vidare bl. a. att livsmedelinte får saluhållas om det kan antas vara otjänligt som niänniskoföda. Iförarbetena till livsmedelsliigen uttalade departementschefen (prop 1971:61. s.215) att ett saluförbud bl. a. kan behöviis i fall då man kan misstiinka attvisst livsmedel utsatts för radioiiktiv bestrålning i för hög gr;id. Med stöd av livsmedelslagen (1971:511) stadgas i 10 Slivsmedelskungö-relsen (1971:807) att livsmedel ej får behandlas medjoniser;mde strålning utan tillstånd av livsmedelverket. Enligt gällande instruktion (1971:808) ;ir statenslivsmedelsverk central förvaltningsmyndighet för ärenden som rör livsmedel, iden mån handliigg-ningen av sådana iirenden icke ankommer på annan statligmyndighet. Det åligger enligt 3 S instruktionen verket särskilt bl. a. att hatillsyn över efterlevnaden av livsmedelslagen (1971:51 I) oeh i anslutningdärtill meddelade föreskrifter, att leda, samordna oeh öyery;ik;i tietlivsmedelshygieniska iirbetet, att niedtlela råd och anvisningiir inomlivsmedelsområdet samt att verkställa utredningar och praktiskt vetensk;ipligaundersökningar om livsmedels allmänna beskaffenhet och viirde frånniiringssynpunkt. JoU 1981/82:2 JoU 1981/82:2 2 Utskottet har hämtat yttranden övermotionerna från , lantbruksstyrelsen, statens jordbruksnämnd,, , statensstrålskyddsinstitut, generaltullstyrelsen. radiobiologiska utredningen.Lantbrukarn;is Riksförbunil (LRF). Frukt- oeh Grönsaksdistributöreroch . I fråga om behovet av y 11 e r 1 i g a r e undersökningarrörande effekterna av bestrålning av livsmedel anför statens livsmedelsverkatt verket följt utvecklingen när det gäller bestrålning avlivsmedel. När det gäller hälsosamheten har. sed;m , STU stöttdeltagande av en person från livsmedelsverket i IFIP (). IFIP har som uteslutande uppgift att studer;ihiilsosani-heten hos bestrålade livsmedel. IFIP har genom fått medel förändamålet från ett flertal länder, däribland de nordiska ländern;i. Livsmedelsverketanser att fråg;m om hälsosåmheten med bestrålade livsmedel är tillräckligtstuderad genom forskning) fiera länder och genom internationella organ somOECD. WHO, FAO och lAEA samt Conimission. Bestrålning avlivsmedel i rimliga doser och på rimliga energinivåer är ofarlig. Verket kaninte finna att bestrålning av livsmedel leder till risker som är större än vidandra processer som livsmedel konventionellt utsätts för. Viss forskning ochundersökning av svenska förhållanden kan dock enligt verkets mening varamotiverad. Åven laiithniksiiiiivcrsilei (SLU) ,vitsord;ir;itt en onifatt;inde forskning rörande s. k. strålkonseryering av livsmedelskett sedan slutet av 1940-tnlet utan att några skadliga ,eller negativaeffekter kunnat konstateras. SLU framhåller att forskningen påföreviirande område naturligtvis måste fortsiitta. Det är dock orealistiskt atttiinka sig att skulle kunna gå i land med uppgiften att iitred;i ochutforska alla konsekvenser av strålbeh;indling av livsmedel. En utredning tordetlärför inte ge någon ny kunskap om vilkenforskning som bedrivs. Däremot tordevissa delar av dett;i stora problemkomplex kunna bli föremål för ök;ide svenskaforskningsinsatser. Naturligtvis skall frågor om bestrålning av livsmedelbev;ik;is nog;i från svensk sida. Inte minst gäller detta den import ;iv sådanalivsmedel som kan väntas och den därmed sammanhängande frågan ominternationella överenskommelser om doser, märkning m. ni. Dessa frågor hartidigare handlagts av . SLU anser ;itt livsmedelsverketiiven bör bli en sammanhållande oeh kontrollerande myndighet närdet gäller alla frågor 0111 strålkonservering av livsmedel. Lanihniksstvrelsen påpekar att strålbehandling ;ivlivsnietlel enligt y;id styrelsen h;ir sig bekant inte förekommer iproduktionsledet i vårt land. Även anför att strålbehandling avlivsmedel som metod att öka hållb;irheten såvitt styrelsen vet inte används iSverige. JoU 1981/82:2 3 inhämtiit medför strålbehanilling av livsmedel inga riskerför konsumenterna från strålskyddssynpunkt. När det gäller strålbehandlingenseffekter på biikteriefloran i det behandlade livsmedlet .finns det dock enligtverkets mening anledning att vara observant på eventuella.icke önskadeverkningiir av bestrålningen. Exempel på sådana verkningar skulle kunna varaavdödning av de illaluktiinde bakterier som fyller en funktion genom attindikera förskämning av ett livsmedel. Vidare kan ofarliga bakteriestainmar somhindrar tillväxt ;iv patogena bakterier slås ut. Styrelsen anser därför att detär angeliiget att (livsmedelsverket) tar del av de erfarenheter somgjorts i andra länder om strålbehandling som pastöriseringsmetod vad avserbakteriologiska effekter. Vid;ire bör undersökas om det finns behov av forskningoeh utarbetande av regler samt information aiip;issade till speeifik;i svenskaförhållanden. Statens strålskyddsiitstitiit ;mserdet viktigt attframhålla att vid ;invändning av gängse teknik för bestrålning av livsmedel medenergi av några MeV blir det bestrålade materialet inte radio;iktivt. Närradioaktiva ämnen ;invänds som strålkälla är källan så inkapslad att detbestrålade materialet inte skall kunna bli förorenat av det radioaktiva ämnet.Detta förutsätter dock en fortlöpande kontroll av strålkällans inkapsling. De risker som kan uppstå till följd av användning avbestrålade livsmedel är således inie strålrisker oeh faller diirför utanförstrålskyddsinstitutets kompetensområde. För att kunna ge de mycket stora stråldoser som erfordras(upp till storleksordningen 10 000 gray) för strålbehandling av livsmedel krävsmycket stora strålkällor. Detta ställer stora krav på strålskyddet ochförsummelse därav innebär stora risker för personal som arbetar medanläggningen. Med lämpligt utformade tekniska skyddsanordningar kombinerademed administrativa regler kan emellertid strålskyddsproblemen lösas. Radiobiologiska utredningen konstaterar att det i Sverigepraktiskt taget inte alls bedrivs någon forskning beträffande strålkonserveringav livsmedel. Viss bevakning av utvecklingen internationellt sker genomlivsmedelsverket och styrelsen för teknisk utveckling. En viktig iispekt gäller, möjligheten att kontrollera omimporterade livsmedel utsatts för bestrålning. Som påpekas i motion nr 387existerar inte denna möjlighet . Viss forskning har bedrivits såväl iSverige som i flera andra länder i syfte att få fram kemiskadetekteringsmetoder men ut;in framgång. I har denna forskning i stortsett upphört. Ett aktivt forsknings- och utvecklingsarbete torde krävabetvdande resurser, bl. a. tillgång till en lämplig strålkälki (accelerator).Denna fråga har ej varit föremål för någon speciell behandling av utredningen. Statens jordhruksnäinitd hyser fiirståelse för vadmotionärerna har anfört och tillstyrker för sin del det bland dem dominerandeförslaget att frågan om vilka effekter bestrålning kan ha på livsmedel utreds.Uppdraget torde i JoU 1981/82:2 4 första hand böra ges till . () delar motionärernas oroför att importerade bestrålade liysmedei kommer att finnas i handeln i alltmerökande omfattning utan att ikonsumenterna får kiinnedoni därom. Såvitt LRF kanfinna, råder det också,delade meningarom möjligheterna att märka bestråladelivsmedel, varför det är. angeläget ;itt snar;ist söka få till ståndtillförlitliga metoder för analys och märkning av bestrålade livsmedel, så attkonsumenten själv kan,avgöra,sitt val av livsmedel. Beträffande önskemålen.,om vtterligare forskning rör;indebestrålning av livsmedel och råv;iror rekomnienderar LRF kompletterandeundersökning;ir för sveiisk;i förhållanden, utöver den kunskap som samlats ibl. a. olika FN-orgaiis regi. Enligt LRF:s mening bör m;in iaktta försiktighetså länge det inte helt klarlagts vilka förändringar som sker i livsmedlen vidbestrålning. LRF tillstyrker diirför att deni niptionerna begärda utredningenkommer till stånd för att ge underlag för nödvändjga politiska beslut. Grossisiförbiiiul framhåller att bestrålning avlivsmedel för ökad hållbarhet är en i komniersielki sammanhang;rekitivt oprövadbehandlings-/konserveringsnietod. Enligt förbundets uppfattning föreligger inte sådana erfiirenheter av metoden, att bestrålade..livsmedel tveklöstkan godkiinnas för konsumtion,.Förbunde|t ansluter sig därför till den i motion198(1/81:387 gjorda hemställan att hos.regeringen anhåller oin attlivsmedelsverket (eller annan expertis) ges i uppdrag att undersöka effekternaav bestrålning av livsmedel; En sådan utredning bör för.stunden! enbart koncentrera sigpå huvudfrågan, nämligen om bestrålade livsmedel kanniedföra medicinska riskereller inte. Skulle utredningen .koninia till resultatet att några medicinska riskerinte föreligger vid konsumtion av bestrålade livsmedel, kan övriga frågor kringdessa tas upp tiM förnyad diskussion och prövning. Åven Frukt- och Gröiisaksdistributörer anser ännu vet för litet om effekterna av bestr;|lning, av livsmedel både från hälso- och ekonomiska synpunkter för att kunna h;i en definitiv uppfattning i frågan. Det synes diirför lämpligt att riksd;igen i anledning avniotionern;! uttalaratt livsmedelsverket med största uppm;irksanihet bör följ;i frågan och även aktivt delta i det forsknings- och utredningsarbete som pågår på det internationella planet. Det bör skapas ytterligare klarhet om produkterna innan handeln är beredd att överväga en eventuell introduktion på marknaden. Betydelsefulltblir naturligtvis också de mer slutgiltiga resultat och bedömningar, som niankommer fram till i väl utvecklade industriländer som EG-staterna oeh . Det är vidare av vikt attdet fortsatt;i forsknings- ocli utvecklings;irbetet; somj.första hand sk;ill vara inriktat på metodens lämplighet från hälsosynpunkt, får bedrivas från rent vetenskapliga utgångs punkter oeh förutsiittningslöst. Vad gäller frågiin om : ett. eventuellt ini p o r t f ö rb u d eller en i m p o r t k o n t r o 11 a v b e st rå] a d c liv s-m edel ni . JoU 1981/82:2 5 generaltullstyrelsen föreskrifter om sådant förbud ellerkrav på importmärkning av bestrålade livsmedel m. m. eftersom efterlevnaden avdylika föreskrifter inte kan kontrolleras genom besiktning eller undersökningav varan. Ensidiga svenska åtgärder med avseende på importen av bestråladelivsmedel m. m. - i form av importförbud, importmärkning eller försäkran isamband med import - kan inte göras effektiva. Man kan inte genom sådanaåtgärder få kontroll över de varor som bestrålats utan att detta angivits,eftersom man saknar möjligheter att med hjälp av varuundersökning avgöra ombestrålning skett eller ej. Man kan av samma skäl ej heller bedöma riktighetenav en försäkran att en viss vara ej varit bestrålad. För att komma tillrättamed det problem som tagits upp i motionerna bör man enligt styrelsen satsa påökat internationellt samarbete med sikte på att få bestrålade livsmedel märktai framställningslandet. Med hänsyn till bestrålningsanläggningarnas karaktärtorde anläggningarna som sådana vara föremål för kontroll avhemmamyndigheterna. En utvidgning av kontrollen till att omfatta åven debestrålade produkterna torde därför kunna genomföras relativt enkelt. I dettasammanhang kan även märkningsföreskrifter införas. Enligt livsmedelsverket blir det en fråga förkommerskollegium om en vägran att importera strålkonserverade varor står isamklang med . Enligt torde det vara attbetrakta som ett icke tariffert handelshinder att förbjuda import av bestråladevaror, om internationella organ har gett tillåtelse till strålbehandling. Trotsdetta är det LRF:s uppfattning att import av bestrålade varor samt användandeav bestrålningstekniken i svensk industri måste så långt det är möjligtbegränsas tills riskerna bättre klarlagts. Införande av strålkonserveringstekniken i svensklivsmedelsindustri samt import av strålkonserverade livsmedel kräver således,enligt LRF:s uppfattning, politiskt ställningstagande och bör inte tillåtas sålänge tidigare omnämnd utredning pågår och riksdagsbeslut saknas. Vissa pågående överväganden mm. ingav våren1980 en skrivelse till regeringen med förslag till flera ändringar ilivsmedelslagstiftningen. Ett av förslagen avser en ändring av bestämmelserna i10 § livsmedelskungörelsen om joniserande strålning att omfatta ävensaluhällande för att därigenom tillståndstvånget skall gälla alla bestråladelivsmedel, även importerade. och ärendet är f. n. föremål för beredning inomjordbruksdepartementet. Det kan i sammanhanget nämnas att livsmedelsberedningenvid sammanträde haft uppe frågan om bestrålning av livsmedel tillbehandling. JoU1981/82:2 6 Något tillstånd att behandlalivsmedel med joniserande strålning enligt 10 § livsmedelskungörelsen har ännuej lämnats av livsmedelsverket. har emellertid i ,som år största importör av naturkryddor, begärt tillstånd avlivsmedelsverket att få sterilisera sina produkter med radioaktiv strålning.Företaget vill använda strålsterilisering för att slippa att som användagasen etylenoxid som konserveringsmedel. Ärendet bereds f. n: inomlivsmedelsverket. Metoden med joniserande strålning av livsmedel ikonserverande syfte har formellt godkänts av de internationellaorganen FAO, lAEA och WHO. Vid ett ad hoc-möte i dettaår med representanter för Nordiska ämbetsmannautskottet för samarbete pålivsmedelslagstiftningens område fann man sig från dansk, finsk och norsk sidakunna acceptera joniserande strålning av livsmedel som en godtagbar process. Frånsvensk sida ansåg man sig på ämbetsmannanivå i avvaktan på bl. a.livsmedelsverkets beslut inte böra ta ställning i denna fråga. 1 detta betänkande behandlarutskottet några under allmänna motionstiden väckta motioner ombestrålning av livsmedel m. m. I motionerna anförs att försök med bestrålning avlivsmedel för att kunna öka dessas hållbarhet och därmed lagringstid har pågåttsedan ca 30 år tillbaka. Stora belopp har satsats utomlands på forskning ochförsök för att utveckla metoden. har ansträngningarna ökat attfå metoden internationellt godkänd. De internationella organ som sysslar medlivsmedelshygien m. m. har efter hand blivit liberalare gentemot metoden. WHO() uppges t. ex. inte längre betrakta strålbehandlingsom en livsmedelstillsats utan som en av andra hanterings-former av livsmedel.Codex Alimentarius Commission har redan utvecklat standard och rekommendationerför bestrålade livsmedel och vidare upprättat förteckning över vissa livsmedelsom godkänts för bestrålning. Det är därför troligt att snart kommeratt utsättas för ett allt starkare tryck att importera också bestråladelivsmedel. Samtliga motionärer uttalar starka farhågor för attbestrålade livsmedel släpps fria på den svenska marknaden innan man är heltsäker på att de är ofarliga för konsumtion. Enligt motion 1980/81:213 måste, innan en metod medradioaktiv bestrålning godkänns i , betydligt djupare undersöknirigargöras om en sådan behandlings effekter på livsmedlen och därigenom påmänniskan. De egenskaper hos de bestrålade livsmedlen som bör undersökas ärinte bara giftighet eller radioaktivitet. Man måste också veta hur livsmedlenskvalitet i djupare mening påverkas och vad som händer med levande organismer närde bevaras på konstlad väg . Enligt motionärens mening bör JoU 1981/82:2 V livsmedelsverket ges i uppdrag att göra'undersökningar avdenna art. 1 motion 1980/81:387 framhålls att frågan om bestrålningav livsmedel innehåller många delproblem som behöver behandlas med stortallvar. En utredning bör därför tillsättas med uppgift att skyndsamt arbeta medbl. a. sådana frågor kring bestrålning av livsmedel som rör forskningnationellt och internationellt, internationell utveckling,märkningsbestämmelser och kon-sumentinflytande, konkurrenssituationen försvensk livsmedelsindustri och lagstiftningsfrågor. Krav på ytterligare klarlägganden av de riskmoment avolika slag som en strålbehandling av livsmedel kan tänkas innebära förs ocksåfram i motion 1980/81:1365. Enligt motionärernas mening bör från svensk sida enbrett upplagd genomgång göras av det aktuella forskningsläget för att närmarebelvsa på vilka delområden det finns kunskap resp. saknas kunskap omstrålbehandling och i syfte att klargöra olika uppfattningar bland experter.Som ett led i intagandet av en mer avvaktande hållning bör en skärpningövervägas av den svenska livsmedelslagstiftningen i syfte att förhindra alltsaluhållande av bestrålade livsmedel. Detta skulle innebära att någottillstånd'för bestrålade livsmedel inte skulle kunna ges av livsmedelsverket. 1motionen framhålls vidare att i olika internationella sammanhang aktivtbör understödja andra alternativ än strålbehandling för att angripa problem medlagring och hantering av livsmedel, särskilt med avseende påutvecklingsländerna och- dessas behov av landsbygdsutveckling för att förbättrade breda folklagrens levnadsvillkor. Åven i motion 198(1/81:1371 påpekas att frågetecknenrörande effekterna av strålbehandling av livsmedel är många. Motionären anserför sin del att strålbehandlade livsmedel ej bör få produceras i ellerimporteras till vårt land så länge effekterna av behandlingen ej tillräckligtklarlagts. Flertalet av de i ärendet hörda remissinstanserna anseratt det bör skapas ytterligare klarhet om effekterna av bestrålning avlivsmedel innan på detta sätt behandlade produkter introduceras på den svenskamarknaden. Det i motionerna allmänt omfattade förslaget om en utredning avhithörande frågor tillstyrks av statens jordbruksnämnd. betonar vikten av att man i vårt land tar delav de erfarenheter som gjorts i andra länder om strålbehandling som pastöriseringsmetodi vad avser bakteriologiska effekter. Vidare bör enligt styrelsen undersökas omdet finns behov av forskning och utarbetande av regler samt informationanpassade till specifika svenska förhållanden. Också livsmedelsverket anser -även om hittillsvarande studier inte gett verket anledning till annan åsikt änatt bestrålning av livsmedel' i rimliga doser och på rimliga energinivåer ärofarlig - att viss forskning och undersökning av svenska förhållanden kan varamotiverad. Åven pekar på behovet av ökadeforskningsinsatser på området. Med hänsyn till svårigheterna att kontrolleraefterlevnaden avstyrker generaltullstyrelsen införandet av föreskrifter omimportförbud eller krav på JoU 1981/82:2 8 märkning av importerade livsmedel. I stället bör manenligt styrelsen satsa på ökat internationellt samarbete med sikte att fåbestrålade livsmedel märkta i framställningslandet. Den av motionärerna och flera remissinstanser uttrycktaoron för att bestrålade livsmedel skall introduceras på den svenska marknadenutan att effekterna av ifrågavarande konserveringsmetod är tillräckligt kändahar utskottet stor förståelse för. Även om den hittillsvarande forskningen påområdet inte gett några direkta belägg för metodens farlighet anförs imotionerna och remissyttrandena åtskilliga exempel på frågor som synes krävaytterligare klarlägganden innan bestrålade livsmedel mera allmänt kanaccepteras som inslag på den svenska livsmedelsmarknaden. I likhet med bl. a. statens jordbruksnämnd och LRF finnerutskottet sålunda starka skäl tala för alt en allsidig och ingående utredningföretas rörande effekterna av bestrålning av livsmedel för att tjäna tillvägledning för den fortsatta utvecklingen på området. Utskottet föreslår därföratt ställer sig bakom kravet på en dylik utredning. Utskottet villerinra om att enligt gällande instruktion har ettgrundläggande ansvar när det gäller bevakningen av bl. a. hithörande frågor.Det kan diskuteras om den nu förordade undersökningen bör genomföras som enverksutredning eller inom ramen för en mera allsidigt sammansatt utredning medbl. a. parlamentariskt inslag. Utskottet finner dock att det bör ankomma påregeringen att bedöma i vilken form utredningen skall bedrivas. Innanresultatet av den föreslagna utredningen föreligger finns det enligt utskottetsmening all anledning att bl. a. iaktta stor restriktivitet vid meddelande avtillstånd tijl bestrålning av livsmedel i vårt land. att som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet med anledning av motionerna 1980/81:213.1980/ 81:387, 1980/81:1.365 och 1980/81:1.371 anfört om utredning rörandeeffekterna av bestrålning av livsmedel, m. m. Närvarande: (), (), ArneAndersson i (), (), (), HansWachtmeister (m), (), (), (),(), (). (), () och (). GOTAB h%.W 1981