bet · G501SkU65 · 1981-12-31 00:00:00 — Som framgår av den fidigare redogörelsen har frågan omsmåföretagens skattesituation tagits upp i olika sammanhangoch förslag i syfte att underlätta små och medelstora företags försörjning medriskkapital har lagts fram i utredningar och i propositioner till . Departemenfschefeh understryker i proposifionenönskvärdheten av att den verksamhet som bedrivs i småföretagen stimuleras ochatt småföretagen snabbt ges möjligheter att på rimliga villkor dra till signytt riskkapital. Som departementschefen framhåller är en av de viktigasteuppgifterna därvidlag aff se fill att beskattningsreglerna är utformade på ettlämpligt sätt. Förslaget i proposifionen innebär betydande lättnader ifråga om dubbelbeskattningen av utdelad vinst i icke börsnoterade aktiebolagoch även en viss lindring i förmögenhetsbeskattningen av aktier i sådana bolag. förslag att frånförmögenhetsbeskattning undanta det i egentlig mening arbetande kapitalet i småoch medelstora företag har vid remissbehandlingen bemötts kritiskt från flerahåll. Infe minst har man piekat på de svårigheter i den praktiskatillämpningen' som ett genomförande av kommitféförslaget skulle komma attmedföra. Förslaget i proposifionen måste enligt utskottets meningses som ett provisorium. Dubbelbeskattningsproblematiken är föremål förfortsatta överväganden inom kapitalvinstkommiftén, medan företagsskattekommitténenligt sina direktiv har att undersöka vad som kan göras för att underlättafamiljeföretagens försörjning med riskkapital. Som departementschefenframhåller kan det finnas anledning aff, i samband med att sistnämnda kommittéredovisar sina överväganden angående arvs- och gåvobeskattningen, åter ta uppförmögenhetsbeskattningen fill behandling. Utskottet förutsätter att så kommeratt ske. Mot bakgrund av det anförda är utskoffef infe berett attf. n. medverka fill lättnader i dubbelbeskattningen av utdelad vinst eller avförmögenhet i småföretag som går utöver dem som föreslås i proposifionen.Utskottet avstyrker följakfligen bifall fill de mofionsyrkanden som går ut påatt dubbelbeskattningen av aktievinsfer skall avskaffas och det arbetande kapitaletundantas från kapitalbeskattning. Utskottet avstyrker också bifall tillyrkandet i vpk-motionen aff proposifionen skall avslås och Annellagstift-ningenupphävas. Enligt bestämmelser som antogs avriksdagen är fysiska personer och dödsbon berättigade till ettschablonavdrag för utdelning på SkU1981/82:65 13 svenska börsnoterade akfier och på andelar i svenskakfiefond som fill minst två tredjedelar består av sådana akfier. Avdraget, somfillkommif för att stimulera ett ökat sparande i akfier, är utformat som ettavdrag från inkomstskatten. Avdrag medges av en skattepliktigutdelning av högst . för ogift och . Avdraget ärsåledes maximerat till . för ogift och . I den med anledning av proposifionen väckta motionen 2523begär vpk ett förslag från regeringen att bestämmelserna om skattereduktion föraktieutdelning upphävs. Ett yrkande av rakt motsatt innehåll har ställts avGöthe m. fl. (m) i motion 912 från den allmänna motionstiden. Motionärernamenar att bestämmelserna om skattereduktion bör gälla också i fråga omutdelning på icke börsnoterade akfier och begär förslag från regeringen om ensådan ändring av bestämmelserna. Som framgår av vad utskottet fidigare anfört har utskottetfillstyrkf förslaget i propositionen om ett särskilt avdrag för akfieutdelning.Med hänsyn härtill och till vad utskottet i övrigt anfört ovan under avsnittetAvdrag för aktieutdelning m. m. är utskottet inte berett aff nu medverka tillaff bestämmelserna om skatteredukfion utvidgas fill att avse även utdelning påicke börsnoterade aktier. Det anförda innebär att utskottet avstyrker bifallfill yrkandet i vpk-mofionen att schablonavdraget för aktieutdelning skallupphävas. En gåva måste för att vara fri fråninkomstskatt vara rent benefik. från arbetsgivaren jämställs i princip medersättning för utfört arbete (remuneratorisk gåva). Sådan gåva utgör alltidskattepliktig intäkt för mottagaren och värderas med utgångspunkt imarknadsvärdet. Undantagna från skatteplikt är i allmänhet sedvanligagåvor av minnes-karaktär frän arbetsgivaren, exempelvis klockor, medaljer,smycken e. d. som arbetstagaren får med anledning av lång tids anställningeller särskild högtidsdag. m. fl. (fp, m, c) anser att gåva av aktiebör jämställas med övriga minnesgåvor vid beskattningen och begär i mofion 1196en utredning i syfte att åstadkomma sådan jämställdhet. Den fråga mofionärerna tar upp har tidigare prövats avskatteutskottet. Utskottet har därvid - med godkännande - ansett siginfe kunna, i strid mot grundläggande principer vid beskattningen, medverkatill aff gåvor av lätt realiserbara tillgångar, som t. ex. aktier, jämställsmed skattefria minnesgåvor. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkersåledes bifall fill mofion 1196. SkU1981/82:65 14 Avskrivning av inventarier och byggnader I inkomstslaget rörelse finns f. n.två system för avskrivning av inventarier, den räkenskapsenliga och denplanenliga. Dessa får användas även i inkomstslaget jordbruksfasfighet, där detfinns en tredje metod; restvärdeavskrivning. Genom beslut av utmönstras fr. o. m.1984 års taxering den planenliga avskrivningen ur lagstiftningen. Vid sidan avden räkenskapliga avskrivningen, som utgår från det historiska anskaffningsvärdet,kommer således endast restvärdemefoden att finnas. Tillämpningsområdet fördenna metod utvidgas emellertid fill att avse även rörelse, och metodenkompletteras med en bestämmelse att nedskrivning till verkligt värde alltidskall berättiga fill avdrag. och (båda s) tar i mofion907 upp frågan om avskrivningsreglerna för kommunala bolag som drivs utanenskilt vinstintresse. Sådana bolag bör enligt motionärernas mening gesmöjlighet att tillämpa andra avskrivningsregler än de som gäller , dettaför att underlätta och säkra tillkomsten av ersäftningsanläggningar. Vad motionärerna närmast synes avse torde vara att dekommunala bolagen skall ha rätt att skriva av på återanskaffningsvärden istället för på det historiska anskaffningsvärdet. En förutsättning för tillämpning av den räkenskapsenligaavskrivningsmetoden är att avskrivning sker med utgångspunkt i det historiskaanskaffningsvärdet. Vid sidan om den räkenskapsenliga avskrivningen finns, somnämnts, numera bestämmelser om restvärdeavskrivning som får tillämpas även iinkomstslaget rörelse och som - i likhet med den räkenskapsenliga avskrivningen- kompletteras med regler att avskrivning ned till verkligt värde alltid skallberättiga fill avdrag. Enligt utskottets mening bör enhetiiga bestämmelser gällai fråga om företagens avskrivningsmefoder. Någon anledning att införa särskildaregler i fråga om vissa kommunala bolag föreligger inte. Utskottet avstyrkerdärför bifall fill mofion 907. Avdrag för årlig värdeminskning avbyggnad beräknas enligt avskrivningsplan fill viss procent avanskaffningsvärdet. Procentsatsen för avdraget bestäms efter den fid byggnadenanses kunna utnyttjas. De procentsatser som enligt RSV:s anvisningar i ämnetbör tillämpas för rörelsebyggnader varierar i allmänhet frän 1,5 fill avanskaffningsvärdet. I motion 1574 framhåller m. fl. (m) affanläggnings- , byggnads- och uppvärmningskosfnader generellt sett är högre iNorrlandslänen än i övriga . Dessa klimatiskt befingade olikheter börenligt motionärerna utjämnas genom fördelaktigare avskrivningsregler vidbeskattningen, och de begär en översyn av avskrivningsreglerna för fastigheteri Norrlandslänen. SkU1981/82:65 15 Skattelagstiftningen har endast ibegränsad omfattning använts i regionalpolitiskt syfte, och - liksomskatfeufskotfef - har vid upprepade tillfällen i princip gett uttryck åtuppfattningen att regionala skattelättnader från rent tekniska utgångspunkterendast bör komma i fråga i rena undantagsfall. Enligt utskottefs mening finnsdet inte anledning för aff ompröva denna ståndpunkt. Utskoffef ärsåledes inte berett att förorda några regionala skattelättnader i form avsärskilda avskrivningsregler för Norrlandslänen utan avstyrker bifall tillmofion 1574. Pågående arbeten till fast pris saknades uttryckligaregler för hur pågående arbeten i byggnads-eller anläggningsrörelse ochhantverks- eller konsultrörelse skulle behandlas i skattehänseende. Genomriksdagsbeslut infördes emellertid särskilda bestämmelser som angerhur resultatredovisningen skall ske. Dessa skall tillämpas första gången vid1984 års taxering och innebär att ett system skall gälla för löpande räkningoch ett annat för uppdrag till fast pris. I fräga om pågående arbeten till fast pris skall dedirekta kostnaderna aktiveras. Med direkta kostnader avses utgifter förmaterial och insatsvaror samt löner och andra ersättningar till anställda somär verksamma med ett projekt. I fråga om byggnads- och anläggningsarbeten skallaktiveringen avse lägst av de direkta kostnaderna, medan i hantverks- ochkonsultverksamhet samfliga direkta kostnader skall aktiveras. Den skaffskyldigeär emellertid i detta fall berättigad till ett grundavdrag motsvarande högst basbeloppet(f. n. Detta innebär att reserveringsutrymmet i byggnads- ochanläggningsrörelse enligt beslut kommer att motsvara - förutomeventuell vinst - av de direkta kostnaderna och samtliga indirektakostnader, medan motsvarande utrymme för företag söm bedriver hantverks- ochkonsultverksamhet - om man bortser från vinsten -utgör summan av de indirektakostnaderna och grundavdraget. () framhåller i mofion 1688 attbygghanfverksföretagen i princip har samma kostnadsstrukfur sombyggnadsföretagen, att de vid pågående arbeten till fast pris står samma risksom dessa och aff de följakfligen har samma reserveringsbehov. I företag medblandad byggnads-och hantverksrörelse uppkommer - menar motionären -gränsdragningsproblem som taxeringsmyndigheterna torde ha begränsademöjligheter att hantera. Han yrkar därför att hanf verksföref agen - i likhetmed företag inom byggnads- och anläggningsbranschen - skall få reservera 15 %av kostnaderna för pågående arbeten till fast pris. Liknande synpunkter och yrkanden framförs av () i motion 1693 och i skrivelser från bl. a. SHIO-Familjeföretagen, och . I samband med att behandlade denproposition som innehöll förslaget om den skattemässiga regleringen av pågåendearbeten SkU1981/82:65 16 avstyrkte utskottet en motion med samma yrkande som motion1688. Utskottet åberopade därvid att hantverks- och konsultföretagen hade rättatt bokföra a conto-belopp som skuld och dessutom kunde utnyttja möjligheternatill lönebaserad resultafutjämning. Samma lönekostnader som utgjorde bas föravsättningar till resultatutjämningsfond skulle komma att helt eller delvisingå i nedlagda kostnader för pågående arbeten, och indirekta kostnader försådana arbeten behövde inte aktiveras. Mot den bakgrunden och då enligtutskottets mening de indirekta kostnaderna för hantverks- och konsultföretagenkunde beräknas vara relativt höga, fanns det enligt utskottets mening anledningatt begränsa dessa företags reserveringsmöjlig-heter i förhållande tillbyggnads-och anläggningsföretagen. I skrivelser som getts in till utskottet görs gällandeatt gränsen mellan å ena sidan byggnads- och anläggningsrörelse och å andrasidan hantverksrörelse är svår att dra. nyproduktion av byggnaderförekommer - uppges det - i utpräglat hantverksmässiga former, medan det åandra sidan finns företag inom exempelvis måleri-, el- och vvs-sektorerna somarbetar under förhållandevis hög mekanisering. Ersättningar tillunderentreprenörer befraktas som en direkt kostnad hos huvudentreprenören.Denne har således möjlighet aff göra riskreserveringar för risker som bärs avunderentreprenören, medan underentreprenören i sin fur kan komma att förmenasriskreserveringsrätt för sin del av objektet trots att han står samma riskeroch hans företag har samma kostnadsstruktur som huvudentreprenören. Utskottet finner de i motionerna och skrivelserna framfördasynpunkterna värda beaktande. Om rättvisesynpunkter skall kunna fillgodoses öchtillämpningssvårigheter i taxeringsarbetet undvikas bör samma nedskrivningsregleri fråga om pågående arbeten till fast pris gälla inom såväl byggnads- ochanläggnings- som hanfverksrörelse. Utskottet förordar att punkt 3 a avanvisningarna till 41 § kommunalskattelagen ändras i enlighet härmed.Motionerna 1688 och 1693 är härigenom fillgodosedda. Inom utskottet har aktualiserats frågan huruvidaperiodiseringsproblemen för arbeten som utförs till fast pris bör lösas påsamma sätt för konsultföretagen som för övriga företag inom byggnadsbranschen.De gränsdragningsproblem som är ett motiv för att jämställa hanfverksrörelsemed byggnads-och anläggningsrörelse torde kunna uppkomma även när det gällerkonsultföretagen. För de rena konsultföretagen torde emellertid denlönebaserade resulfatutjämningen och gällande bestämmelser i övrigt fillgodoseett rimligt reserveringsbehov. Utskottet anser sig därför inte böra förordanågon ändring i fråga om dessa företags möjligheter att skriva ned värdet avpågående arbeten till fast pris. Enligt utskottets mening bör det ankomma på RSV att vidbehov utfärda anvisningar för tillämpning av bestämmelserna om riskreservering. SkU1981/82:65 17 Utgifter för representation är atthänföra till omkostnader i förvärvskälla endast om de har sambandmed verksamheten. Avdrag får i det enskilda fallet inte medges med störrebelopp än som kan anses skäligt. För aff vinna en likformig lagfillämpning harriksskatteverket (RSV) angett vissa prisramar för representationsmåltider isamband med affärsförhandlingar. Dessa utgör för (1983 årstaxering) . för middag eller supé och . Enligt beslut avriksdagen medges numera inte i något fall avdrag förkostnader för sprit och vin i samband med representation. och (båda s) krifiserar imotion 1674 rätten fill representationsavdrag, som enligt deras mening grovtmissbrukas och leder till orättvisor vid taxeringen. Motionärerna yrkar att denuvarande prisramarna tills vidare lämnas oförändrade. I den proposition (1980/81:68) som innehöll förslaget omförbud mot avdrag för sprit och vin i samband med representation uttaladedepartementschefen att han för sin del ansåg representationskostnader även ifortsättningen böra behandlas som driftkostnader och vara i princip avdragsgilla.Riksdagen biföll propositionen och godkände således detta uttalande. Genom den av beslutade begränsningen av rättentill avdrag för representation torde riskerna för det av motionärerna påtalademissbruket av avdragsrätten ha minskat. En garanfi härför utgör ocksåskatfedomsto-larnas restriktiva tillämpning av bestämmelserna. Med hänsynhärfill och då de av RSV utfärdade normalbeloppen för representation med hänsynfill kostnadsutvecklingen måste anses mycket måttliga avstyrkerutskottet bifall till mofion 1674 yrkande 2. Nuvarande regler i fråga omegenföretagares pensionsförsäkringspremier innebär att den som driver rörelseeller jordbruk utan förmedling av aktiebolag eller ekonomisk förening(egenföretagare) får göra avdrag för pensionsförsäkringspremier i form avallmänt avdrag. Härigenom kommer hela inkomsten av förvärvskällan, även den delsom används för att betala för egenföretagarens pensionering, affutgöra underlag för egenavgifter. Om verksamheten däremot bedrivs genomakfiebolag eller ekonomisk förening, utgör bolagets kostnader för pensioneringav en anställd - även en anställd som är huvudaktieägare - inte underlag förarbetsgivaravgifter. Dessa skillnader medför - vid lika förhållanden i övrigt- att underlaget för socialförsäkringsavgifter blir högre för egenföretagare änför den som bedriver sin verksamhet genom t. ex. ett aktiebolag. I syfteatt undanröja denna olikhet, som motionärerna anser vara en SkU1981/82:65 18 orättvisa, begär m. fl. (m) i mofion 1179och förste vice talmannen m. fl. (m) i motion 1205 förslagom en författningsändring av innebörd' att egenföretagares kostnader för egenpensionsförsäkring blir avdragsgill kostnad i förvärvskälla. Den av mofionärerna aktualiserade frågan behandlades avutredningen om beskattning av tjänstepensioner i dess betänkande (Ds B 1978:13)Avdragsrätt för utländska pensionsförsäkringspremier m. m. Utredningenkonstaterade därvid att det förhållandet att en egenföretagare får göra avdragför premie för pensionsförsäkring avseende sin egen pensionering som allmäntavdrag, medan arbetsgivare i övrigt skall göra avdraget i förvärvskälla, i allmänhetmedför att avgifterna blir högre för egenföretagaren än för den som exempelvisdriver verksamheten i aktiebolagsform och att skillnaderna ökar med stigandeinkomst. En ändring av nuvarande regler skulle - menade utredningen - bidrafill att öka neutraliteten i beskattningshänseende mellan verksamheter sombedrivs i skilda företagsformer. I proposifion 1979/80:68 om vissa ändringar ibeskattningsreglerna för pensionsförsäkringar konstaterade departementschefen -i likhet med utredningen- att en överflyttning av avdraget skulle medföra ökadneutralitet mellan olika företagsformer. Han ansåg sig emellertid förtillfället inte beredd att fillstyrka någon ändring av bestämmelserna ochhänvisade i sammanhanget till att en överflyttning - förutom besvärandeskaftetekniska och administrativa problem - skulle kunna leda till minskadesocialförsäkringsförmåner för många egenföretagare i vanliga inkomstlagen ochsamtidigt ett betydande avgiftsbortfall för det allmänna. Utskottet konstaterar inledningsvis att utskottet i olikasammanhang gett uttryck åt uppfattningen att en företagare bör beskattas försin inkomst enligt regler som så långt möjligt ger lika resultat oavsettföretagsform. har också i syfte att åstadkomma sådanlikabehandling genomfört ändringar i beskattningsreglerna som innebär attegenföretagares avdrag för vissa kostnader skall medges som avdrag iförvärvskälla i stället för som allmänt avdrag. Enligt utskottets mening har den i motionernaaktualiserade frågan numera kommit i delvis ett annat läge, sedan den övregränsen vid beräkning av ATP-avgift slopats. Utskottet vill också erinra om attriksdagen beslutat ersätta egenföretagares schablonavdrag föregenavgifter i förvärvskällorna jordbruksfastighet och rörelse med en rättfill avdrag för belopp som i den skattskyldiges bokföring avsätts för att täckade på beskattningsåret belöpande egenavgifterna. Avdraget återförs tillbeskattning påföljande år, då den skattskyldige erhåller avdrag för såväl defaktiskt påförda egenavgifterna som den avsättning som avser beräknadeavgifter . Såvitt utskottet kan bedöma har de skäl av statsfinansielloch administrativ art som tidigare åberopats mot att omkonstruera avdraget förpensionsförsäkringspremier fill ett avdrag i förvärvskällan genom dessariksdagsbeslut - i vart fall delvis - bortfallit. Det finns alltså enligtutskottets mening skäl aff nu SkU1981/82:65 19 ompröva frågan om egenföretagares avdrag för kostnader förpensionsförsäkring. Målet bör därvid vara att samma regler skall gälla föregenföretagare som för anställda. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringentill känna. Motionerna får härigenom anses besvarade. Lön till barn m. m. Löner och andra ersättningar tillanställd personal är avdragsgilla vid taxeringen. För att lön till eget barnskall vara avdragsgill krävs emellerfid att barnet fyllt senast den 1november året före taxeringsåret och att lönen är marknadsmässig. Något krav påatt lönen skall ha uppgått till viss minsta storlek eller att barnet skall havarit hemmavarande ställs däremot infe. Mofionären bakom mofion 1206, (), anseratt man - i syfte aff ge fler ungdomar möjlighet att få arbete i föräldrarnasföretag och därmed minska ungdomsarbetslösheten - bör sänka åldersgränsen till15 år. Utskottet vill med anledning av detta yrkande erinra omatt fåmansföre-tagens skafteförhållanden är föremål för överväganden inomföretagsskat-fekommittén. I avvaktan på resultatet av dessa överväganden ärutskottet infe berett medverka fill den i mofionen begärdaförfattningsändringen. Vad härefter angår den av GullanLindblad m. fl. (m) i motion 2305 aktualiserade frågan om ändringar avskattereglerna för fåmansföretag i syfte att skapa rättvisa mellanegenföretagare och anställda när det gäller vissa förmåner och avdrag är ocksådet ett spörsmål som faller inom förefagsskattekommitténs utredningsuppdrag.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att utskottet i sitt betänkande SkU1981/82:60 - ännu inte behandlat av - med anledning av en motion iämnet begärt en parlamentarisk utredning angående de skattefria förmånerna iinkomstslaget tjänst. Utskottet avstyrker bifall även till denna motion. Vid beräkning av inkomsten frånsärskild förvärvskälla skall från bruttointäkterna avräknas alla omkostnaderunder beskattningsåret för intäkternas förvärvande och bibehållande. Skadeståndsom utgått på grund av brott mot ett i en skatfskyldigs förvärvsverksamhetingånget avtal har i praxis så gott som regelmässigt bedömts som driftkostnadoch därför ansetts utgöra en i verksamheten avdragsgill utgift. I partimofionen 1624 (s) yrkas att arbetsrätfsligaskadestånd inte skall vara avdragsgilla vid taxeringen. Mofionärerna menar affdet förhållandet att en arbetsgivare tillåts göra avdrag för allmännaskadestånd som om de skulle vara en normal kostnad för verksamhetens bedrivandeväcker oro för att sanktionssystemet blir utan verkan. SkU1981/82:65 20 Frågan om förbud mot avdrag förarbetsrättsligt skadestånd prövades av . Skatteutskottetavstyrkte.då bifall till en motion i ämnet med hänvisning bl. a. till attskadeståndsfrågorna i det arbetsrättsliga sanktionssystemet var föremål föruppmärksamhet inom nya arbetsrätts-kommittén och till att skadeståndsfrågornaenligt utskottets mening hade nära samband med ett avdragsförbud. Resultatet av kommitténs arbete föreligger ännu inte,varför utskottet avstyrker bifall till motion 1624. och (båda m) har i motion 1687 ånyo aktualiserat frågan om ett särskiltodlingskonto för grönsaksodlare. De anser att frågan om ett sådant kontosnarast bör utredas. Även detta spörsmål prövades av somdå - i enlighet med skatteutskottets hemsfällan (SkU 1980/81:25) - avvisade ettmotionsyrkande av samma innehåll med hänvisning bl. a. till att riksdagenborde avvakta resultatet av skördeskadeskyddsutredningens arbete innanställning togs till frågan om kontoavsättning för grönsaksodlare. Den imotionen aktualiserade frågan tas enligt vad utskottet erfarit upp avträdgårdsnärings-utredningen, som väntas avlämna ett betänkande . Något skäl för att nu inta en annan ståndpunkt idenna fråga föreligger inte. Utskottet avstyrker följaktligen bifall tillmotion 1687. antog ett nyttsystem för investeringsavdrag för inventarier. fick sådant avdrag ske med20 % av anskaffningsvärdet exkl. mervärdeskatt vid beräkning av den ideklarationen redovisade nettointäkten av jordbruksfastighet eller rörelse.Enligt de nya reglerna får avdrag göras av anskaffningsvärdet exkl.mervärdeskatt i samband med redovisningen av sådan skatt. Det nyainvesteringsavdraget är tidsbegränsat och gäller till utgången av . Sådana inventarier som hör till gruppen motordrivna fordonoch släpfordon har undantagits från investeringsavdrag. Avdrag medges dock försläpvagnar som används i jordbruksdrift. m. fl. (fp) framhåller i mofion 703 attinvesteringsavdrag bör kunna medges också för som används iuthyrningsverksamhet. Mofionärerna menar att en sådan avdragsrätt skulle kunnafå en näringspolitisk betydelse som ett stöd för företag med anknytning fillturistnäringen och därigenom medverka till att förbättra det svenskaturistneftof. Utskottet har tidigare haft att ta ställning till fråganom utvidgningar av rätten till investeringsavdrag och därvid bl. a. konstateratatt sådana utvidgningar kan komma att leda till krav från andra grupper påliknande förmåner. Den särregel som gäller i fråga om släpvagnar ijordbruksdrift SkU1981/82:65 21 tillkom i syfte att undanröja vissa oklarheter om vilkatyper av fordon som på grund av sin huvudsakliga funktion borde berättiga tillinvesteringsavdrag. Något motsvarande skäl att utvidga investeringsavdragettill i uthyrningsverksamhet föreligger inte, och utskottet avstyrkerföljakfligen bifall fill motion 703.