bet · G501SkU8 · 1981-12-31 00:00:00 — 1 den skatteskala somförordas av moderata samlingspartiet skulle den s. k. brytpunkten, upp tillvilken marginalskatten är högst , läggas väsentligt högre ochmarginalskatterna i de översta skikten vara lägre än i expertkommitténsförslag. Strävanatt gynna höginkomsttagarna tar sig även uttryck i att man i motionen avvisaren begränsning av underskottsavdragens värde. Utskottet konstaterar att enmarginalskattesänkning utan en begränsning av underskottsavdragens värde,skulle medföra sådana skattesänkningar för höginkomsttagarna, att detfördelningspolitiskt skulle bli omöjligt att genomföra reformen. a. skulleman inte begränsa möjligheterna till noll-taxering. Sammanfattningsvis finnerutskottet att den inriktning av skattepolitiken, som förordas i motionen, delsär fördelningspolitiskt oacceptabel, dels har blivit politiskt inaktuell i ochmed att en bred majoritet av ställt sig bakom en skattereform medannan inriktning. Detandra huvudförslaget i motionen avser nedskärningarna av de statligautgifterna. Motionärerna accepterar de av regeringen föreslagna SkU 1981/82:8 Bilaga 77 besparingsåtgärdernamen kräver därutöver att nedskärningarna utökas genom att utgifter skärs nedfr.o.m. den med ca 1 miljard mer än vad som ingår i regeringensförslag. Utskottet tar i det följande ställning till regeringensnedskärningsförslag. Beträffande de av moderata samlingspartiet framfördaytterligare nedskärningarna för budgetåret 81/82 är det att märka att dessa harsin tyngdpunkt på social-, arbetsmarknads-och regionalpolitiken. Inomsocialdepartementets huvudtitel föreslås exempelvis en avsevärd urholkning avarbetsskadeförsäkringen, tandvårdsförsäkringen samt av reglerna för vård avsjukt barn. På arbetsmarknadsområdet skulle AMS' möjligheter att genomkommunala beredskapsarbeten och industribeställningar bereda de växandeskarorna av arbetslösa sysselsättning reduceras ytterligare. /83 avser man reducera statsutgifterna med knappt 14 miljarderkr. Utskottet får tillfälle att ta ställning till dessa förslag tillnedskärningar i samband med behandlingen av budgetpropositionen 1982. Här räckerdet med att konstatera att de största nedskärningarna avses ske inom social-och bostadspolitikens områden (5,4 resp. 2,6 miljarder). Den senarenedskärningen är av speciellt intresse med hänsyn till den omfattande kritikmot att skattereformen även inkluderar en begränsning av underskottsavdragensvärde, som framförts från moderata samlingspartiets sida såväl i motion 8 som iden allmänna debatten. Begränsningen av underskottsavdragens värde sägs ledafill kraftigt ökade boendekostnader även i villor av genomsnittlig storlek. Reformenav underskottsavdragen beräknas totalt medföra ökade statsinkomster med ca 1,4miljarder kr. Av denna summa kan ca 6Ö0 miljoner beräknas falla påvillaavdragen. Reformen genomförs successivt under loppet av , varför denårliga skatteskärpningen blir 200 milj. kr. vart och ett av åren 1983, 1984,1985. Mot denna bakgrund framstår motionens krav på nedskärningar avbostadssubventionerna på ett enda år med 2,5 milj. kr. som minst sagtförvånande. Ty om den minskade subventionsnivå, som underskottsavdragsreformeninnebär för vissa kategorier villaägare, skulle medföra de förödandekonsekvenser som anges i motionen, så måste en subventionsminskning som är merän 12 gånger så stor leda till konsekvenser av en helt annan storleksordning.Förklaringen fill att man i motionen kan anföra så inbördes motstridiga kravligger förmodligen i att motionärerna primärt värnar om inkomsttagare med högainkomster, dyra villor och stora underskottsavdrag, medan de räntesubventioner,som man vill dra ned, i första hand avser boendet i småhus med statliga lån,liksom i bostads- och hyresrättslägenheter. Dessanedskärningar, som huvudsakligen skulle drabba de svagaste grupperna isamhället är fördelningspolitiskt oacceptabla i sig. I betraktande av att deföreslås ske för att finansiera marginalskattesänkningar för de mestvälbeställda grupperna i samhället, framstår dessa nedskärningar som direktstötande. SkU 1981/82:8 Bilaga 78 Den moderata fördelningspolifiska profilen på deolika förslagen framstår dessutom med full tydlighet i de realekonomiskaberäkningar som utskottet genomfört och som presenterats ovan:Samtidigt som höginkomsttagarna ges en skattesänkning på , dvs. enökning av de disponibla realinkomsterna , sänks den genomsnittligareala disponibla inkomsten med ca 1 1/. Tvärtemot att motverkaarbetslösheten skulle den sammanlagda effekten av de i motionen förordadeåtgärderna bli en ökning av antalet arbetslösa med i storleksordningen 10000personer. Medhänvisning till dessa fördelningspolitiska och sysselsättningsmäs-sigakonsekvenser av motion 8 avstyrker utskottet de i motionen förordaderiktlinjerna för den ekonomiska polifiken. Syftet med den föreslagna förlängningen av deobligatoriska avsättningarna till vinstkonto anges vara att dels stimulerafill investeringar och dels motverka inflationsdrivande löneökningar. Utskottetnoterar att fondavsättningar av det aktuella slaget tillämpats under en stordel av efterkrigstiden. Därvid har syftet varit att utjämnainvesteringsaktiviteten över konjunkturcykeln. har emellertiddetta instrument kommit att användas för att på mer eller mindre permanentbasis subventionera fram investeringar. Likvälligger industriinvesteringarna på en mycket låg nivå och minskar f. n.ytterligare. På de olika investeringsfondskontona' i har företagenf. 6,4 miljarder innestående. Det finns mot denna bakgrund anledning altbetvivla att ytterligare en form av gynnsam skattemässig behandling avinvesteringar, som exempelvis den föreslagna avsättningen till vinstkontoskulle medföra, får några märkbara positiva effekter på investeringsvolymen.Det är uppenbart att andra faktorer, främst efterfrågan,kapacitetsutnyttjandet och räntenivån spelar en vida större roll förinvesteringsverksamheten under de allmän-ekonomiska förhållanden som råder f.n. Däremot skulle de föreslagna vinstavsättningarna medföra ett inkomstbortfallför staten i storleksordningen I miljard kr. Ävendet andra motivet för de obligatoriska vinstavsättningarna - deras förmentadämpande effekt på löne- och prisbildningen - kan ifrågasättas. 1970-taletsert"arenhet i , liksom utomlands där motsvarande systemtillämpats, visar att vinstavsättningar av det aktuella slaget inte märkbartpåverkar företagens förmåga att betala löneglidning resp. överpriser påinsatsvaror. Anledningen härtill är att dylika avsättningar inte nämnvärtförändrar företagens soliditet eller räntabilitet. Därmed påverkas inte hellerderas beteende i pris- och lönehänseende. Sammanfattningsvis anserutskottet att den föreslagna förlängningen av 'Konton för investering i rörelse och skogsbmk, arbetsmiljö, särskilda investeringskonton,konto för allmän investeringsfond, samt tillfälligt vinstkonto. SkU 1981/82:8 Bilaga 79 lagenom fillfällig insättning på vinstkonto i inte bör genomföras. Detär osannolikt att avsättningarna leder fill högre investeringsvolym inomnäringslivet eller att de bidrar till en starkare pris- och löneutveckling.Däremot skulle de medföra en ansenlig belastning på budgeten vilket viabudgetunderskottens verkningar på ekonomin bidrar till att försämraförutsättningarna för investeringarna. Meddet anförda avstyrker utskottet propositionens förslag om obligatoriskavsättning till vinstkonto . Det socialdemokratiska förslaget fill tillfälligvinstskatt har som mål att devalveringen skall leda till en långsiktigkonkurrenskraftsförbättring. Föratt uppnå detta krävs en ekonomisk politik som håller tillbakakostnadsstegringar. Dessa kan drivas fram dels av kompensationskrav till följdav importprisökningar dels av den vinstuppgång som devalveringen medför. Skerdenna lönsamhetsförbättring alltför snabbt och innan kapacitetsutnyttjandetnått en sådan nivå att företagen böljar öka sina investeringar, skapas storrisk för s.k. vinstinflafion som kan urholka devalveringens resultat genomokontrollerad löneglidning och överefterfrågan på insatsvaror. Har dennaprocess väl påbörjats visar bl. a. den internationella erfarenheten från1970-talet att man mycket snabbt åter kan hamna i en ny devalveringssituation. Motdenna bakgrund ansluter sig utskottet till motionärernas åsikt att regeringenredan under 1982 bör vidta åtgärder för att motverka uppkomsten av s. k.vinstinflation. Detta bör ske genom en viss fillfällig beskattning av devinstökningar som kommer att registreras . 1 princip borde dessavinstindragningar på lämpligt sätt återföras till näringslivet. Ett tänkbartsätt vore att föra de indragna medlen till för att förstärka dessmöjlighet att bidra till näringslivets utbyggnad. Emellertid skulle en sådanlösning stöta på principiella betänkligheter, dä det skulle innebära en nyfinansieringsform för AP-fonderna genom att skattemedel skulle övertoras tillfonden. Den föreslagna beskattningen avser vinsterna och bliraktuell för uppbörd först . Det bör därför vara möjligt att till dessutforma ett lämpligt system för att till näringslivet återföra de medel som dentillfälliga vinstskatten kommer att inbringa. Denna bör endast utgå på sådanavinstökningar , som överstiger nivå med mer än 5 milj. kr.Vinstökningen utöver denna nivå bör beskattas . Utskottetfinner att det i mofion 46 framförda förslaget till tillfällig vinstskatt ärett lämpligt medel att motverka den vinstinflation som kan komma att genererasav den snabba lönsamhetsförbättringen . Utskottet ställer sig därförbakom det i motionen framförda yrkandet att regeringen utarbetar ettförslag om närmare föreskrifter för en tillfällig vinstskatt i enlighet med deriktlinjer som anges i mofion 46. SkU1981/82:8 Bilaga 80 Frågan om effekterna av denföreslagna omläggningen av investeringsavdragen budgetmässigt och medavseende på hur företagen påverkas ges i propositionen en anmärkningsvärttorftig behandling. Avsikten har uppenbarligen varit att det föreslagnasystemet i ett fortvarighetstillstånd skall kostnadsmässigt ligga på ungefärsamma nivå som det nuvarande. Det gäller beträffande kostnaderna för denoffentliga sektorn som helhet. Om man ser på kostnadernas fördelning mellanstaten och kommunerna, kan man konstatera att staten, som med dagens systemsvarar för ca 2/3 av kostnaderna, med det föreslagna systemet skulle få svaraför hela kostnaden. En övergång till ett syslem där investeringsavdragen görsi samband med redovisningen av mervärdeskatt innebär att företagen kan komma iåtnjutande av avdragen ett till än som är fallet med nugällande system. Följaktligen kommer under återstoden av innevarande budgetåroch under nästa budgetår statsbudgeten att belastas med dels 2/3 av kostnadernaför det nuvarande systemet, dels hela kostnaden för det nya systemet. Denna tillfälliga belastning på statsbudgeten tas överhuvud taget inte upp i propositionen. Dess storlek kan visserligen inte exaktberäknas, men det är ändå klart att det rör sig om avsevärda belopp. Enrelativt försiktig bedömning är att helårskostnaden ligger i storleksordningen1 500 milj. kr. Regeringens förslag innebär att skattesubventionens storleksänks från nuvarande genomsnittliga av investeringskostnaden . Å andra sidan skulle företagen få möjlighet att ta ut avdragettidigare än förut. Slutsatsen blir att investeringskalkylen i det enskildaprojektet inte påtagligt påverkas av omläggningen och att denna därför inte kanförväntas ge något nämnvärt utslag i investeringsverksamheten. Vad som däremotinträffar är att företagens likviditet ökar genom omläggningen. Utskottet delar den i motion 46 gjorda bedömningen att enytterligare ökning av företagens likviditet ingalunda är något som i dagslägetbör eftersträvas. Snarare torde motsatsen vara fallet. Detta, tillsammans medden temporära belastning på statsbudgeten som omläggningen skulle innebära,talar enligt utskottets mening mot förslaget. Utskottet avstyrker därförförslaget till nytt system för investeringsavdrag och tillstyrker yrkandet atti stället det nu gällande systemet föriängs till att gälla t.o.m. utgången av1982. I propositionen föreslås vidare en ihuvudsak oförändrad skatteskala . Utskottet noterar att dennaskatteskala innebär oförändrade marginalskatter vilket står iöverensstämmelse med överenskommelsen mellan , ochsocialdemokraterna om reform av inkomstskatten. Utskottet, som i det föregåendetagit avstånd från det i motion 8 framförda förslaget om enmarginalskattesänkning , SkU 1981/82:8 Bilaga 81 hardärför i detta stycke inga erinringar mot den föreslagna inkomstskatteskalan.Förslaget i proposifionen om en höjning av det kommunala grundavdraget är enuppföljning av de riksdagsbeslut som fattades . Även om utskottetinte anser att dessa beslut var välgrundade, ser det ingen anledning att nu gåemot detta förslag eftersom det endast utgör en lagteknisk reglering avtidigare fattade beslut. Utskottet noterar vidare att det råder enighet iutskottet om att slopa den särskilda skattereduktionen. I fråga om den automatiska indexregleringen avskatteskalorna delar utskottet de principiella invändningar som härvidlaganförs i motion 46. Den automatiska indexregleringen är inflationsdrivande,eftersom den bygger in kraftiga historiska prisstegringar i skatteskalorna. Detkrävs då kraftiga löneökningar för att förhindra ökade inkomstklyftor, räknatefter skatt. Med hänsyn till de låga löneavtalen är det därförmotiverat att bryta upp den automatiska indexregleringen. Utskottet finner attförslaget i motion 46 om en uppjustering av den s. k. basenheten för år 1982till . i stället för , som.föreslås i propositionen, skulle geen uppräkning av skatteskalorna vilket nära ansluter sig Ulllöneökningstakten . Med denna justering ökas statsinkomsterna med 1000 milj. kr. jämfört med regeringens förslag. kommenterar de i proposifionen föreslagna nedskärningarna, villutskottet påminna om att det föregivna syftet bakom de föreslagna nedskärningarnaär att åtminstone till en del finansiera sänkningen av mervärdeskatten.Utskottet har i det föregående inte funnit regeringens argument för dennasänkning vara övertygande. Den ev. önskvärdheten av de föreslagnanedskärningarna får således prövas med hänsyn till deras effekter i detenskilda fallet och inte med hänsyn till behovet att finansiera momssänkningen. Destörsta besparingarna i propositionen sker genom att pensionärernas förmånerreduceras. Detta sker dels genom en ytterligare urholkning av pensionernasinflationsskydd, utöver de redan genomförda, och genom en nedskärning av detkommunala bostadstillägget. Såsom påvisas i motion 46 skulle de nya reglernaför fastställande av basbelopp, om de hade tillämpats , lett till atten ensamstående pensionär med enbart folkpension och pensionstillskott skulleha mist . Detta motsvarar ett inkomstbortfall på och detta för grupper med en, absolut sett, mycket låg inkomstnivå. Utskottetdelar uppfattningen att förslag med sådana fördelningspolitiska konsekvenserinte kan godtas. SkU 1981/82:8 Bilaga 82 , och (alla m) anför: I motion 8 (m) förordas en sänkning av inkomstskattenför 1982 som ett led i strävan att nedbringa marginalskatterna fill högst 50%för den helt dominerande delen av de heltidsarbetande inkomsttagarna. Dettaförslag har inte avstyrkts av utskottet. Enligt vår mening är en sådan snabbtverkande marginalskattesänkning ytterligt angelägen. Den skulle stimulera tillökade arbetsinsatser och allmänt sett få gynnsamma verkningar för vår ekonomi.Det inkomstbortfall som på kort sikt uppkommer för staten bör i nuvarandebudgetläge kompenseras genom extra besparingar på statsbudgetens utgiftssida ienlighet med vad som anförs i motion 8. SkU 1981/82:8 83 Proposifionen .................................................. ..... 1 Författningsförslagen ...................................... ..... 3 Skrivelser ...................................................... ... 33 Inledning ....................................................... ... 34 Mervärdeskatten ............................................ ... 34 Grundavdrag ochskattereduktion m. m................... 36 Folkpensionärerna ........................................... ... 38 Skogskonto m.m................................................. ... 40 Vinstkonto .................................................... ... 42 Vinstskatt m.m.................................................. ... 43 Familjebeskattning m.m....................................... ... 44 Övriga frågor ................................................. ... 46 Mervärdeskatten ............................................ ... 49 Basenhet ochindexregleringen av skatteskalan ... ... 50 Utformningen i övrigt avskatteskalan ................ 51 Individuell beskattningm.m.................................. 52 Folkpensionärer .............................................. ... 54 Ändrade procentsatser förinsättning på skogskonto 55 Extra avdrag för vissaskogsuttag ...................... 56 Skogsvårdsavgiften ......................................... ... 56 Vinstskatt m.m.................................................. 57 Skattepolitikensinriktning ................................. ... 58 Särskilda yttranden ......................................... ... 66 Yttrande frånfinansutskottet ........................... ... 67