bet · G501UU28 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:28 om finansiering av kraftverksprojektet i Sri Länka(prop. 1981/82:215) Sri Länkas regering beslutade1977-1978 att påskynda genomförandet av det stora Mahaweli-programmet, avvilket är en central del. Man vände sig till olikagivarländer för att få bistånd och krediter för att finansiera programmetsolika delar. Till riktades en förfrågan om att få utnyttja detimportstöd som utgjorde en stor del av biståndet till Sri Länka förfinansieringen av . Med hänvisning fill då gällande regler omanvändningen av importstöd bekräftades från svensk sida att importstödet stodtill Sri Länkas förfogande för utvecklingsändamål i enlighet med landets egnaprioriteringar och att man inte hade några invändningar mot att importstödetanvändes för . Kraftverket uppförs i en biflod till Mahaweli Gänga ochligger uppströms i förhållande till övriga dammar som planeras eller byggs iMahaweli Gängas flodsystem. I en första fas planeras en utbyggnad avkapaciteten till 134 MW. Fullt utbyggt avses kraftverket få en kapacitet på 201MW. Dammen kommer att konstrueras så att en framfida höjningmedges. Därmed kan vattenmängden i reservoiren fördubblas vilket bl. a. skulleöka bevattningsmöjligheterna och förstärka dammens regleringsfunktion. En förundersökning av projektet gjordes av ett indisktkonsultföretag (WAPCOS) och framlades . ingicks ettramavtal mellan Sri Länka och Skånska Cementgjuteriet (SCG) om utförande avbyggnadsarbetena. På grundval av fömndersökningen beräknades kostnaderna fördessa till 645 milj. kr. I detta belopp ingick inte elektriska och mekaniskaarbeten, förstärknings- och gmndläggningsarbeten i tunnlar och dammschakt,prisökningar genom inflation eller kostnader för projektets finansiering. slöt Sri Länka också ett avtal med ettbrittiskt konsultföretag () förbyggledningen. Konsultens uppgift är att bistå Sri Länka med teknisk utformningav projektet, att göra bedömningar av entreprenörens kostnadsförslag och attkontrollera byggnadsarbetet. Ett första kontrakt rörande anläggningsarbetena(I) ingicks mellan Sri Länka och SCG . Det omfattadetillfartsvägar, bostäder, verkstäder, förråd samt två omloppstunnlar och entillfartstunnel till kraftstationen. Kontraktsbeloppet uppgick till 170 milj.kr. 1 1981/82. UU 1981/82:28 2 Under förhandlingarna mellan Sri Länka och SCG omhuvudentreprenaden (underjordsarbeten och dammbyggnad) begärde Sri Länka idecember 1979 närmare undersökningar av de geologiska förutsättningarna idammområdet och av valet av dammkonstruktion, SCGerhöll kontrakt på underjordsarbetena (II) i slutet av december1979. Kontraktssumman uppgick till 320 milj. kr. Ilöpande priser kostnadsberäknas dessa båda entreprenadkontrakt till ca 760milj. Arbetena enligt det första kontraktet är i stort sett avslutade. Trefjärdedelar av sprängningsarbetena för tunnlarna var färdiga vid utgången avfebruari 1982. Ifebruari 1980 konstaterades att huvuddammens planerade läge var olämpligt. Enpanel av internationellt framstående dammexperter tillkallades för attutvärdera tillgängliga undersökningar och ge råd om dammens placering ochutformning. Resultatet blev att dammen flyttades ca 200 m nedströms, att dessutformning ändrades och att omloppstunnlarna flyttades till flodens andra sida. Ioktober 1981 tecknade Sri Länka och SCG preliminärt kontrakt rörande detåterstående dammkontraktet (III). Kontraktssumman enligt prisnivån för april1981 var 855 milj. kr. Kontraktet förutses träda i kraft . Detberäknas i löpande priser uppgå till 1 200 milj. kr. Sedanjuni 1981 har Sri Länka hos ASEA gjort beställningar om fyra delleveranser avelektromekanisk utrustning (turbiner, generatorer, ställverksutrustning etc).Ytterligare en beställning förutses. Tillsammans beräknas dessa beställningarkosta 248 milj. kr. i löpande priser. Härfill kommer kostnader i lokal valutasamt utrustning för bottenutskov på tillsammans drygt 75 milj. kr. Den totala kostnaden för Kotmale-projektetberäknades priser till 850 milj. kr., varav 645 milj. kr. Kostnaderna för normala förstärknings- ochgrundläggningsarbeten i tunnlar och dammschakt hade då inte beräknats och inteheller kostnader för projektets finansiering. Ijanuari 1979, då det s. k. ramavtalet ingicks, beräknades projektkostnadentill drygt 1,3 milj. kr. Fördyringen hänförde sig tilluppräkning för inflation samt till att vissa arbeten inräknades, som tidigareinte prissatts. Framtill steg de beräknade kostnaderna för projektet kraftigt. Dettavar en följd av att den planerade dammen måste flyttas och av att ytterligaregeologiska undersökningar föranlett förstärkningsarbeten på ca 100 meters djupunder dammen. Fördyringen hänför sig också till att vissa insatsvaror iprojektet (t. ex. cement och trävirke) inte fanns lokalt tillgängliga utan måsteimporteras. UU 1981/82:28 3 räknasupp kraftigt till följd av att projektet försenades; flyttningenav den planerade dammen innebär att projektet kan tas i drift senareän ursprungligen planerat. Sammanfattningsvisberäknas kostnaderna för entreprenadarbetena stiga med . från1978 års ursprungliga kalkyler till 1985, då projektet skall stå färdigt. Drygt700 milj. kr. härav är fördyringar till följd av inflationen. Merparten av detåterstående beloppet beror på tillkommande arbeten och kostnadsökningar för attflytta dammen. Kostnadernaför de elektriska och mekaniska arbetena beräknades 1978 till ca 200 milj. kr.Den senaste beräkningen visar att dessa arbeten kommer att kosta 324 milj. kr. Deberäknade investeringskostnaderna för projektet uppgår till ca 2 500 milj. kr.i löpande priser. Fördelningen av investeringskostnaderna i milj. kr. i löpandepriser är följande. En utförligare redovisning lämnas i bilaga tillpropositionen. Entreprenadarbeten(SCG) 1 960 Elektriska och mekaniskaarbeten (ASEA) 324 Totalt ca 2 491 De lokala kostnaderna för projektet motsvarar 15 %av de nu aktuella totala projektkostnaderna, mot . Dessa kostnaderinnefattar bl. a. lokal arbetskraft, underleverantörer, lokala transporter,bensin, diesel och lokalt producerad cement och virke. Denaktuella kostnadsberäkningen för projektet på ca . inkluderarinte Sri Länkas kostnader för marklösen, röjningsarbeten, flyttning avbybefolkning, kraftledningar, egen administration etc. När Sri Länka begärde att få använda detsvenska importstödet för finansiering av beräknades dettatäcka projektets utländska kostnader . Eftersom importstödetutbetalas en gång arrangerades kommersiell upplåning i . En s. k.överbryggningskredit beviljades av förentreprenadarbeten som måste betalas mellan importstödsutbetalningarna. Därtillkommer en kredit avseende den elektromekaniska delen av arbetet. Krediternahar refinansierats i AB (), som subventionerarskillnaden mellan marknadsräntan och den för SEK-krediter fastställdaräntesatsen. Fömtsättningen för dessa statsstödda exportkrediter var attExportkreditnämnden (EKN) åtog sig att garantera att krediterna återbetalas.Vid beslut om garanti för krediterna har EKN fömtsatt att UU 1981/82:28 4 betalningenav projektets utländska kostnader skall göras med svenskt importstöd. Från 1979och till och med /82 har totalt 307 milj. kr. av svenskabiståndsmedel till Sri Länka använts för utgifter i samband medKotmale-projektet. Medlenhar utgått inom ramen för två treåriga importstödsavtal mellan och SriLänka. Det första avtalet för budgetåren 1979/80-1981/82 avsåg importstöd påtotalt 210 milj. kr. Det andra avtalet omfattar budgetåren 1980/81-1982/83 ochuppgår till totalt 250 milj. kr., varav 90 milj. kr. två första år är 140 milj. kr. bundet till upphandling i . Förfinansieringen av entreprenadarbetena erhöll Sri Länka av SE-banken 1979 enförsta överbryggningskredit på högst 130 milj. kr. höjdes dethögsta utestående kreditbeloppet fill 330 milj. kr. En ytterligare utökning avkrediten till högst 720 milj. kr. skedde med anledning av detpreliminära kontraktet om utförande av dammbyggnadsarbetena. Krediten löpertill en ränta på . Den skall återbetalas med början senastden . Deelektriska och mekaniska arbetena finansieras med en kredit, som förutses uppgåtill av de totala kontraktsbeloppen på beräknade 248 milj. kr. Därtillkommer den kapitaliserade räntan. Aktuella beräkningarvisar att kreditbeloppet kommer att uppgå fill 234 milj. kr. med en ränta om8,. Amorteringstiden är med början . () beslöt att utfästa exportkreditgarantier för projektetefter ansökningar från SCG och ASEA. Utfästelsen avsåg ett högsta riskbelopppå 285 milj. kr. resp. 154 milj. kr. Inovember 1979 biföll EKN höjningar av de nämnda beloppen fill drygt 430 milj.kr. resp. 340 milj. kr. Bifall lämnades också till att krediten förentreprenadarbetena skulle återbetalas och för de elektriska ochmekaniska arbetena efter projektets färdigställande. Medanledning av att SCG och Sri Länka träffat preliminär överenskommelse omdammkontraktet ansökte SCG hos EKN om utökad sjuårigexportkreditgaranti. EKN förklarade sig beredd att utfärda garanfi-förbindelseför dammkontraktets kostnader, men begränsade det högsta förlustbeloppet till550 milj. kr. vid slutet av . Regeringensförslag till fortsatt finansiering nuvarande biståndsåtagande är begränsattill en treårsperiod och det gällande importstödsavtalet löper ut vid utgångenav /83. Sri Länka har begärt att få använda svenskt importstödför återbetalning av de kommersiella krediter som upptagits i förprojektets finansiering. Med hänsyn till projektetsstorlek och inträffade kostnadsökningar är det UU 1981/82:28 5 Som förutskickades i prop.1981/82:100, bil 6, bör därför utformningen och omfattningen av det fortsattasvenska biståndet för nu närmare regleras. Överenskommelsehärom bör ingås med Sri Länkas regering i samband med de förhandlingar ombiståndssamarbetet med Sri Länka, som skall äga rum . Regeringendelar SIDA:s bedömning att en kombination av gåva och kredit är den lämpligastelösningen för den fortsatta finansieringen av . Dettaförutsätter att Sri Länka påtar sig ett betydande betalningsansvar, som dockbör avpassas så att det är förenHgt med principerna för det långsiktigautvecklingssamarbetet mellan Sri Länka och . Sri Länka bör, ihuvudsaklig överensstämmelse med nuvarande åtaganden, med egna medel finansiera1) alla kostnader i lokal valuta, 2) förskott till de svenska leverantörerna,3) räntor och 4) konsultarvoden. Enligt de senastekostnadsberäkningarna uppgår finansieringsbehovet till 1 425 milj. kr. Regeringenanser att svenskt bistånd bör utgå för projektet under ytterligare sex budgetår(1982/83-1987/88). Vidare förordas att ett högsta belopp för det svenskafinansieringsåtagandet vad gäller anges. Regeringen föreslåratt detta belopp bestäms till totalt högst 1 395 milj. kr., inklusive detbelopp om 307 milj. kr. som t. o. m. /82 utbetalats och använtsför projektet. Återstående belopp om 1 088 milj. kr. bör avsättas som en del avlandramen för Sri Länka under de nämnda sex budgetåren. Detta förslag innebäratt svenska biståndsmedel till uppgår till omkring 55 procentav projektets totala kostnader. Härutöver beräknas ett medelsbehov om 20 milj.kr. under vardera budgetåren 1982/83 och 1983/84 för ändamålsbestämt biståndtill Sri Länka. Beloppetom 1088 milj. kr. föreslås fördelas över budgetåren 1982/ 83-1987/88 enligtföljande; 1982/83 135 milj. kr. 1983/84 190 milj. kr. 1984/85 250 milj. kr. 1985/86 260 milj. kr. 1986/87 150 milj. kr. 1987/88 103 milj. kr. 1 088 milj. kr. För att 135 milj. kr. skall kunna utgå frånmedelsramen för utvecklingssamarbete med Sri Länka under /83måste denna höjas från 115 milj. kr. till 155 milj. kr. Demedel regeringen föreslår för den aktuella sexårsperioden bör användas för attbestrida huvuddelen av investeringskostnaderna för entreprenadarbetena. Dettaförslag förutsätter att den av AB Svensk UU 1981/82:28 6 Exportkredit(SEK) redan beviljade exportkrediten för de elektriska och mekaniska arbetenautnyttjas. Kreditbehovet beräknas till 234 milj. kr. Denna kredit börgaranteras mot biståndsanslagen. Det bör ankomma på Sri Länka att, utöver detidigare nämnda åtagandena, med egna medel betala räntor och amorteringar pådenna kredit. Vidare bör det ankomma på Sri Länka att betala återstoden avinvesteringskostnaderna för entreprenaddelen som beräknas fill ca 100 milj.kr. och de räntekostnader på denna del som uppkommer efter byggnadstiden, dvs.under 1986/87 och 1987/88. Medden föreslagna finansieringslösningen, som innefattar tillskott avbiståndsmedel om 1 088 milj. kr., utnyttjande av den nyssnämnda krediten ochett vidgat ansvar för Sri Länka att erlägga betalning med egna medel,föreligger inte behov av en förmånlig kredit för finansiering av . Fördelningenav biståndsmedel över de sex budgetåren har utformats sä att beloppen motslutet av perioden är relafivt låga. Därmed skapas ett mera realistisktutgångsläge för framtida diskussioner om det svenska biståndet till Sri Länkaefter det att har betalats. Den tillfälliga höjningen avlandramen för Sri Länka, som följer av finansieringsförslaget, får ses som ettresultat av strävandena att minska de samlade kostnaderna för detta speciellaprojekt. Med hänvisning härtill hemställer regeringen att : 1. godkänner att det högstabeloppet för det svenska finansieringsåtagandet för i SriLänka bestäms till 1 395 milj. kr., inklusive det belopp om 307 milj. kr. o. m. /82 utbetalats för projektet, 2. godkänner att ett belopp om 1088 milj. kr. skall lämnas av biståndsmedel budgetåren 1982/83-1987/88 med deni det föregående angivna fördelningen mellan budgetåren, 3. godkänner uppläggningen avfinansieringen av projektet, 4. bemyndigar regeringen attträffa överenskommelse med Sri Länkas regering om det föreslagna stödet, 5. anvisar ytterligare 40 milj.kr. för anslaget C 2. Bilateralt utvecklings-, samarbete, anslagsposten SriLänka för /83. Utskottetbehandlar i detta betänkande dels mofion 1981/82:394 av m. (s), yrkande 7, i vilket hemställs 7.att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om redovisning och avtalsreglering av biståndet tillKotmale-projektet i Sri Länka, UU 1981/82:28 7 dels mofion 1981/82:2568 av m.fl. (s) i vilken hemställs 1. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om användning avmedel avsedda för insatser inom energiområdet för bidrag till finansieringen avKotmale-projektet under /84, 1984/85 och 1985/86, 2. att beslutar att somsin mening ge regeringen fill känna vad som i motionen i övrigt anförts omKotmale-projektets finansiering i förhållande fill andra biståndsändamål, 3. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om särskildautfästelsebemyndiganden och tillfälliga landramshöjningar för biståndet tillSri Länka, delsmotion 1981/82:2569 av m. fl. (vpk) i vilken föreslås 1. attriksdagen beslutar att det svenska finansieringsåtagandet för bestäms fill 1 , 2. att beslutar att av biståndsmedlen skall gå till Sri Länka , 3. att avslår förslagetom höjning av det allmänna biståndet till Sri Länka och fastställer medelsramenför 1982/83 fill , 4. att hos regeringenbegär en utredning och förslag om att Skånska Cement skall avstå en del av denoskäliga vinst man i har tillskansat sig genom kontrakt utananbudsförfarande. Yrkande 7 i motion 394 väcktes i anledning avbudgetpropositionens avsnitt om biståndet till Sri Länka. Det hette i motionenatt måste ges möjlighet att ta ställning till en fullständigredovisning av projektets kostnader, föreliggande åtaganden och förslag till finansieringslösning.I motion 2568 heter det inledningsvis att regeringens handläggning avKotmale-ärendet innebär att man utan biståndspolitisk prövning och utanavtalsmässig reglering bundit vid ett projekt, vars kostnader är destörsta som förekommit i biståndsverksamheten. Motionärerna konstaterarsamtidigt att regeringen genom proposition 1981/82:215 efterkommit kravet påatt skall ges möjlighet att ta ställning till projektets kostnaderoch en långsiktig finansieringslösning. Imotionen görs en kritisk granskning av själva projektet. Motionärernaframhåller att projektets överensstämmelse med svensk biståndspolitik skullekunna diskuteras och erinrar om att SIDA i sin landöversyn 1980 förordade attbiståndet till Sri Länka borde upphöra och ersättas av kommersiellt samarbete.Genom regeringens handläggning har emellertid ställts i entvångssituation, heter det i motionen. Enslutlig avtalsreglering av Kotmale-insats kan knappast ske utanlångtgående avsteg från de generella biståndsreglerna. Förutsättningen för attsärskilda bemyndiganden skall kunna lämnas måste därför vara att riksdagensamtidigt slår fast att dessa undantag görs i en synnerligen speciell UU1981/82:28 8 situation och inte får bli prejudicerande. börklart slå fast att den föreslagna konstmktionen enbart gäller för denna unikasituation. Vidare anförs att den föreslagna kraftigt ökademedelsanvisningen till Kotmale måste komma attbegränsa tillgången på finansiella resurser för andra delar av det svenskautvecklingssamarbetet. Enligt moticr .11 ernås uppfattning är det angelägetatt landrams-höjningarna blir tillfälliga och att verkningarna av dem blir såsmå som möjligt för det direkta biståndet till andra programländer. I ställetbör återhållsamhet visas på andra områden, främst de olika ämnesinriktadeverksamheterna. I syfte att nedbringa landramshöjningarna underfinansieringspuckeln budgetåren 1983/84 - 1985/86 föreslås i mofionen att medelur anslagsposten för ämnesinriktad verksamhet inom bl. a. energiområdet -vilken enligt budgetpropositionen bl. a. skall kunna användas för förstärkningav angelägna energiinsatser i programländerna - utnyttjas för projektets finansiering.På detta sätt bör 45 milj. kr. av ifrågavarande anslagspost för budgetåret1982/83 reserveras för användning med 15 milj. kr. under vart och ett av de trepåföljande budgetåren, varigenom en motsvarande minskning av de föreslagnalandramarna skulle kunna ske. I motionen betonas slufiigen också det angelägna av enaktiv svensk bevakning av fortsatta kostnadsutveckling samtförutsätts att fortlöpande hålls underrättad omKotmaleverksamhe-ten. riksdagsbehandling och gällande regler förlångsiktigt bistånd Det svenska engagemanget iKotmale-projektet anmäldes för första gången i budgetpropositionen1979/80:100, bil 6. Regeringen anförde däri bl. Efter diskussioner med svenskaregeringen och SIDA om finansieringen av begärde Sri Länkasregering att få utnyttja det svenska importstödet för detta projekt. Detta hargodtagits från svensk sida. konstaterade i sinbehandling av budgetpropositionen att SIDA och regeringen i enlighet medreglerna för importstödets användning inte gjort någon bedömning avKotmale-projektets förenlighet med principerna för det svenska biståndet.Utskottet utgick vidare från att om nya åtaganden blev aktuella, regeringenskulle ge en redovisning av dessa för för att möjliggöra den prövningav långvariga och omfattande svenska biståndsengagemang som förutsatts i deprinciper som uttalats i bl. a. prop. 1977/78:135 och i utskottets betänkandeUU 1978/79:1 med anledning därav. I denåsyftade propositionen 1977/78:135 om riktlinjer för internationellt UU1981/82:28 9 utvecklingssamarbete bekräftades den tidigare av riksdagenfastställda regeln att landramsutfästelser till ett mottagarland får avse högsttre gånger det av beviljade beloppet för det kommande budgetåret.Vidare framgick av propositionen och av tidigare riksdagsbeslut attutfästelserna skall avse ett belopp av oförändrad storlek. Vad gäller deltagandet i större investeringsprojektuttalade utskottet i UU 1978/79:1 aU det är naturligt att riksdagenorienteras om och ges tillfälle att ta ställning fill flertalet fall dåinsatsen ifråga kommer att innebära ett stort och långvarigt svensktengagemang, men det bör ankomma på regeringen att avgöra när riksdagensuttryckliga godkännande av enskilda projekt bör inhämtas. Utskottet utgick i samma betänkandefrån att regeringen särskilt i tveksamma fall är angelägen om att förvissa sigom ett brett stöd i . I budgetpropositionen 1980/81:100anmäldes kraftiga prisökningar för , vars totala kostnaderberäknades uppgå till 1 300 milj. kr. jämfört med 800 milj. kr. i denursprungliga kalkylen. Kostnadsökningarna hade lett till ytteriigare medelsbehov,som skulle fillgodoses genom kommersiell upplåning i . Det var denlankesiska regeringens avsikt att ta i anspråk importstöd för återbetalningen.Detta hade den godtagit, hette det i propositionen. I samma proposition anmäldes att mottagarländerna bordeges möjlighet att finansiera identifierbara projekt med importstödsmedel.Utskottet, som detta år inte särskilt behandlade biståndet till Sri Länka,erinrade om de gällande principerna för prövning av långvariga och omfattandesvenska biståndsengagemang och framhöll att i de fall importstöd i praktikenanvänds på samma sätt som annat ändamålsbestämt bistånd, likvärdiga reglersjälvfallet bör användas för de båda biståndsformerna. (UU 1980/81:20). I innevarande års budgetproposition anmäls attKotmale-projektet nu kostnadsberäknas till . Vidareförutskickas en utförlig redovisning för för projektets kostnader ochett förslag om användning av biståndsmedel för finansieringen av projektet.Landramen för Sri Länka föreslogs /83 uppgå till 155 milj. kr. Utskottet ansåg att landramen för Sri Länka i avvaktan påriksdagens prövning av regeringens aviserade - och framlagda - propositionborde fastställas till samma belopp som för innevarande budgetår, dvs. (UU 1981/82:20). följde utskottets förslag (rskr1981/82:269). har under innevarande riksmötegranskat regeringens handläggning av biståndet till (KU1981/82:35). konstaterar att regeringen i sinapropositioner aldrig föreslagit att man från svensk sida skulle stå för helaKotmalefinansieringen och att utrikesutskottet sålunda i sitt betänkande UU1980/81:20 inte UU1981/82:28 10 godkänt ett långsiktigt svenskt finansieringsengagemang iKotmale utan endast tillstyrkt den årliga landramen. noterar att Kotmale-projektetanmäldes för i den budgetproposition som lades fram i januari 1980.Enligt utskottet kunde det ha funnits skäl för regeringen att tidigareinformera om de pågående överläggningarna. Konstitutionsutskottetsgranskning föranleder det att understryka vikten av att regeringen på ett såtidigt stadium som möjligt underställer frågor av denna art. I övrigtföranledde inte granskningen något särskilt uttalande frånkonstitutionsutskottets sida. I en socialdemokrafisk reservation tillkonstitufionsutskottets betänkande framhålls bl. a. att regeringensutfästelsebemyndigande gentemot Sri Länka har under den aktuella tidsperiodenlegat mellan 240 och 335 milj. kr. De reella åtaganden som regeringen iklättsig i förhållande till har vida överstigit dessa belopp. Närregeringen nu tvingas avtalsreglera Kotmaleengagemanget kommer sluträkningenför det svenska stödet att ligga mellan 1 300 och 1 400 milj. kr. a. denna bakgrund anser reservanterna detmotiverat att rikta kritik mot regeringen för en handläggning avKotmalebiståndet, som präglats av klara överträdelser av beslutbeträffande långsiktiga biståndsutfästelser. Det svenska engagemanget iKotmale-projektet har medfört ett av största biståndsåtaganden ochlett fill en diskussion om det svenska biståndets förutsättningar och villkor.Regeringens hittillsvarande handläggr ning av projektet med hänsyn tillgällande regler för biståndsutfästelser m. m. har behandlats avkonstitutionsutskottet och skall inte särskilt beröras här. När utskottet tidigare prövat det årliga svenska biståndettill Sri Länka har utskottet bl. a. uttalat att ett långvarigt och omfattandesvenskt engagemang i , i enlighet med etableradebiståndsprinciper förutsätter att redovisning sker för . Utskottet harockså framhållit att likvärdiga regler bör gälla för importstöd och förändamålsbestämt bistånd när de båda biståndsformerna i praktiken används påsamma sätt.. Med den nu föreliggande propositionen 215 lämnas riksdagenen utförlig redogörelse för och den tilltänkta svenskafinansieringen av detta. Därmed anser utskottet syftet med yrkande 7 i motion394 tillgodosett.