bet · G501TU22 · 1981-12-31 00:00:00 — I motion 1981/82:1404 (c, s, m, fp,vpk) yrkas att hos regeringen begär förslag att till stiftelsen och veteranjärnväg överlåtes spår, mark och byggnader i sådanomfattning och på sådana villkor att stiftelsens intenfioner kan fullföljas. Frågan härom behandlades ingående av utskottet så sent somi (/82:8, p. 1, rskr 1981/82:117). Härvid erinrades bl. a.om tidigare ställningstagande till frågan om finansieringen avmuseiverksamhet av detta slag. Beslutet i fråga innebär att de resurser sombehövs för denna verksamhet liksom huvudsakligen bör komma från deaktiva föreningsmedlemmarna, biljetfintäkter, överskott av varuförsäljning m.m. samt från kommuner och landstingskommuner. Utskottet, som under hänvisning bl. a. härtill avstyrkteden då aktuella motionen, är i principfrågan alltjämt av samma uppfattning.Motionen 198/82:1404 (c, s, m, fp, vpk) avstyrks därför. 1.3 Frågor om anslutning till riksnätet av vissa bandelar trafikpolitiska beslutinnebar bl. a. att det s. k. affärsbanenä-tet sammanfördes med vissa iproposition 1978/79:99 angivna andra banor i ett riksnät. Avgränsningen avdetta skulle dock inte ses som definitiv utan TU1981/82:22 22 ändringar kunna göras som ett resultat avfortsatta utredningar angående olika trafiksvaga bandelars framtidautnyttjande. I fråga om de trafiksvaga bandelar vilka i proposifionen föreslagitsbli föremål för prövning av fortsatt persontrafik resp. ytterligare utredningansåg vidare att i princip samtliga dessa borde bli föremål förytterligare utredning inom ramen för den fortsatta regionala trafikplaneringen. Med hänvisning fill beslutet härom och uppdraget åt detsamtidigt inrättade transportrådet att tillämpa de i beslutet angivnariktlinjerna har av till transportrådet överlämnatsinkomna framställningar från länsstyrelserna i och länangående intagande i riksnätet av bandelen Bjärka/. Även utskottet anser självfallet att den sålunda beslutadeordningen för prövning av berörda frågor skall tillämpas. Detta innebär ocksåatt senare kommer att få ta ställning till eventuella förslag omutvidgningar av nätet i fråga. Under hänvisning till det anförda finner utskottetmofionerna /82:778 (s, m, c), 1981/82:796 (c), 1981/82:1025 (fp) och1981/82:1418 (s, m, c, fp, vpk), samtliga med begäran att bandelenBjärka/skall överföras till riksnätet, böra lämnas utanriksdagens åtgärd. Detsamma gäller motion 1981/82:592 (c) i denna del omjärnvägslinjen , motion 1981/82:1383 (c) i denna del omupprustning av vissa järnvägslinjer i , motion 1981/82:793 (c)yrkande 1 om järnvägspolitiken, att alla järnvägslinjer skall ingå i riksnätet,samt motionerna 1981/82:194 (c) om järnvägslinjen , 1981/82:195(vpk) om järnvägslinjen , 1981/82:598 (s) i denna del om upprustningav Västerdalsbanan, 1981/82:779 (c) yrkande 1 om upprustning av järnvägslinjenNässjö-Nybro m. m., 1981/82:1392 (c) yrkande 1 om vissa delar av inlandsbananmed anslutande banor m. m., 1981/82:1839 (c) om järnvägslinjen 1981/82:1854 (vpk) om bandelen , samtliga med yrkanden omintagning i riksnätet av resp. bandelar. 1.4 Upprustning och utbyggnad av skilda bandelar I motion 1981/82:1856 (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovetav en bättre kollektiv trafikförsörjning i de primära rekreationsområdena.Motionen tar upp frågor om utvecklingen i och landskapets behov avtillfredsställande transportsystem. Möjligheten anses därvid inte börauteslutas att bygga bibanor från . En sträckningSveg-Hede-Funäsda-len-Röros anges bl. a. vara tänkbar. Utskottetvill med anledning härav erinra om att för , som TU1981/82:22 23 med delsträckan ingår i riksnätet, i1981 års budgetproposition redovisades en särskild investeringsplan samt atthärmed sammanhängande frågor ingående behandlades av (jfr. TU1980/81:19, rskr 1981/82:261). De av SJ redovisade åtgärderna för /83innebär att upprustningen fortsätter enligt planerna med en koncentration avinsatserna till de delar av banan där trafikunderlaget är tillräckligt för attskapa en rimlig trafikekonomi. Enligt planen skall investeringsvolymen iavvaktan på de närmaste årens trafikutveckling t. v. bibehållas i fastpenningvärde. Föredraganden räknar därför med att investeringarna iinlandsbanan skall kunna öka från 25 milj. kr. under innevarande budgetår till28 milj. kr. En stor del av dessa medel avser den pågående upprustningen avbandelen . budgetproposition underströks att upprustningenav mycket väl kan ske i snabbare takt om sysselsättningslägetmotiverar särskilda insatser. Av de tidigareläggningar av järnvägsarbeten /81 som beslutats av regeringen av sysselsättningsskäl berördeca 14 milj. kr. Härtill kommer att en del av sträckan upp för 5 milj. kr. /81-1981/82. Vidare har SJ fåttmöjlighet att utföra skogs- och vegetationsröjning på sträckan förutsätter att SJ även fortsättningsvis har en hög beredskapför att snabbt kunna tidigarelägga investeringar på liksom påövriga delar av bannätet. Vad föredraganden härom anfört har inte gett utskottetanledning till erinran. Under hänvisning härtill Hksom den ingående behandlingenav här berörda frågor vid föregående anser utskottet vidare den förutnämndamotionen kunna lämnas utan åtgärd. I motion 1981/82:1392 (c) yrkande 2tas trafikförsörjningen i upp. Motionärerna framhåller att genomlokaliseringen av ett fredsförband till ett direktpersontransportproblem har aktualiserats. Utskottet anser det i och för sig önskvärt attpersontrafiken anpassas till det ökade behov som uppkommit genom tillkomsten avdet nya fredsförbandet. Dessa problem bör prövas i samråd mellan huvudmannenför den regionala trafiken och SJ samt i samband med den lokala ochinterregionala trafikplaneringen i övrigt. Mofionsyrkandet bör av angivna skälinte föranleda någon vidare åtgärd från sida. Detsamma gäller yrkande 1 i mofion 1981/82:1397 (vpk) om turisttrafikenpå hela m. m. och yrkande 3 i mofion 1981/82:1864 om förbättradetransportmöjligheter till turistområden i övre . Under hänvisning jämväl till det ytterligareutredningsarbete i hithörande frågor som redan pågår och innebörden avdirektiven härför finner utskottet inte heller anledning föreligga att frånriksdagens sida begära att sistnämnda TU1981/82:22 24 mofion överlämnas fill turist- och rekreafionspolitiska utredningen (TUREK). Motionen bör därför även i dennadel lämnas utan åtgärd. Det i motion 1981/82:1397 (vpk) framförda yrkandet - attriksdagen hos regeringen begär utredning av förutsättningarna för att öppna enturistled med trampdressin mellan och - är enligt utskottetsuppfattning av sådan karaktär att det bör lämnas utan avseende. I motion 1981/82:1394 (c, s, m, fp)yrkas att uttalar sig för vad som anförts i motionen om prioriteringav dubbelspår och pendeltrafik på . Även i motion 1981/82:1885 (s)yrkas att bemyndigar regeringen att forcera utbyggnaden avdubbelspår på nämnda bana. Redan i sitt betänkande /80:10 framhöll utskottetatt det torde kunna förutsättas att frågorna om en upprustning och utbyggnad avvästkustbanan aktualiseras inom ramen för den fortlöpande sysselsättningspolitiska,regionalpolitiska och trafikpolifiska planeringen. Utskottet erinrade också omtidigare beslut från sida om en lösning av järnvägssituationen iHalmstadsområdet samt förutsatte att arbetena härmed påbörjas. Som ett led i utbyggnaden av föreskrevregeringen att en omläggning av järnvägslinjen ske under vissa förutsättningar. Omläggningen skulle finansieras dels medberedskapsmedel, dels av , statens vägverk och SJ. Den totalainvesteringutgiften för själva järnvägsomläggningen hade beräknats till 127milj. i 1980/priser. Järnvägsomläggningeh ansågs också angelägen medhänsyn till de trafiksäkerhétsvinster som kunde göras genom slopande av ettfemtiotal järnvägskorsningar inom . Arbetena skulle enligtpropositionen startas så snart arbetsrriarknadsläget enligt regeringensbedömning motiverade det. Som tidigare nämnts framgår nu av budgetproposifionen attkapaciteten på successivt förbättras genom bättremötesmöjligheter och dubbelspår på de mest belastade delarna. Den tidigareplanerade linjeomläggningen mellan och har påbörjats efterregeringens beslut . Arbetena fortsätter under /83. Isamband med linjeomläggningen planerar SJ att anlägga dubbelspår på en del avsträckan. Under hänvisning härtill och då utskottet förutsätter attarbetena för dubbelspår m. m. fortsättningsvis bedrivs i all den utsträckningresurserna medger synes motionsyrkandena i denna del kunna lämnas utan åtgärdfrån sida. Vad beträffar den i förstnämndamotion aktMaWserade pendeltågstrafiken torde det få ankomma på vederbörandetrafikhuvudmän att med SJ ta upp förhandlingar och uppnå överenskommelse härom.Även i denna del torde motionen därför kunna lämnas utan åtgärd från riksdagenssida. Detsamma gäller mofion 1981/82:1831 (fp) om pendeltågstrafik i . TU1981/82:22 25 1.4.2 Övriga motionsledes aktualiserade upprustningsfrågorm. I fråga om de trafiksvaga bandelarvilka i den trafikpolitiska propositionen föreslagits bli föremål för prövningav fortsatt persontrafik resp. ytterligare utredning ansåg att iprincip samtliga dessa borde bli föremål för ytterligare utredning inom ramenför den fortsatta regionala trafikplaneringen. De huvudmän eller de kommunersom skulle komma att ingå i den organisation som enligt statsmakternas beslutskall finnas för den lokala och regionala kollektivtrafiken i länen skulledärvid få möjlighet att förutsättningslöst överväga vilka bandelar som skallingå i det framtida regionala och lokala persontrafiksystemet. Beträffande de bandelar där en nedläggningsprövning redaninletts i enlighet med tidigare riksdagsbeslut (/76:19, rskr1975/76:209) skulle hinder dock ej föreligga för ett fullföljande av prövningeni enlighet med vad som föreslagits i propositionen i detta avseende. Vidare fann att en stor del av de dåmotionsledes framförda yrkandena om särskild upprustning och/eller utbyggnadavsåg sådana bandelar eller var av sådan art att resultatet av de fortsattautredningarna om olika bandelars framtida funktion rimligen måste avvaktasinnan ställning kunde tas till förslagen. Detta innebar dock inte att statensansvar för underhållet på berörda sträckor finge eftersättas. De uttalanden som från sida i samband därmedgjordes äger alltjämt giftighet. Vid de bedömningar som skall skebeträffande olika investeringsobjekt måste vidare - med beaktande inte minst avdet samhällsekonomiska läget - noggranna bedömningar göras. Särskild hänsynmåste därvid tas till industrins och kollektivtrafikens behov. Vad utbyggnadför godstrafiken beträffar måste även en avvägning ske med hänsyn tillmöjligheten att utnyttja sjötransporter. pågående utrednings- och förhandlingsarbete ni. m. påområdet bör enligt utskottets uppfattning påskyndas och möjligtslutföras så att ett framtida riksnät kan fastläggas. 1 avvaktan på resultatethärav och under hänvisning jämväl i övrigt till det anförda finner utskottetföljande motionsyrkanden böra lämnas utan åtgärd. Det gäller motionerna 1981/82:1886 (s) i denna del omtrafikpolitiska åtgärder i , 1981/82:596 (vpk) om upprustning avjärnvägslinjen , 1981/82:779 (c) yrkande 2 om upprustning avjärnvägslinjen , 1981/82:362 (m) om bandelen ,1981/82:592 (c) i denna del om järnvägslinjen , 1981/82:1383(c) i denna del om upprustning av vissa järnvägslinjer i ,1981/82:1405 (c) och 1981/82:1621 (c) yrkande 1, båda om trafiken påjärnvägsUnjen , 1981/82:1875 (fp) om trafiken på och1981/82:1885 (s) yrkande 1 i denna del avseende m. m. Det gäller vidare motionerna 1981/82:1849 (c) yrkande 1 omupprustning TU1981/82:22 26 a\ järnvägslinjen , 1981/82:598 (s) i dennadel om upprustning av Västerdalsbanan, 1981/82:793 (c) yrkande 2 avseendetrafiken och , 1981/82:1016 (vpk) omupprustning -av järnvägslinjerna och ,1981/82:1381 (s) om upprustning a\ järnvägslinjen ,1981/82:1860 (s) om upprustning av järnvägslinjen 1981/82:314 (vpk) om anläggande av industrispår mellan ochHusum. Utskottet vill i anslutning härtill erinra om uttalandet i1981 års budgetproposition att det även på de övriga delar av detersättningsberättigade bannätet - alltså utanför riksnätet - i vissa fallkrävs investeringar på sträckor där trafiken t. v. behålls. SJhar således också ett ansvar för att dessa banor underhålls i erforderligutsträckning. Såsom i årets budgetproposition framhålls är vidare enligtdet trafikpolitiska beslutet målet beträffande banstandarden på trafiksvagabandelar som tillhör riksnätet att personförande tåg skall kunna framföras meden största tillåten hastighet av . På bandelar som' skallbehållas för godstrafiken är kravet 20 tons axellast och en högsta tillåtenhastighet . Behovet av upprustningsåtgärder är bl. a. beroende påtrafikutvecklingen samt när och i vilken omfattning åtgärder för att förbättrastandarden senast vidtagits. Investeringsbehovet påverkas också av i vilkenutsträckning SJ kommer att träffa avtal med regionala trafikhuvudmän om trafikinsatsersom kommer att kräva särskilda investeringar. Sammantaget är det svårt att nunärmare bedöma investeringsutvecklingen på det ersättningsberättigade bannätetunder . Investeringarna anses dock böra planeras utifrån sammavolymutveckling som gäller för SJ:s totala investeringar. I motion 1981/82:1885 (s) yrkas attriksdagen begär att regeringen låter utreda frågan om att i samverkan med Norgegenom järnvägsbro över bygga ut till för attdärigenom fullfölja den ursprungliga planen på en rationell förbindelse i dettatrafiksystem. Utskottet vill med anledning härav erinra om att frågan omen sådan utbyggnad tidigare utretts och i samband därmed ävensom vid senaretillfällen avvisats av bl. a. de norska och svenska järnvägsmyndigheterna m.fl. Senast i sitt betänkande /78:18 (s. 23-24) framhöll f. ö. utskottetatt frågor av detta slag bör aktualiseras inom ramen för Nordiska rådetsarbete. I betänkandet framhölls också att frågan lämpligen kunde tas upp i detframtida transportsamarbetet i anslutning fill arbetet med en nordisktransportöverenskommelse. Då utskottet finner frågor av detta slag ävenfortsättningsvis böra prövas i angiven ordning bör motionsyrkandet lämnas utanvidare åtgärd från sida. I mofion 1981/82:781 (vpk) begärsatt dels gör ett uttalande om att Järnvägar ABinte bör tillåtas riva upp järnvägs- TU1981/82:22 27 rälsen mellan och , dels hos regeringenhemställer om åtgärder så att godstrafiken kan utvecklas och persontrafikenåterupptas på järnvägen samt att denna järnväg moderniseras. Såsom utskottet under en rad av år erinrat om är emellertidbanan i privat ägo. Begäran om statens övertagande av viss del av banan hartidigare gjorts hos regeringen. har regeringen beslutatavslå NKlJ:s framställning om statligt övertagande av trafikrörelsen på banan.I anslutning härtill har regeringen vidare uppdragit åt iVärmlands län att utreda förutsättningarna för att återuppta person- ochgodstrafik på NKlJ-banan i dess helhet. Syftet bör enligt beslutet i förstahand vara att belysa de ekonomiska förutsättningarna för en sådan trafik,vilket kräver ingående studier av möjliga trafikintäkter, drifts- ochinvesteringskostnader samt en diskussion om kostnadsfördelningen mellan berördaparter. Arbetet skall bedrivas i nära samråd med berörda kommuner.Värmlandstrafik AB, , handelskammaren i , statens vägverk samt, vadgäller kostnader för driften, investeringsutgifter m. m., med statensjärnvägar. Uppdraget skall skriffligen redovisas fill chefen förkommunikationsdepartementet . Under hänvisning härtill och i avvaktan på resultatet avutredningsarbetet avstyrker utskottet motionen i fråga. Inte heller är utskottet berettbiträda yrkandet i motion 1981/82:429 (vpk) om återuppbyggnad av gods- ochpersontrafiken på den nedlagda bandelen . I motion 1981/82:429 (vpk) yrkasvidare att hos regeringen hemställer om förslag innebärande att enkraftig förbättring av trafikförhållandena genomförs för persontrafiken mellanStockholm och , den s. k. Uppsalapendeln, samt att SJ återupptarpersontrafiken vid station. I motion 1981/82:788 (c) begärs attriksdagen gör ett uttalande om att tåg som går genom en kommun normalt skallgöra uppehåll där i en utsträckning som gör det möjligt för kommunensinnevånare att i rimlig grad ha den egna centralorten eller annanjärnvägsstation i kommunen som utgångspunkt för fjärresa. I motion 1981/82:593(c) yrkas att hemställer hos regeringen att SJ får i uppdrag attpröva möjligheterna att låta fjärrtåg göra uppehåll i . I motion1981/82:1849 (c) yrkas att hos regeringen begär att förbättringarenligt motionen vidtas för trafiken , att motorvagnstågen skallgöra uppehåll vid station och att förutsättningarna prövas för att återöppna station för vissa snälltåg. Vad beträffar Uppsalapendeln har enligt vad utskotteterfarit förbättringar planerats och utlovats. Utskottet som också finner sådanaförbättringar angelägna förutsätter vidare att de kommer till stånd. I övrigt anser utskottet att det närmast bör ankomma på SJatt i sin löpande driftplanering och vid sin tur- och tidtabellsplanering m. m.ingående pröva TU1981/82:22 28 de frågor motionärerna aktualiserat och utgår också frånatt så sker. Under hänvisning härtill avstyrks samtliga nu berördamotionsyrkanden. Jämväl under hänvisning till detförut anförda avstyrks motion 1981/ 82:1413 (fp) om viss kompletterande trafikunder turistsäsong på bandelen . I motion 1981/82:591 (s) yrkas attriksdagen hos regeringen begär att den av kommun gjorda utredningenom färjeförbindelse med prövas av den inom SJ pågående utredningen omfärjeförbindelser. Utskottet förutsätter för sin del att kommununder utredningsarbetets gång eller i annat sammanhang får tillfälle framförasina synpunkter i frågan. Dessutom torde inga hinder föreligga att kommunentill SJ redan nu översänder sin utredning i frågan. Under hänvisning härtill -och då utskottet anser sig kunna utgå från att SJ i vederbörlig ordning tar delav och granskar utredningsmaterialet - kan utskottet inte finna det påkallatatt hos regeringen skulle begära särskild prövning inom SJ av den nämndautredningen. Motionen avstyrks därför. 1.5 Taxe- och servicefrågor samt handikappanpassning m. m. I motion 1981/82:234 (s) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om SJ:s taxesättning. Framför allt från Norrlandshamnarnas sida hävdasenligt motionärerna att SJ har utnyttjat de nya trafikpolitiska riktlinjernaför att med en hård marginalkostnadsprissättning konkurrera med sjöfarten ommassgods. Klart anses också vara att SJ numera arbetar med mycket storarabatter på gods som annars brukar fraktas sjöledes. Det är enligt motionen både från trafikpolitisk ochregionalpolitisk synpunkt utomordentligt angeläget att man får enfraktprissättning som ger en samhällsekonomiskt riktig fördelning av godsetmellan olika transportslag. En objektiv granskning av de principer förtaxesättning som SJ tillämpat och som blivit föremål för kritik från hamnarnassida bör därför komma till stånd. Utskottet har tidigare vid fleratillfällen framhållit att varken regeringen eller bör ingripa i SJ:sprisöverenskommelser samt understrukit vikten av att företagets förmåga attkonkurrera på lika villkor ej får försämras. I sammanhanget må vidare erinrasom att trafikpolitiska beslut innebar att vid de trafikpolitiskaövervägandena större hänsyn än tidigare skall tas till de samhällsekonomiskaaspekterna. Utskottet förutsätter också att de i motionen aktualiseradeproblemen kommer att uppmärksammas i samband med beredningen av närsjöfartsutredningensbetänkande Sjöfartens roll i trafikpolitiken (SOU 1981:103) och härmedsammanhang- TU1981/82:22 29 Under hänvisning härtill finner utskottetmotionärernas yrkande inte nu böra föranleda någon åtgärd ochavstyrker därför motionen. I motion 1981/82:196 (m) yrkas attriksdagen begär att regeringen undersöker möjligheterna att åstadkommaett speciellt nordturistkort för ungdom . Även i motion 1981/82:1840(c, fp) begärs att regeringen låter pröva möjligheterna att införa ensärskild ungdomsvariant av nordturistbiljetten. Härmed sammanhängande frågor har sedan flera år tillbakadiskuterats inom , som bl. a. beslutat en rekommendation i ämnet.Under hänvisning härtill och då enligt utskottets uppfattning resultatet av defortsatta övervägandena inom rådet bör avvaktas synes motionerna inte börapåkalla någon åtgärd. I motion 1981/82:313 (c) yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller om förslag om regler för rörelsehindrade attfå utnyttja förstaklassvagn på järnväg utan extra tillägg. Utskottet vill med anledning härav erinra om att enligtförslagen i proposition 1978/79:99 om en ny trafikpolitik i juni 1979beslöt att samtliga färdmedel och terminaler successivt skallhandikappanpassas. Handikappanpassningen av kollektivtrafiken föreskrevssamtidigt i en särskild lag. Det nyinrättade transportrådet fick i uppgift attplanera, initiera och följa upp handikappanpassningen samt svara för ensamordnande normgivning. inrättades på försök för av enny transporttjänst för vissa mycket gravt handikappade, benämnd riksfärdtjänst. Syftet med riksfärdtjänsten är att en särskild grupp, somfrån kommunikationssynpunkt är mycket gravt handikappad, skall ges möjlighetatt göra längre resor inom landet. En resa inom ramen för riksfärdtjänsten förutsätts inormalfallet ske med reguljärt fjärrtrafikmedel. Den handikappade resenärenbetalar själv vad en järnvägsbiljett i andra klass för samma sträcka skullekosta oavsett färdsätt. Anslutningsresor i hem- och besökskommuner skervanligen med som resenären erlägger avgift för enligtgällande regler för den kommunala färdtjänsten. 20 milj. kr. har anvisats av förförsöksverksamheten. Dessa medel är främst avsedda att täcka skillnaden mellanden faktiska kostnaden för distansresan och priset för en järnvägsbiljett iandra klass. Syftet med försöksverksamheten är att ge ett förbättrat beslutsunderlaginför ett slutligt ställningstagande till ett system med riksfärdtjänst. , riksfärdtjänstnämnden, har ansvaret för försöksverksamheten. Nämnden har fastställt vissa riktlinjer förförsöksverksamheten. Av dessa framgår vilka som är berättigade tillriksfärdtjänst, hur tillstånd meddelas, TU1981/82:22 30 hur resorna organiseras och hur kostnaderna fördelas m. m.Fr. o. m. har vidare den lokala och regionala kollektivtrafiken iflertalet län samordnats av en gemensam huvudman. Härigenom skapas möjligheteratt anknyta den kommunala färdtjänsten till trafikplaneringen i övrigt. Motionärernas önskemål synes sålunda redan tillgodosettvarför motionen inte bör föranleda någon åtgärd. Då utskottet förutsätter att iförenämnda verksamhet även uppmärksammas den i motion 1981/82:1880 (fp)upptagna frågan om bättre information om riksfärdtjänsten - som även utskottetfinner mycket angelägen - synes inte heller denna motion böra påkalla någonsärskild åtgärd från sida. Detsamma gäller yrkandet i motion1981/82:427 (m) om att SJ vid den fortsatta handikappanpassningen av trafikenutökar och förbättrar rullstolsservicen på stationerna. En sådan utökningpågår enligt vad utskottet erfarit fortlöpande. I sitt betänkande /79:18, omen ny trafikpolitik m. m., pekade utskottet på betydelsen av att även andraåtgärder - förutom taxeåtgärder -vidtas för att åstadkomma ett mer effektivtutnyttjande av järnvägen och öka dess attraktivitet och konkurrensförmåga, ifråga om såväl person- som godstrafik. För att kunna vidta erforderligaförbättringar av banstandarden, öka trafik- och driftsäkerheten, anskaffa lok,vagnar och godshanteringsutrustning, modernisera och bygga ut stationer ochgodsterminaler m. m. krävdes emellertid investeringsmedel. Andra åtgärder - som inte vore primärt beroende avtillgången på sådana medel - vore t. ex. ökat samarbete med andratrafikföretag, förstärkt marknadsföring och förbättringar av servicenbeträffande såväl person- som godstrafiken. När det gäller persontrafikenunderströk utskottet bl. a. betydelsen av att resenärerna har tillgång tillklimatskyddade väntutrymmen och kan få trafikinformation m. m. även på tider dåstationerna är obemannade.