bet · G501NU30 · 1981-12-31 00:00:00 — Bland de åtgärder som krävs i mofionen kan nämnas enförmånlig beskattning vid tillvaratagande av skogsavfall, statliga arbetsmarknadsinsatser,utveckling av flishanteringsprodukter, utbyggnad av centrala flisupplag,statliga garantier för avsättning av bränsleflis samt statligt stöd förfinansiering av fliseldningsanläggningar. Utskottet vill erinra om att direktionen föroljeersättningsfonden ger högsta prioritet åt åtgärder för utnyttjande avinhemska bränslen. I det föregående (s. 54) har utskottet redovisat aktivitetersom är av intresse i detta sammanhang. Utskottet finner inte någon särskildframställning i saken till regeringen motiverad och avstyrker därför motionen. Åven motion 1981/82:451 (m) syftar till ett ökatfillvaratagande av skogsavfall. Den utmynnar i ett yrkande om att regeringenskall föreslå ett samlat åtgärdsprogram för att intensifiera skogsröjningen.Resurserna bör dock inte sättas in på traditionella lösningar, sägermotionärerna. I stället bör en stimulans av skogsröjning åstadkommas genom ensänkning av arbetsgivaravgifterna, lättnader i lagarna om anställningstrygghetsamt statligt stöd och service fill skogsägarna, så att dessa med bibehålletarbetsgivaransvar kan uppfylla den röjningsplikt som har ålagts dem genomskogsvårdslagen. Utskottet anser inte att i detta sammanhang kanpröva förslag med långtgående räckvidd utanför energiområdet. Med erinran omvad har sagts om åtgärder för utnyttjande av inhemska bränslen avstyrkerUtskottet det berörda motionsyrkandet. I mofion 1981/82:1140 (vpk) begärsinitiativ från regeringen för bildande av regionala bränslebolag. Bakgrundentill yrkandet är att motionärerna anser att övergången till alternativainhemska bränslen bör ske snabbare än vad som planeras. Detta är nödvändigt,säger mofionärerna, för att förhindra en snabb och okontrollerad introdukfionav elvärme och kol. Men samhällskontroll erfordras för att motverka attinhemska bränsleresurser som skogsavfall och torv exploateras och utplundrasför att ge privata vinster. Statiigt eller kommunalt ägda bränslebolag bordebildas för att handha utvinning, transport och användning av inhemska bränslensamt förhindra att råvara för skogsindustrin används för energiändamål. Sädana regionala bränslebolag som förordas i motion1981/82:1140 kan bildas med stöd ur oljeersättningsfonden. konstaterade (NU 1980/81:60 s.74) att det är betydelsefullt att effektiva distribufionsformer kan byggas uppför olika slag NU1981/82:30 58 av inhemska bränslen. Bildandet av bränslebolag böruppmuntras av statsmakterna, ansåg utskottet. Det stöd somoljeersättningsfonden kan lämna till bildandet av marknadsorganisafionerskapar, fortsatte utskottet, "goda förutsättningar för tillkomsten avflexibla och marknadsorienterade bränslebolag med verksamhet som är anpassadtill de särskilda förhållandena i olika delar av landet". Med hänvisningtill detta avstyrkte utskottet de motionsyrkanden om bränslebolag som dåförelåg. De socialdemokratiska ledamöterna reserverade sig. Utskottet anser attdet inte heller nu finns skäl för någon åtgärd i saken från sida.Det berörda yrkandet i motion 1981/82:1140 (vpk) avstyrks alltså. De riktlinjer för energipolitikensom antog berörde också introduktionen av alternativadrivmedel i . Man skulle dels satsa på utveckling och införande av fordonför ren metanoldrift (s. k. MlOO-bränsle), dels undersöka förutsättningarna förintrodukfion av biandbränsle (t. ex. M15-bränsle), bl. a. genom fältprov medsådant bränsle. Arbetet med introduktion av alternativa drivmedel pågår nui enlighet med beslut. För planering och ledning av arbetet haroljeersättnings-delegationen tillsatt en särskild drivmedelsgrupp. Gruppenarbetar inom fyra delområden som omfattar MlOO-programmet, M15-programmet,låginblandning av motoralkoholer samt andra alternafiva drivmedel. Resultatetav oljeersättningsdelegafionens arbete kommer att redovisas till regeringen ijuni 1982. Inom ramen för introduktionsplanen har företrädare förindustridepartementet överlagt med de svenska biltillverkarna omförutsättningarna för en gemensam satsning på utveckling av motorer för renmetanoldrift. Styrelsen för teknisk utveckling har lämnat stöd till de svenskabiltillverkarnas utvecklingsarbete inom området. Det statliga företaget (f. d. ) genomför sedan år 1981ett tvåårigt fältförsök med 700-800 bilar som drivs med M15-bränsle. Med dessaförsök vill man bl. a. studera förutsättningarna för distribution avbiand-bränslen. Inom samtliga organ som är verksamma med introduktionspleuienför alternativa drivmedel följer man uppmärksamt den forskning och utvecklingsom bedrivs inom området i andra länder. Särskilt bevakas de fältförsök sompågår i , och , Flera försöksanläggningar för framställning av alternativadrivmedel har erhållit statligt stöd. Det s. k. har fåttlån för en förstudie bl. a. av produktionskostnader ochmarknadsförutsättningar. Projektet, som är en kombinerad anläggning förproduktion av metanol, bränslegas och hetvatten för fjärrvärme, förutsätter enbetydande framtida marknad för metanol i . NU1981/82:30 59 Statsbidrag och lån med sammanlagt drygt 30 milj. kr. har beviljats och för uppförandet av endemonstrationsanläggning i halvstor skala för produktion av etanol somdrivmedel, det s. k. . Anläggningen skall vara färdigställdår och skall leverera etanol för låginblandning (ett par procent) ibensin. Blandningen skall provas av OK inom ett testområde som sannolikt kommeratt förläggas till . I detta sammanhang kan nämnas att sockernäringskommittén ijanuari 1982 överlämnade ett betänkande om den framtida sockernäringen iSverige (SOU 1982:6). Kommittén har aktualiserat de beräkningar som gjorts avetanolutredningen avseende kostnaderna för produktion av etanol med sockerbetorsom råvara. Kostnaderna beräknas uppgå till . per liter etanol, vilket innebären betydande skillnad mot kostnaden för premium-bensin, som vidberäkningstillfället betingade ca . per liter (bägge kostnaderna angivnaexkl. betonar den mycket stora betydelsenav energibeskattningen i sammanhanget. "En förutsättning för att etanolskall kunna marknadsföras till konkurrenskraftigt pris är f. n. att samhälletär berett att-bära vissa kostnader genom en lägre beskattning i en eller annanform." Kommittén framhåller också värdet av ett fortsatt utvecklingsarbetepå etanolområdet, dels av beredskapsskäl, dels därför att den framtidautvecklingen av oljepriserna kan förändra etanolens konkurrenskraft gentemotbensin och metanol. I svar (RD 1981/82:59 s. 107) på eninterpellation (1981/82:97) om införande av metanol som bränsle meddeladestatsrådet att regeringen ännu bedömer det vara för tidigt attta ställning fill hur den framtida försörjningen med alternafiva drivmedelskall ske. Enligt den fastlagda introduktionsplanen måsteutvecklingen av motorer för MlOO-drift först framskrida så långt att det gåratt avgöra när sådana motorer kan introduceras i stor skala. Först därefter kanfrågan om tillförsel av metanol och andra alternativa drivmedel bedömas. Yrkanden rörande alternativa drivmedel finns i åttamotioner. Sju av dessa gäller flytande bränsle - etanol eller metanol -, denåttonde gengas. Enligt motion 1981/82:1140 (vpk) bör regeringen tainitiativ till att inhemsk produktion av drivmedel i form av etanol och metanolkommer till stånd snabbare än enligt den gällande planen. I motion 1981/82:1609(s) framhålls betydelsen av att utvecklingsarbete bedrivs i , framförallt med metanol, och att utländsk forskning bevakas. Regeringen bör enligtmotionärerna lämna förslag om försöksverksamhet och fältprov för deolika utvecklingslinjerna-för alternafiva drivmedel. Ett underlag förprincipbeslut bör tas . Yrkandet i mofion1981/82:615 (c) går ut på att regeringen skall föreläggariksdagen en konkret plan för introduktion och produktion av metanol iSverige. Denna plan bör klargöra när och i vilken omfattning ren NU1981/82:30 60 metanoldrift kan genomföras samt vilken roll olikainblandningsalternativ kan få . , som kan få storbetydelse för värmeförsörjning, bör enligt motionärerna fåen central plats i denna introduktionsplan. Liknande innebörd har ett par yrkanden i motion1981/82:1616 (vpk). En övergång till metanol som drivmedel skulle innebärastora miljömässiga och handelspolifiska fördelar, säger motionärerna. Detskulle också skapa underlag för utbyggnad av Nynäshamnskombinatet, som motionärernabedömer som ett viktigt inslag i en energistrategi för . Ettyrkande om detta kombinat behandlas senare i detta betänkande (s. 62). tarutskottet upp ett yrkande enligt vilket skall uttala att planering avanvändning av metanol som drivmedel bör påbörjas. Ett yrkande i motion1981/82:1605 (vpk) syftar till att försöksverksamhet med metanolframställningskall komma fill stånd i . Den planerade försöksanläggningenför metanolproduktion skulle förläggas i anslutning till ett av motionärenönskat träkemiskt forskningsinstitut i kommunen (se NU 1981/82:27 s. 28). Några motioner tar upp frågan om etanolframställning iSverige. I mofion 1981/82:1131 (s) anförs att försöken med etanolproduktion vidsockerbruket i Karpalund bör vidareutvecklas även om sockertillverkningenfortsätter vid bruket. Bakgrunden till detta yrkande är följande. har på grund av överkapacitet i den svenska sockerproduktionenaktualiserat frågan om nedläggning av Karpalundsbruket. Sockernäringskommitténföreslår dock i sitt betänkande att driften får fortsätta. Vid Karpalund har enförsöksanläggning för etanolframställning uppförts och varit i drift hösten1980 och . Försöken har enligt Sockerbolaget varit framgångsrika menhar nu avbrutits. En ansökan om ekonomiskt stöd från nämnden förenergiproduktionsforskning för fortsatt utveckling av etanolproeessen haravslagits. Kommittén anser att en omställning av sockerbruket iKarpalund skulle medföra positiva samhällsekonomiska effekter som kan ställasmot behovet av subventioner vid en introduktion av etanol som drivmedel.Kommitténs huvudförslag innebär dock som har nämnts attsockertillverkningen vid Karpalund skall fortsätta. I motion 1981/82:451 (m) sägs att det mot bakgrund averfarenheter av etanoldrift i andra länder, t. ex. , är viktigt attdet klargörs på vilka sätt etanol kan introduceras i det svenskaenergiforskningsprogrammet, bl. a. som motorbränsle. En forsknings- ochutvecklingsverksamhet är, menar motionärerna, angelägen för att man skallutröna vilka avsättningsmöjligheter för etanol som kan finnas, såväl på kortsom på lång sikt. Motionärerna yrkar att vad som anförs i motionen skallbeaktas vid utbyggnaden av den fortsatta verksamheten för etanolutvinning iLidköping. Enligt motion 1981/82:818 (s) bör begära att regeringenutarbetar en plan för produktion av etanol i . NU1981/82:30 61 bör då även distributionsproblemen beaktas. Motionärernaframhåller att landets största sulfitfabrik finns i kommun.Fabriken har en betydande kapacitet för framställning av sulfitsprit. Inomlänsplaneringen har ett brett och kvalificerat program för etanolutvecklingtagis fram. Det är, menar motionärerna, angeläget att programmet prövaspositivt av statsmakterna. I motion 1981/82:1108 (c) begärs att som sinmening skall ge regeringen till känna vad motionärerna anför om gengasens betydelsesom alternativt drivmedel och sysselsättningsskapande faktor. Om någon form avstimulans skapades till förmån för dem som är villiga att börja användagengasdrift skulle, förmodar motionärerna, en viss övergång till dettadrivmedel ske. En tänkbar stimulansåtgärd är att staten gratis ställerkunskapsresurser till förfogande. Försök och utveckling avseende gengas har sedan många årbedrivits av överstyrelsen för ekonomiskt försvar. De beredskapsplaner som nufinns gör det möjligt att efter en viss omställningstid hålla den svenskatransportkapaciteten i gång med gengas från inhemska bränslen. Åvenoljeersättningsdelegafionens drivmedelsgrupp studerar frågan men har hitfillsinte bedömt gengas som ett kommersiellt alternativ på drivmedelsområdet. Kostnadernabedöms vara alltför höga och effektiviteten för låg. Utskottet vill först understryka betydelsen av det arbetesom pågår i på att utveckla, tillverka och praktiskt pröva alternafivadrivmedel. beslut om en plan för introduktion avalternativa drivmedel har haft stor betydelse för en rad aktiviteter som avserbåda de motoralkoholer, metanol och etanol, som har förespråkare i detta sammanhang.Bland centrala stathga organ är bl. a. oljeersättningsfonden och styrelsen förteknisk utveckling engagerade på området. De motioner som har refererats i det föregående syftaralla till att den berörda verksamheten skall intensifieras i något avseende. Yrkandena i mofionerna 1981/82:615 (c), 1981/82:1140(vpk), 1981/ 82:1609 (s) och 1981/82:1616 (vpk) gäller den fortsattaplaneringen. I proposifion 1980/81:90 (bil. 1 s. 216) ställde föredragandestatsrådet i utsikt att regeringen skulle kunna återkomma senast under år 1983med en redovisning av det arbete som har bedrivits och med förslag tillfortsatt inriktning. Enligt motion 1981/82:615 (c) borde planen föreläggasriksdagen . Likartade är önskemålen i motion 1981/82:1140(vpk) om att etanol- och metanolintrodukfionen skall genomföras snabbare änenligt den gällande planen och i motion 1981/82:1609 (s) om att riksdagensnarast skall få förslag om försöksverksamhet och fältprov för olikautvecklingslinjer. Utskottet utgår från att regeringen och övriga berördaorgan är inriktade på att uppnå positiva resultat som kanredovisas och ligga till grund för beslut om fortstta insatser. Något behov avett särskilt uttalande från i detta ämne synes inte föreligga idagens läge. Därför avstyrker utskottet de fyra senast berörda motionsyrkandena. NU1981/82:30 62 Fyra andra motioner tar sikte pålokala etanol- eller metanolprojekt. Det berörda yrkandet i motion 1981/82:1131(s) går ut på att den påbörjade försöksverksamheten med etanolframställning viddet skånska sockerbruket Karpalund skall fortsätta. I motion 1981/82:451 (m) ärdet fråga om det s. k. , som avser etanolutvinning iLidköping. I motion 1981/82:818 (s) begärs en plan för etanolproduktion iVästernorriands län. Metanolproduktion i förespråkas i motion1981/ 82:1605 (vpk). Utskottet anser inte att har underlag för sådanaställningstaganden beträffande särskilda projekt som begärs i de fyra nuberörda motionerna. När det gäller redan pågående projekt förutsätter utskottetatt berörda myndigheter och i sista hand regeringen prövar uppkommande frågorrörande projektens framtid. Förslag om stöd till nya aktiviteter inom områdetalternativa drivmedel får i vanlig ordning prövas av de instanser som har attfördela de statliga resurserna för sådan verksamhet. De fyra nu berördamotionsyrkandena avstyrks alltså. I den återstående mofionen, 1981/82:1108 (c), pläderas förökade satsningar på gengas som drivmedel. Som nämnts ägnar framför allt överstyrelsenför ekonomiskt försvar men även oljeersättningsdelegationen uppmärksamhet åtgengasfrågor. Något initiativ av finner utskottet inte mofiverat idagens läge. Utskottet avstyrker alltså motionen. Flera motioner berör olikaregionala energiprojekt - sådana som redan är på väg mot förverkligande ellersådana som motionärerna önskar se genomförda. Utskottet tar här upp dessamofioner i en geografiskt betingad ordningsföljd. Mofion 1981/82:1616 (vpk) ärinriktad på . föreslås som sin mening ge regeringentill känna vad som allmänt anförs i motionen beträffande åtgärder inomenergiområdet och också begära förslag därom. Uttalandets innebörd skulle avmotiveringen att döma vara i huvudsak följande. Det är nödvändigt med ettsamlat grepp över energifrågor. En massiv ökning avelvärmen bör inte tillåtas. Energistrategin måste bygga på mångsidighetbeträffande energiråvaror. Inhemska energikällor måste användas så mycket sommöjligt. Man bör inrikta sig på en måttfull fjärrvärmeutbyggnad i form avlågtemperatursystem. Det är självklart att naturgas skall utnyttjas inomregionen. Ett anslutande yrkande i samma mofion går ut på attprojektering av ett energikombinat bör startas med sikte på attanläggningen skall kunna tas 1987 eller . Utbyggnaden ochdriften bör, poängteras det, ske i samhällelig regi, med statligt ellerregionalt ägande eller bådadera. Motionärerna syftar härvid på det s. k. Nynäshamnskombinatet. NU1981/82:30 63 partimofion 1981/82:1140 begär vänsterpartietkommunisterna att skall uttala sig för att frågan om energikombinatenfår en allvarlig och positiv prövning. Utskottet ägnade i sitt energipolitiska betänkande förraåret (NU 1980/81:60 s. 80-84) en hel del uppmärksamhet åt vad som där kalladesNynäsprojektet. Läget är nu det att oljeersättningsfonden harlämnat stöd för förprojektering av detta projekt. Något uttalande frånriksdagens sida med avseende på finner utskottet inte motiverat.Inte heller de allmänna synpunkterna i synes påkalla någotställningstagande av . Delvis är de okontroversiella, och delvis är derelaterade till särskilda beslutssituationer i andra sammanhang; det senaregäller vad som sägs om naturgasutnyttjande i regionen. Det får ankomma på deregionala intressenterna att, i förekommande fall under medverkan från centralthåll, fatta beslut om åtgärder på energiområdet i utan någrasärskilda anvisningar från statsmakternas sida. De berörda motionsyrkandenaavstyrks sålunda. berörs i en annanmotion, 1981/82:1055 (vpk). Enligt denna bör begära förslag från regeringenom utnyttjande av spillvärmen vid skogsindustrierna i och Hallstavik.Utskottet anser liksom motionären att det är värdefullt om industriellspillvärme kan utnyttjas och önskvärt att möjligheter därtill undersöks. Detbör emellertid ankomma på de berörda företagen att vidta åtgärder härvidlag, iförekommande fall med utnyttjande av statligt stöd. Utskottet avstyrker därförmofionen. I motion 1981/82:2115 (c) uppmanasriksdagen uttala sig för "att de positiva möjligheter län erbjuderpå energiområdet beaktas". Det finns i län god tillgång tillskog och torv, säger motionären. Vidare anför hon att värmepumpar torde få enallt större avsättning och att sådana skulle kunna tillverkas i länet om manskapade ekonomiska förutsättningar för detta. Utskottet utgår från att det berörda länets egnamyndigheter, kommuner, företag och organisationer utifrån sina olikaförutsättningar engagerar sig i länets utveckling även vad energifrågornabeträffar. Ett sådant föga förpliktande uttalande från sida sommotionären föreslår torde de då inte vara särskilt betjänta av. Med det sagdaavstyrker utskottet motionen i nu angiven del. Ett motsvarande yrkande beträffande framförsi motion 1981/82:1622 (c). Motionärerna nämner att detta län är den del avlandet där naturgasen först introduceras. har för landet unikaförutsättningar att använda jordvärme, framhåller de också. Ytterligare berörslänets torvtillgångar. Det är högst naturligt, menar motionärerna, attMalmöhus län får möjligheter att vidareutveckla de förutsättningar somföreligger i fråga om nytänkande inom energiområdet. NU1981/82:30 64 Utskottet instämmer i detsistnämnda men finner lika litet som när det gäller län skäl förnågot uttalande av . Alltså avstyrks också motion 1981/82:1622 (c)såvitt nu är i fråga. förutsättningar i fråga om geotermisk energi berörsockså i motion 1981/82:1131 (s). Motionärerna påkallar uttalanden av riksdageni tre avseenden. Regeringen bör ta initiativ till att staten i samverkan medkommunerna satsar på geotermisk energi i Sydvästskåne. Särskilt ekonomisktstöd bör kunna utgå till kommunala investeringar för utnyttjande av geotermiskenergi i lokala fjärrvärmesystem. Regeringen bör också ta initiativ tillinrättande av ett geotermiskt utvecklings- och konsultbolag lokaliserat tillLandskrona. Utskottet har inhämtat att oljeersättningsfonden har fåtttill behandling en ansökan som gäller stöd till ett geotermiskt projekt iSkåne. Dess beslut torde vara att vänta . Ytterligare ansökningar inomsamma energisektor bedöms komma att bli aktuella. Utskottet finner detnaturligt att projekt av detta slag prövas noggrant av berörda myndigheter. Detmåste från samhällets synpunkt vara angeläget att få klarlagt om det finnsmöjligheter att praktiskt utnyttja denna energikälla. Något uttalande avriksdagen synes det inte finnas fog för, varför motion 1981/82:1131 (s) i nuberörd del avstyrks. Möjligheten att göra till ettenergiteknologiskt centrum bör undersökas av regeringen tillsammans medLandskrona kommun, hävdas i motion 1981/82:2123 (fp). Utskottet vill erinra omatt ett par motioner med samma eller likartat syfte behandlades . Deavstyrktes då av utskottet, som hänvisade till den verksamhet för att främjaföretagsetablering som skulle inledas av . Dennaverksamhet är i full gång. Utskottet finner inte skäl för någon åtgärdmed anledning av det nu aktuella motionsyrkandet. En rad yrkanden rörande Skaraborgslän framförs i motion 1981/82:451 (m). Inledningsvis uppmanas att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om den allmännainriktningen av energipolitiska åtgärder i . Utöver sådana tingsom berörs i särskilda motionsyrkanden-om bl. a. ,etanolutvinning, små vattenkraftverk och skogsröjning - nämner motionärerna bl.a. projekt för utnyttjande av länets torvtillgångar, avfallsprojekt,fliseldningsprojekt samt halm- och biogasprojekt. De betonar särskiltprissättningens roll som styrmedel för användandet av olika energiråvaror. Utskottet anser liksom i övriga här berörda fall att detinte är motiverat med något uttalande av om inriktningen avenergipolitiska åtgärder i en viss region. Således avstyrker utskottet motion1981/82:451 (m) i angiven del. Slutligen finns ett förslagavseende . I motion 1981/82:2126 (s) framförs tanken att en forskningsstation för energiutvinning skall NU1981/82:30 65 förläggas till detta län och att statliga insatser skallsättas in för att man där skall komma i gång med energiutvinning i nya former.Forskningsstationen skulle syssla med torv, flis och framför allt skiffer.Brytning av skiffer borde komma till stånd i länet, kombinerad med forskning omprocessen för utvinning av alunskifferns innehåll av kerogen och vissametaller. Mofionärerna vill att skall begära förslag av regeringen idessa avseenden. Vid behandlingen av liknande motionsyrkanden (NU 1980/81:60 s. 127) erinrade utskottet om att staten i Studsvik EnergiteknikAB redan har en forskningsresurs av det slag som åsyftas i motionen. Mot dennabakgrund avstyrkte utskottet önskemålen om förläggning av enenergiforskningsstation till . Utskottet avstyrkte likaledes (s .71)ett yrkande om riksdagsuttalande till förmån för brytning av alunskiffer iJämtlands län. följde utskottets förslag. Utskottet finner inte attnågot annat ställningstagande är motiverat . Energiproduktion och energianvändning i övrigt Ett krav i den socialdemokrafiskapartimotionen 1981/82:1609 är att en parlamentarisk kommitté skall få i uppdragatt se över elsektorns organisation. Motionärerna tar till utgångspunkt denpassus på valsedeln för linje 2 1980 enligt vilkensamhället skall ha ett huvudansvar för produktion och distribution av elektriskkraft. De nämner särskilt tre frågor som kommittén borde behandla. Den förstagäller hur ansvaret för produktion och distribution av elkraft skall fördelas iframtiden. Den andra är om det finns behov av en ökad samordning av framtidenseltaxor. För det tredje är frågan hur vattenfallsverket och kommunerna kansamverka för att samhällets intresse av mottrycksproduktion och av etttillräckligt fjärrvärmeunderlag skall kunna tillgodoses. Utskottet finner inte skäl för en särskild utredning meddet angivna syftet. De i strikt mening energipolitiska aspekter sommotionärerna berör torde i inte oväsentlig mån komma att aktualiseras i 1981års energikommittés arbete. Det kan noteras att motionärerna själva åberoparförberedelserna för kärnkraftens avveckling som ett motiv för det föreslagnautredningsarbetet. är då ett naturligt forum. Utskottetavstyrker mofionsyrkandet med hänvisning till vad här sagts. Flera motionsyrkanden avser eriergiprodukfion i ändraformer än de som har berörts i det föregående.