bet · G501UU20 · 1981-12-31 00:00:00 — Denna anslagspost bör kunnaanvändas i programländer som särskild eller tillfällig förstärkning av angelägnainsatser men även i länder utanför programlandskretsen och för insatser genominternationella organisationer. För den nya anslagsposten Miljö- och markvärdsamt energi har regeringen beräknat ett belopp på 75 milj. kr. Utskottet behandlar i detta sammanhang dels motion 1981/82: 394 av GertrudSigurdsen m. fl. (s), yrkande 13, vari hemställs 13. att beslutar att medelsramen för Särskildaprogram och Miljö- och markvärd samt energi i förhällande till regeringensförslag minskas med 81 milj. kr. till sammanlagt 154 milj. kr. för budgetåret1982/ 83. dels motion 1981/82:936 av m.fl. (vpk),delyrkande 2 h), 2. attriksdagen hos regeringen hemställerom förslag innebärande h) attanslaget fill Miljö- och markvård samt energi sänks till 40000000 dels motion 1981/82:1242 av m.fl. (c),vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts beträffande att av biståndsmedel stödja Worldview InternationalFoundation. dels motion 1981/82:2035 av GöstaBohman m. fl. (m), delyrkandena 9 e) och f), vari hemställs 9 e) att fastställer medelsramen för Miljö- ochmarkvård samt energi till 100 milj. 9 f) att fastställer medelsramen för Särskildaprogram 155 milj. kr. UU 1981/82:20 61 Under denna mbrik behandlar utskottet tvåanslagsposter, nämligen Särskilda program och posten Miljö- och markvård samtenergi. Insatserför Miljö- och markvärd genomfördes tidigare bl. a. inom ramen föranslagsposten Särskilda program. Fr. o. m. innevarande budgetår har en särskildanslagspost inrättats för ändamålet, benämnd Miljö- och markvård, Medlen inomdenna har använts för skilda miljövärdsinsatser i samarbete medFN-organ och huvudsakligen utnyttjats av länder utanför programlandskretsen. Enandel har använts för åtgärder mot ökenspridning i Sahelområdet. Iårets budgetproposition föresläs att även särskilt energibistånd skall ingåunder denna anslagspost som därför bör få beteckningen Miljö- och markvård samtenergi. Regeringen föreslär att anslagsposten höjs från nuvarande 30 milj. kr.till 75 milj. kr. Imofion 394 anförs tveksamhet mot omfattningen och inriktningen av arislagspostenSärskilda program. Motionärerna anser därfill att anslagsposten Miljö- ochmarkvärd samt energi rätteligen är att betrakta som en utbrytning ur Särskildaprogram, varför de två posterna bör bedömas sammantaget för att en rättvisandebild av medelsutvecklingen på detta område skall kunna ges. I motionen förordasatt de båda anslagsposterna slås samman till en. Utskottetuttalade redan vid förra förståelse för att regeringen uranslagsposten Särskilda program frigjorde Miljö- och markvårdsfrä-gorna och fördetta ändamål inrättade en särskild anslagspost (UU 1980/ 81; 20), Detförhållandet att nu även energibistånd föreslås kunna finansieras ur dennapost ändrar inte utskottets bedömning. Yrkande 13 i motion 394 avstyrksföljaktligen i vad avser sammanslagning av de båda anslagsposterna. Vadgäller anslagsposten Särskilda program har utskottet under de två senaste årensbudgetbehandling givit uttryck för åsikten att anslagsposten inte bör ökaytterligare utan att i stället en viss koncentration av insatserna synesönskvärd. SIDA har genomfört en översyn av den s. k,ämnesinriktade verksamheten, som svarar för huvuddelen av de medel som användsunder Särskilda program. Denna översyn har medfört att många insatser har avvecklats,heter det i SIDA;s anslagsframställning. Utskotteträknar med att den av SIDA genomförda översynen skall kunna ligga till gmnd fören fortsatt koncentrafion av verksamheten under Särskilda program. En sådankoncentration bör ske till insatser som bedöms vara särskilt angelägna och inågon mening nyskapande och som inte naturligen kan genomföras inom ramen fördet reguljära landprogrammerade bilaterala biståndet. Imotion 2035, delyrkande 9 O, föreslås att medelsramen för Särskilda programsänks med 5 milj. kr. i förhällande fill regeringens förslag till 155 milj. kr. UU 1981/82:20 62 Mot bakgmnd av vad som utskottet ovan anfört ombehovet av en koncentration av insatserna under Särskilda program får utskottetmed ändring av propositionens förslag tillstyrka det i motion 2035, delyrkande9 f), föreslagna anslagsbeloppet och till Särskilda program för nästkommandebudgetär anvisa 155 milj. kr. Utskottetföreslår vidare att det belopp på 5 milj. kr., varmed regeringens förslagsänkts, överförs till anslagsposten Miljö- och markvård samt energi. Dennya anslagsposten Miljö- och markvård samt energi är enligt vad som utförligtredovisas i propositionen avsedd för angelägna satsningar bl. a. på detekologiska området och för att främja energiför-söijning. Somframgår på annan plats i detta betänkande bör det i insatserna under dennaanslagspost också finnas möjlighet att utnyttja svenska resurser på miljö- ochmarkvärdsomrädet. Imotion 2035, delyrkande 9 e), föreslås att medelsramen för Miljö- och markvårdsamt energi höjs med 25 milj. kr. utöver regeringens förslag till 100 milj. kr.I motion 936, delyrkande 2 h), föreslås en sänkning till 40 milj. kr. Underutskottsbehandlingen har med anledning av motion 394 vidare framställts yrkandeom att inga särskilda medel skall anvisas till ifrågavarande anslagspost. Tillföljd av det ovan gjorda ställningstagandet föreslår utskottet att 80 milj. kr.anvisas fill miljö-, markvårds- och energiinsatser nästkommande budgetär. Ikonsekvens härmed avstyrker utskottet delyrkande 9 e) i motion 2035, delyrkande2 h) i motion 936 och det med anledning av motion 394 framställda yrkandet omatt ingen medelsanvisning skall ske. Utskottetbehandlar i detta sammanhang även motion 1242, i vilken föreslås att Sverigemed biständsmedel skall stödja . har sitt huvudkontor i , har tagit som sin uppgift att med utnyttjande av modernmassamedieteknik såsom videoprogram, stödja påmasskommunikationsområdet. Man arbetar dels med att producera informationsmaterialom situation för spridning i i-länder eller i andra , delsmed framställning av instmktionsmaterial för användning vid information riktadtill icke läskunniga befolkning. Organisationenstöds av ett flertal internationella organisationer, däribland Rädda barnen somhittills bidragit med ca I milj. kr. Enligtvad utskottet inhämtat har SIDA övervägt svenskt stöd till men inte funnit sig ha möjlighet att bland andraangelägna biständsändamål prioritera just denna organisation. Utskottetvill erinra om att på olika sätt, bl. a. genom projekt isamarbete med , lämnar stöd ät strävanden att stärka sin egenkapacitet pä massmedieområdet. UU 1981/82:20 63 Utskottet utgår från att regeringen bedömer i vilkaformer ett fortsatt svenskt stöd till på detta område kan utgå. Denaktuella motionen synes inte behöva föranleda någon särskildaåtgärd, varför den avstyrks. 4.7Katastrofbistånd; bistånd genom enskilda organisationer Propositionen (s.60-61) Medelsförbmkningen inom anslagsposten Katastroferm.m. har under /81 understigit det anvisade beloppet. Riskernaför akut livsmedelsbrist inom stora områden i världen och det växande antaletflyktingar och människor som inom sina hemländer tvingas fly undan hungersnödoch väpnad konflikt motiverar emellertid att anslagsposten hålls på enförhållandevis hög nivå. Denomständigheten att anslagsposten är en allmän reserv på det bilateralaanslaget ställer också anspråk på medelsutrymme. Medel för samarbete med denvästafrikanska republiken e Principe har exempelvis tagits från dennaanslagspost. Under budgetåren 1976/77-1981/82 har sammanlagt 10 milj. kr.utbetalats till e Principe för insatser inom hälsovården och förkonsultstudier inom stadsplanering och vattenförsörjning. För budgetåret1982/83 föreslås ett belopp om högst 3 milj. kr. för samarbetet med landet. Motbakgmnd av de angivna behoven bör anslagsposten bestämmas till 350,8 milj. kr. Somframhållits i fjolårets budgetproposition är bistånd med medel frånanslagsposten Enskilda organisationer ett effektivt redskap i utvecklingssamarbetetoch ett värdefullt komplement till det av SIDA administrerade biståndet.Enskilda organisationers insatser når i de flesta fall de fattigaste och mestutsatta grupperna i och bedrivs med låga administrationskostnader.De enskilda organisationernas arbete och engagemang bidrar dessutom till ökadförståelse för utvecklingsfrågor bland allmänheten i . I propositionenerinras också om möjligheten att ge direkta bidrag till kvinnoorganisationer iu-länder. Genombetydande anslagshöjningar har organisationer-" na fåttkraftigt ökade resurser för sitt biståndsarbete. Flertaletenskilda organisationer bör konsolidera sin medstatliga medel stödda biståndsverksamhet genom att eftersträva mer långsiktigplanering och koncentration. Detta hindrar inte att en viss ökning av verksamhetenär möjlig och önskvärd. En höjning av dennaanslagspost till 190 milj. kr. Anslagspostenbör också utnyttjas för att ställa erforderliga medel till förfogande för denav enskilda organisationer inrättade fredskären. Under innevarande budgetär harmedel anvisats för bidrag till fredskårens admini- UU 1981/82:20 64 strationskostnaderunder ett inledningsskede. SIDA har i sin anslagsframställning anfört attdiskussioner om formerna för den fortsatta bidragsgiv-ningen pågår. Utskottet behandlar idetta sammanhang dels mofion 1981/82:185 avUlla m.fl. (c), vari hemställs att för sin deluttalar att inom ramen för SIDA;s budget genom omfördelning av 30 milj.kr. medelsbehovet för Sektionen för enskilda organisationer skall uppgåtill 215 milj. kr. dels motion 1981/82:301 av m.fl. (vpk),yrkandena 1 och 2, vari hemställs 1. att beslutar omkatastrofbistånd med . till Demokratiska republiken , 2. att som sin meningger regeringen till känna att detta bistånd skall kanaliseras över FRETILIN. dels motion 1981/82:394 av m.fl.(s), yrkande 14 och 15, vari hemställs 14. att beslutar att medelsramenför Katastrofer m. m. i förhållande till regeringens förslag minskas med 50milj. till 300,8 milj. kr. för /83, 15. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omkatastrofbistånd till , och . delsmotion 1981/82:530 av m.fl. (vpk), yrkande 6, vari föreslås 6. attriksdagen beslutar anslå . i bistånd till PLO. dels motion 1981/82:725 av m.fl. (vpk),yrkande 3, vari föresläs 3. attriksdagen beslutar att den biståndskredit på . till som redovisas under posten Katastrofbistånd i proposition 1981/ 82:100, bil. 6, dras in. delsmotion 1981/82; 1255 av m.fl. (m), vari hemställs att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna att SIDA genomomfördelning av tillgängliga medel bör anvisa 215 milj. kr. dels motion 1981/82:2035 av m.fl. (m),delyrkande , vari hemställs ) att fastställer medelsramen till Katastrofer m. m. till 185,8milj. UU1981/82:20 65 Biståndsbudgeten måste inrymma enså stor anslagpost för katastrofbistånd att angelägna och oförutsedda behovkan mötas snabbt och effektivt. har katastrofposten emellertidhöjts så kraftigt att mycket betydande reservationer uppkommit. Genom att skäraned SIDA:s äskande om katastrofbistånd har regeringen tagit viss hänsyn tilldetta förhållande i årets budgetförslag. föreligger emellerfid behovav förstärkningar på andra områden. Regeringen pekar själv på sädana områden, t. ex. stödettill offren för det politiska förtrycket i , och förklarar sigberedd att utnyttja katastrofresurser för detta ändamål "om den fortsattautvecklingen i La-finamerika skulle föranleda ett än större medelsbehov"(än 50 milj. Utskottet har tidigare i detta betänkande föreslagit enhöjning av anslagsposten Humanitärt bistånd i med 50 milj. kr.att tas från katastrofanslaget. Detta bör därför minskas med motsvarandebelopp, dvs. från 350,8 milj. kr. fill 300,8 milj. kr. Utskottet avstyrker följaktligen regeringens förslag ochtillstyrker motion 394, yrkande 14. Motion 2035, delyrkande ), avstyrksdärmed. I mofion 394 anförs att svensktbistånd måste ges också i fortsättningen, varvid kanalisering av stödet viaPOLISARIO även bör övervägas. Utskottet behandlade ett likalydande yrkande (UU 1980/ 81:20). Utskottet konstaterade då att lämnatavsevärda bidrag till och att regeringen uppmärksamt följerutvecklingen i området. Kontakter med POLISARIO hade givit vid handen att denkanalisering av det svenska biståndet som sker genom Rädda barnen fungerar väl.Under förra budgetåret utbetalades 6 milj. kr. från katastrofanslaget ochlevererades proteinberikad katastrofkost (), till ett värde av över1 milj. kr. För innevarande budgetår har en viss eftersläpning iutbetalningarna ägt rum, men Rädda barnen räknar med ett svenskt bistånd avminst samma omfattning som . Rädda barnen har goda erfarenheter av samarbetet medalgeriska Röda halvmånen och POLISARIO och är beredd att även fortsättningsvisfungera som kanal för hjälpen. Rädda barnens beredskap bör kunna utnyttjas förmer kontinuerliga insatser av det slag motionärerna efterlyser. Att lämnabidrag direkt till POLISARIO är därför f. n. inte behövligt. Utskottet utgår ifrån att regeringen fortsatt följerutvecklingen av hjälpbehovet i . Yrkande 15 i motion 394 vad avser får därmedanses besvarat. 5 1981/82. UU 1981/82:20 66 I motion 394 sägs att den börfortsätta katastrofhjälpen till och att denna bör kanaliserasgenom FRETILIN under fömtsättning att praktiska möjligheter föreligger. Utskottetbehandlade ett likalydande yrkande (UU 1980/ 81:20). AlltsedanIndonesien efter tillbakadragande från befäst sinannektering av området har ställt sig positiv fill och i FN förordathumanitärt bistånd till den nödlidande befolkningen på . Regeringenföljer noggrant utvecklingen på . Så sent som uppgavsfrän enskilda organisationers sida att livsmedelsförsörjningen pä ljusare ut än föregående år. har rapporter om en hotandeförsöijningskris hos befolkningen i framför allt svårtillgängliga bergstrakterinkommit från i första hand katolska hjälparbetare. Röda korsetsinternationella kommitté (ICRC) avslutade sitt nödhjälpsprogram ,men fortsätter sitt program för familjeåterförening. Genom ICRC:s försorg harberedskapslager av förnödenheter lagts upp i vissa utsatta områden för attsnabbt möta nya behov. ICRC bedömer att livsmedelsförsöijningen pä . n. är under kontroll, men att situationen kan försämras inom ett parmånaders tid. Utskottetutgår ifrån att liksom tidigare är berett att stödja humanitärahjälpinsatser genom ICRC, kyrkliga eller andra enskilda hjälp-organisafioner.Det är angeläget att i detta sammanhang även stödjer dessahjälporganisafioners krav på att den indonesiska regeringen skall bereda demtillträde till särskilt illa utsatta behovsområden. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om följande uttalande i sitt betänkande UU1981/82; 19 om : "Utskottet vill framhålla vikten avatt Röda Korset och andra internationella biståndsorganisationer är bereddaatt ånyo bistå befolkningen i området om försörjningsläget snabbt skulleförsämras samt att sådana biståndsinsatser i största möjliga utsträckningunderlättas i området." Vadgäller bistånd direkt till befrielserörelsen uttalade utskottet iförra årets biståndsbetänkande; "Utskottet konstaterar att FRE-TILIN;sverksamhet i eller kontroll över området inte torde vara av den omfattningenatt hjälp via rörelsen till de nödlidande människorna vore praktiskt möjlig.Dessutom är av fastlagda principer för stöd åt befrielserörelser inteuppfyllda vad gäller FRETILIN, nämligen bl. a. att FN med svensk anslutninguttalat sig till förmån för sådant stöd." Utskottet finner inteanledning att nu ändra denna bedömning. Medhänvisning till det ovan anförda får utskottet avstyrka yrkande 15 i motion 394i den del som avser . Imotion 301, yrkandena 1 och 2, föresläs ett katastrofbistånd om 5 milj. kr.till och att detta bistånd skall kanaliseras över befrielserörelsenFRETILIN. UU 1981/82:20 67 Utskottet har vid behandling avyrkanden om att katastrofbistånd skall utgå med angivna belopp fastslagit attkatastrofhjälpens fördelning och destination inte pä förhand bör bindas genomriksdagsbeslut utan i vanlig ordning förbehållas regeringens bedömning eftervederbörlig beredning av SIDA och den s. k. katastrofgruppen. Utskottet serinte skäl att nu inta någon annan ståndpunkt. Beträffandekanalisering genom FRETILIN får utskottet hänvisa till vad som ovan sagts vidbehandlingen av yrkande 15 i motion 394. Utskottet avstyrker därförifrågavarande yrkanden. I motion 394 framhålls att försörjningssituationeni förbättrats och att det akuta hotet om hungersnöd avvärjts men atthjälpbehovet till återuppbyggnad av det krigsskadade landet är mycket stort.För de insatser som kommer att erfordras bör regeringen trots avsaknad av diplomatiskterkännande av regimen i utöver kanalisering genom deinternationella hjälporganisationerna - vara beredd att även utnyttja direktakanaler för humanitärt bistånd när det visar sig vara en framkomlig väg.Tyngdpunkten i insatserna bör, anser motionärerna, förskjutas motmeråteruppbyggnadsbiständ. Detinternationella hjälpprogrammet fill förmån för nödlidande kampu-cheaner somstartade har fram till slutet av 1981 kostat närmare 640 miljoner dollareller mer än . Under1981 har tyngdpunkten i det internationella programmet alltmer förskjufits tillinsatser inne i , inom sektorerna jordbruk/fiske och transportväsenmed en kostnad under innevarande år pä ca . Inför1982 står FN-programmet inför större osäkerhet vad gäller finansieringen äntidigare. De stora givarländerna önskar att hjälpen skall ha sin tyngdpunkt vidden thaikampucheanska gränsen. Det har ibland gjorts gällande att det akutanödläget i skulle vara överståndet och att FN därför borde kunna draned pä sitt program. FN;s senaste fältrapporter förmedlar emellertid bilden aven ganska hotfylld försörjningssitua-fion. Frän svensk sida har starkt betonatsatt hjälpinsatserna inne i inte får avstanna innan landet fåttrimlig möjlighet till självförsörjning. Gränsoperationen har betraktats somoUilräcklig genom att ett relativt välstånd byggs upp med biståndsmedel i ettingenmansland, där de berörda människorna saknar möjlighet att skapa en egenförsörjning. anser därför att FN:s flyktingkommissaries (UNHCR)bemödanden att åstadkomma repatriering av flyktingarna och de hemlösa skall uppmuntras.Vi hör till de största bidragsgivarna till den del av Kampuchea-programmet somgäller stöd till hem vändande. Attskapa förutsättningar för självförsörjning i innebär inte endastdistribution av utsäde för plantering av större arealer, utan också UU1981/82:20 68 återuppbyggnadsinsatser för att stärka landets förmåga attdistribuera insatsvaror i jordbruk och fiske, åstadkomma lagring avskörderesultaten, avhjälpa sjukdomar hos dragdjuren, underhäll av fordon,stärka lagringsmöjligheterna och förbättra hälsoläget. Sjukvård,primärskoleundervisning och andra sociala funktioner kräverrehabiliteringsinsatser och har för detta ändamål bl. a. stöttKyrkornas världsråds hälsoprogram i (genom Frikyrkan hjälper).Vidare stöds Röda korsets internationella kommittés (ICRC) ansträngningar attåterförena föräldralösa barn som befinner sig vid gränsen eller i flyktinglägermed sina familjer inne i . Vid den givarkonferens om det fortsatta internationellaKampuchea-programmet som ägde rum i är bidrog - somnämnts tidigare i detta betänkande - med 20 milj. kr. till i första handinsatser inne i genom bl. a. WFP, FAO, UNHCR och ICRC. FN-rapporterna om hotande livsmedelsunderskott i vissadelar av gör det nödvändigt att fortsätta livsmedelsbiståndet tilllandet och föranleder särskilda hjälpinsatser till förmån för sårbara grupper.FN har också inför Kampucheabiståndets fortsättning aviserat attövervakningen av leveranser, distribution och genomförande av nödhjälpsprogrammenoch rehabiliteringsinsatserna inom jordbruk och fiske kommer att förstärkasgenom ökad närvaro av internationell personal. Avsaknaden av diplomatiskt erkännande av regimen i PhnomPenh bör inte hindra från att utnyttja även direkta kanaler förhumanitärt bistånd när det visar sig vara en framkomlig väg. Utskottet räknarmed att regeringen, om inga nya omständigheter tillkommer som föranleder annat,är beredd att även fortsättningsvis tillskjuta medel ur katastrofreserven förhjälpinsatser till via de kanaler och i den omfattning som regeringenfinner lämpligt. Med det ovan anförda, som ligger i linje med utskottetsuttalanden i samma fråga, får motion 394, yrkande 15, i vadavser katastrofbistånd till , anses besvarad. I motion 725, yrkande 3, föreslåsatt beslutar att den biståndskredit på 20 milj. kr. till somredovisas under posten Katastrofbistånd i propositionen dras in. Regeringen beviljade anslag för en svenskstatskredit till , av vilken 20 milj. kr. avsågs finansieras medkatastrofmedel. Krediten ingick i ett bland samordnatbetalningsbalansstöd till . Den har inte utnyttjats. Utskottet uttalade i ett betänkande om i december1981 (UU 1981/82: 18) bl. a. att utskottet inte fann det givet att de hiuillsoutnyttjade svenska krediterna till i det läge som uppkommit borde fåtas i anspråk av . Utskottet konstaterar nu att så ej heller skett och UU1981/82:20 69 utskottet vill för sin del framhålla att läget i Turkietfortfarande är sådant att någon kredit under rådande förhållanden inte bör fätas i anspråk. Vid behandlingen ?.v ett liknande motionsyrkande i förraårets biståndsbetänkande underströk utskottet att användning avkatastrofanslaget för syften som kan uppfattas som skilda från anslagetshuvudområden bör ske med återhållsamhet. Utskottetvidhåller dessa ställningstaganden. Med detanförda får motion 725, yrkande 3, anses besvarad. I motion 530, yrkande 6, föreslåsatt anslår 10 milj. kr. i bistånd fill den palestinskabefrielseorganisationen . Liknande yrkanden har avstyrkts av utskottet i UU1978/79:27, UU 1979/80:20 och UU 1980/81:20 och avslagits av , medhänvisning till det omfattande stöd till humanitär verksamhet blandPalestinaflyktingarna som huvudsakligen kanaliseras via FN:s hjälpprogramUNRWA. I budgetpropositionen föreslås ett med 5 milj. kr. till 55 milj. kr.förhöjt bidrag till UNRWA för /83. har också stött attäven andra FN-organ, framför allt UNDP, etablerar biståndsprogram för detpalestinska folket i och pä i samarbete med palestinskaföreträdare. Utskottetavstyrker med hänvisning härtill ifrågavarande yrkande. Utskottet behandlar under dennapunkt även anslaget till Enskilda organisationer. I motion 185 föresläs attinom ramen för SlDA:s budget en omfördelning sker så att anslagsposten skalluppgå till 215 milj. kr. I motionstexten anförs att flera av de enskildaorganisationer som mottar bidrag ur denna anslagspost anser attmedelstilldelningen är otillräcklig för att påböljade och planerade projektskall kunna genomföras. Som exempel nämns ett antal insatser som stöds av vissaav Svenska missionsrådets medlemsorganisationer. En utförlig beskrivning av treav dem lämnas, nämligen Adventistsamfundets yrkesskola i , ,missions slumarbete i , , och Svenska alliansmissionensverksamhet vid i . Enligt motionärernasberäkningar skulle kunna använda 15 milj. kr. för dessaoch andra projekt. Ett ytterligare påslag på 15 milj. kr. skulle kunnatilldelas de andra organisationer som kan söka bidrag ur ifrågavarandeanslagspost. I motion 1255 förordas likaledes en höjning avanslagsposten till 215 milj. kr. Även i denna motion förutses att ökningen bl.a. skall komma Svenska missionsrådets medlemsorganisationer till del. Enskilda organisationer har under en följdav år stigit kraftigt; frän 90 milj. kr. 1978/79 till 190 milj. kr. UU 1981/82:20 70 budgetförslaget.Föregående budgetår användes för bidrag till missionsorganisationerna,för humanitära organisationer och för fackliga och kooperativaorganisationer. Defrivilliga organisationerna gör utan tvekan insatser av stor betydelse i denpraktiska biståndsverksamheten. Det är inte minst väsentligt för biståndsviljani vårt land att ett stort antal människor genom organisationerna får en direkteller indirekt kontakt med förhållanden. De enskilda organisationernaär därför värda ett omfattande stöd vilket regeringen också är angelägen atttillförsäkra dem.