bet · G501NU33 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:33 över proposition 1981/82:100 i vad avser vissa anslag inomindustridepartementets område Jämte motioner I detta betänkande behandlasproposition /82:100 bilaga 17 punkterna A 1-A 5 (industridepartementet), B1, B 2, B 6, B 8-B 19 (industri m. ), D8 (havsresursverksamheten). Fl, F4,F8-F12, F16-F18 (teknisk utveckling m.m.) och G 1-G 7 (statsägda företag) samtavsnittet Avgifter för fartygskreditgarantier. Motionerna gäller bl. a. statens industriverk,försäljningen av pyroteknis-ka varor, linodling, statsstödd kreditgivning vidförsäljning inom landet, facklig representation i styrelser förbranschforskningsinstitut, svensk-norskt industrisamarbete i ochvissa andra insatser i länet samt förenade fabriksverkens gevärsfaktori iEskilstuna. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkt A 1 (s. 11) och hemställer att tillIndustridepartementet för /83 anvisar ett förslagsanslag av . Industriråd/industriattaché. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt A 2 (s. 12) och hemställer att tillIndustriråd/industriattaché för /83 anvisar ett förslagsanslagav . Kommittéer m. m. Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkt A 3 (s. 12 f.) och hemställer att till Kommittéer m. m.för /83 anvisar ett reservationsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringensförslag under punkt A 4 (s. 13) och hemställer att till Extra utgifterför /83 anvisar ett reservationsanslag av . 1 1981/82. NU1981/82:33 2 Bidrag till vissa internationella organisationer.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt A 5 (s. 14) och hemställer att till Bidrag tillvissa internationella organisationer för /83 anvisar ettförslagsanslag av . : Förvaltningskostnader.Regeringen har under punkt B 1 (s. 25-27) föreslagit att till : Förvaltnings kostnader för /83 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1981/82:1488 av . (s) hemställs, såvitt nu är i fråga, att 2. som sin meninguttalar att en nedrustning av statens industriverk inte skall ske, 3. till : Förvaltningskostnader (industridepartementet) för budgetåret1982/83 anvisar ett jämfört med regeringens förslag med . Den borgerliga regeringsperiodenhar lett till ett förfall i den näringspolitiska planeringen, sägs det imotion 1981/82:1488. Statens egen kompetens på det näringspolitiska området harförsvagats, och planeringsresurserna har successivt skurits ned. Påsocialdemokratiskt håll menar man att den näringspolitiska planeringen behöverrustas upp och byggas ut. När det gäller statens industriverk vänder sigmotionärerna inte i första hand mot att hela enheter förs bort därifrån utanmot att man skär ned den verksamhet som även fortsättningsvis skall bedrivasvid verket, dvs. industripolitisk planering och verksamheten inom särskildabranschprogram. Särskilt betecknas branschutredningsverksamheten som värdefullsom grund för selektiva statliga insatser. Enligt regeringsbeslut i november1981 har industriministern tillkallat en särskild utredare (direktör ) för att utreda frågan om statens industriverks framtida verksamhetoch organisation. I direktiven för utredningen (11981:09) heter det attindustriverkets verksamhet, efter det att möjligheterna till decentraliseringoch besparingar till fullo har beaktats, bör inriktas mot dels verkställandeuppgifter på central nivå, dels utredningsverksamheter med syfte att geunderlag för arbetet inom . Utredaren skall med förturöverväga frågan om det är lämpligt att NU1981/82:33 3 handläggningen av det regionalpolitiska stödet tillnäringslivet på central nivå förs över från tillindustriverket. Han skall därvid beakta möjligheterna att till industriverketföra över vissa ärenden om finansiellt företagsstöd i olika former som f. n.beslutas av regeringen. Vidare skall övervägas vilka beslut om finansiellt stödsom f. n. fattas av statens industriverk som helt eller delvis kan överförastill den regionala nivån. Utredaren skall precisera hur industriverketsuppgifter på företagsserviceområdet skall fullgöras i fortsättningen. Hanskall undersöka om önskemål från externa intressenter kan tillgodoses genomökad andel uppdragsfinansierad utredningsverksamhet. En möjlighet som skallövervägas är att industriverkets utredningsverksamhet samordnas med denregionalpolitiska utrednings- och prognosverksamhet som bedrivs inom ramen förlänsplaneringen. Om utredaren under sitt arbete skulle finna att möjligheternatill besparingar och decentralisering av verkets uppgifter är så stora att ettbibehållande av industriverket som en självständig myndighetsorganisation börifrågasättas skall detta omgående anmälas, sägs det också i direktiven. , sominrättades , genomgår f. n. en genomgripande strukturförändring. Denverksamhet med fortbildning m. m. som fidigare bedrevs vid dess enhet förföretagsutveckling har övertagits av ett fristående organ, SIFU). och nämndenför hemslöjdsfrågor, vilka tidigare hörde fill industriverket, har blivitsjälvständiga myndigheter. beslöt att en central myndighetmed uppgifter på det energipolitiska området skulle inrättas den 1 juli 1982och överta ärenden rörande energiförsörjning från industriverket. Detta beslutupphävde vid sitt ställningstagande till ettbetänkande av näringsutskottet (NU 1981/82:28) om myndighetsorganisationen påenergiområdet. Den reservation som härvid bifölls riktade sig emellertid intemot planerna på ett särskilt statens energiverk. Den gick i första hand ut påatt omorganisationen skulle genomföras än enligt beslut.Medel för industriverkets verksamhet på energiområdet under /83har anvisats under anslagsrubriken förvaltning på energiområdet. Enligten proposition (1981/82:99) som f. n. bereds av näringsutskottet skallhuvuddelen av industriverkets nuvarande uppgifter på mineralområdet överförastill geologiska undersökning i samband med en uppdelning av dennamyndighet. Det betecknas i budgetpropositionen som nödvändigt attindustriverkets förvaltningsanslag minskas med 2 milj. kr. utöver den reduktionsom omorganisationen medför. Detta inslag i de aktuella besparingssträvandenainom statsverksamheten bedöms medföra att 15 av de 89 tjänster vid verket NU1981/82:33 4 som inte direkt berörs av omorganisationen skall dras in. I den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:1488föreslås att denna personalminskning skall onödiggöras genom att industriverketfår ytterligare 5 milj. kr. Motionärerna vill ocksåatt skall uttala som sin mening "att en nedrustning av statensindustriverk inte skall ske". Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning och godtar sålunda den avsedda reduktionen av verkets personal.Någon "nedrustning" av industriverket - såsom hävdas i motion1981/82:1488 (s) - är det emellertid enligt utskottets mening inte fråga om. Verketsuppgifter är sådana att en betydande flexibilitet i resursutnyttjandet ärmöjlig. Den koncentration på centrala industripolitiska uppgifter somomorganisationen resulterar i bör kunna inverka positivt på verksamheten. Vidden pågående utredningen om industriverket skall, som framgår av direktiven,även förändringar som innebär nya arbetsuppgifter övervägas. Utskottet finnerföljaktligen inte skäl för något sådant uttalande av som motionärernabegär. Båda de nu aktuella motionsyrkandena avstyrks sålunda. 1. med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1981/82:1488 yrkande 3 tillStatens industriverk: Förvaltningskostnader för /83 anvisar ettförslagsanslag av , 2. avslår motion1981/82:1488 yrkande 2. : Utredningar m. m. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt B 2 (s. 27-29) och hemställer att till : Utredningar m. m. för budgetåret1982/83 anvisar ett reservationsanslag av 3 717 000 Regeringen har under punkt B 6(s. 30 f.) föreslagit att till för budgetåret1982/83 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang behandlar utskottetmotion /82:285 av (), vari hemställs att hosregeringen begär en skyndsam översyn och skärpning av nuvarande regler vidförvärv av pyrotekniska artiklar i enlighet med motionen. NU1981/82:33 5 Bestämmelser om pyrotekniska varor Regeringen har genom lagen(1975:69, ändrad 1977:424) om explosiva och brandfarliga varor bemyndigats atti fråga om bl. a. varor som består av eller innehåller explosivt ellerpyrotekniskt ämne meddela föreskrifter som gäller tillverkning, handel,hantering, förvärv m. m. Sådana föreskrifter finns i första hand i förordningen(1949:341) om explosiva varor (omtryckt 1977:361, ändrad 1980:380, 1981:496,1981:951). Som exempel på pyrotekniska varor nämns i förordningenfyrverkeripjäser och knallpjäser samt pjäser för rökalstring. För handel medpyrotekniska varor - liksom med explosiva varor över huvud taget - krävstillstånd av polismyndigheten enligt närmare villkor som anges i förordningen.Föreskrifterna innebär vidare bl. a. att pyroteknisk vara inte får säljas tillannan än den som har rätt att inneha varan. Huvudregeln är att det krävstillstånd för att man skall få inneha explosiv vara. När det gäller bl. a. vissapyrotekniska varor får dock sprängämnesinspektionen medge undantag från kravetpå tillstånd. Förordningen ger den ansvariga myndigheten på området(tidigare kommerskollegium, därefter statens industriverk och sprängämnesinspektionen)rätt att meddela ytterligare föreskrifter beträffande explosiva varor. Denuvarande bestämmelserna finns i kommerskollegiets författningssamling serie A(KFsA) 1968:2 med ändringar enligt KFsA 1970:3 och statens industriverksförfattningssamling (SIND-FS) 1979:1. a. kan noteras att vissa pyrotekniskavaror får säljas till och innehas av personer som fyllt , medan annarsgäller en åldersgräns av . Vissa varor får säljas endast för användningvid fyrverkeri vars föreståndare har godkänts av polismyndigheten. Frågan om behovet av skärptabestämmelser beträffande tillverkning och försäljning m. m. avfyrverkeripjäser, knallpjäser och andra pyrotekniska varor behandlades 1975 av pyroteknikutredningen. I detta betänkande (Ds I 1975:2)föreslogs när det gällde vissa slags pjäser antingen förbud mot tillverkningoch import eller begränsning i rätten till förvärv och innehav. Vidareföreslogs strängare tillverknings-, import-, handels- och kontrollbestämmelsersamt ändringar i allmänna ordningsstadgan vad gällde rätten att avfyrafyrverkeri. Vid remissbehandlingen av pyroteknikutredningensbetänkande instämde nästan alla de ca 30 remissinstanserna i att reglerna påområdet borde skärpas. Det rådde emellertid delade meningar om hur långtgåenderegleringen borde vara. Risken för ökad olaglig hemtillverkning framhävdes frånflera håll. 1* 1981/82. NU1981/82:33 6 Regeringen tog ställningtill utredningens förslag och uttalade då att en skärpning av bestämmelserna ompyrotekniska varor var påkallad med hänsyn till de skaderisker och störningarsom bruket av vissa sådana varor för med sig. , som dåsvarade för bestämmelser rörande tillämpningen av explosivvaruförordningen,fick i uppdrag att se över bestämmelserna enligt riktlinjer som angavs iregeringsbeslutet. utarbetade förslag till nya bestämmelserenligt regeringens uppdrag. Efter remissbehandling utfärdades skärpta tilläggsbestämmelserår 1977 (SIND-FS 1977:9). Systemet med åldersgräns förförvärv av pyrotekniska artiklar fungerar inte tillfredsställande, sägermotionären. skadas ungdomar vid användningen av sådana artiklar, vilkade har kommit i besittning av trots åldersgränsen. "Människors leklystnadupphör emellertid inte med myndig ålder", fortsätter motionären ochillustrerar detta med berättelsen om ett inträffat missöde. Motionen utmynnar iett par uppslag till ytterligare restriktioner. Ett är att pyrotekniskaartiklar skulle få säljas endast till sammanslutningar som anordnar fyrverkeriunder ordnade former. Ett annat är att den som förvärvar artiklarna skulle fåvisa att det finns tillfredsställande försäkringsskydd. (Kn1977:02; särskild utredare: ) har som en av sina uppgifteratt mot bakgrund av pyroteknikutredningens betänkande och remissyttrandenadäröver överväga behovet av ändring av allmänna ordningsstadgans bestämmelserom fyrverkeri. Utskottet tillstyrker regeringensförslag beträffande medel för sprängämnesinspektionen. Till sprängämnesinspektionens verksamhetsområde hör denreglering som gäller tillverkning och försäljning m. m. av pyrotekniska varor.Denna reglering var under förra föremål för en grundligutredning, som ledde till att bestämmelserna skärptes. Ett grundläggandeproblem i detta sammanhang är att kraftigare restriktioner beträffandepyrotekniska varor medför risk för ökad olaglig hemtillverkning och sålunda kanresultera i ökat antal skador. De gällande bestämmelserna är uttryck för enavvägning som tar hänsyn till detta. I motion 1981/82:285 föreslås en skyndsam översyn av denuvarande bestämmelserna med sikte på att de skall skärpas ytterligare.Motionären NU1981/82:33 7 utgår från ett fall då en nyårsraket förorsakadeallvariiga materiella skador. Utskottet vill framhålla att man, oavsett hurtillverknings- och försäljningsbestämmelserna är utformade, alltid måste räknamed att pyrotekniska varor, köpta i handeln eller hemtillverkade, kan komma attanvändas på ett omdömeslöst sätt. Det fall som motionären åberopar tycks varaett exempel på detta. Utskottet anser inte att man kan dra långtgåendeslutsatser av ett sådant enstaka fall. Medhänvisning till vad här sagts avstyrker utskottet motionen. 1. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag till /83 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att riksdagenavslår motion 1981/82:285. Kostnader för räntebefrielse vid strukturgarantier tillföretag inom vissa industribranscher. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 8 (s. 41-43) och hemställer 1. bemyndigarregeringen att under /83 ikläda staten förpliktelser i form avstrukturgarantier, som inberäknat tidigare utställda garantier innebäråtaganden om högst , 2. till Kostnaderför räntebefrielse vid strukturgarantier till företag inom vbsaindustribranscher för /83 anvisar ett reservationsanslag av . Täckande av förluster på grund avstrukturgarantier till företag inom vissa industribranscher. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 9 (s. 43) och hemställer att till Täckande avförluster på grund av strukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher för /83 anvisar ett förslagsanslag av . Kostnader för räntebefrielse vid särskildastrukturgarantier för textil- och konfektionsindustrierna. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 10 (s. 44 f.) och hemställer 1. medger att under budgetåret1982/83 behovsprövad räntebefrielse vid särskild strukturgaranti för textil-och konfektionsindustrierna beviljas inom en ram av ,. NU1981/82:33 8 2. bemyndigarregeringen att under /83 ikläda staten förpliktelse i form avsärskilda strukturgarantier för textil- och konfektionsindustrierna, sominberäknat tidigare utställda garantier innebär åtaganden om högst 259 500 000kr., 3. till Kostnaderför räntebefrielse vid särskilda strukturgarantier för textil- ochkonfektionsindustrierna för /83 anvisar ett förslagsanslag av . Täckande av förluster vid investeringsgarantier till vissa företag. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt B 11 (s. 45 f.) och hemställer attriksdagen till Täckande av förluster vid investeringsgarantier till vbsaföretag för /83 anvisar ett förslagsanslag av Täckande av förluster vid lånegarantier tillskogsindustrin. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 12 (s. 46) och hemställer att till Täckande avförluster vid lånegarantier till skogsindustrin för /83 anvisarett förslagsanslag av . Bidrag till Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling. Regeringen har under punkt B 13 (s. 47 f.) föreslagit att till /83 anvisa ett reserva tionsanslag av . Detta förslag behandlas i utskottets betänkande NU1981/82:51. Främjande av hemslöjden. Regeringen har underpunkt B 14 (s. 48 f.) föreslagit att till Främjande av hemslöjden för /83 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1981/82:240 av m.fl. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt industriverket inom ramen för tilldelade medel bör svara för halvalönekostnaden för en hårdslöjdskonsu-lent i enlighet med vad som anförts i motionen, 1981/82:1462 av m.fl. (c), vari hemställs ätt hos regeringen begär att motionenöverlämnas till för åtgärder i motionens syfte. Motion 1981/82:240 (s) behandlarfrågan om tillsättande av en konsulent i för s. k. hård slöjd. På uppdrag av i i länet "Projekt ". Projektet syftar tillatt underlätta försäljningen för länets hemslöjdare och hantverkare. Debedömningar som har gjorts tyder på, säger motionärerna, att man inomhemslöjdsverksamheten i länet med olika säljstödjande insatser kan skapaarbetstillfällen motsvarande 200 heltidssysselsatta. Ett allvarligt problem är emellertid, menar motionärerna,att länet saknar en hårdslöjdskonsulent. Projekt har visat att detfinns ett stort behov av en sådan i länet. Kostnaderna för hemslöjdskonsulenterskall i enlighet med proposition 1980/81:87 delas mellan landstingen ochstaten. I motionen krävs att industriverket inom ramen för givna resurser skallsvara för hälften av kostnaderna. I motion 1981/82:1462 (c) sägsinledningsvis att linodlingen för bara i vårt land var en viktignäring, som försåg odlarna med råvaror till egen och andras tillverkning avtextilprodukter. Linodlingen har emellertid gått kraftigt fillbaka, och detbörjar nu även bli svårt att få tag på importerat Hn av god kvalitet. Ett flertal olika avsättningsområden finns förlinprodukter. Det stora användningsområdet för linet är tillverkning avmöbeltyger, draperier, gardiner, sänglinne, transportbanor i maskiner,postsäckar, tapeter m. fl. Men även alla vävkunniga samt konstnärermed speciella kvalitetskrav borde vara intresserade av linprodukter, sägermotionärerna. Exempel på andra produkter som erhålls från linet är linoljan,som framställs genom pressning av linfröet. Linodlingen oeh linberedningen är en kulturtradition ochen kunskap som måste bevaras, menar motionärerna. I motionen krävs dels får i uppdrag att undersöka vilka möjligheter detfinns att odla mer lin i samt verka för att linodling i störreutsträckning än kommer till stånd, dels att ett linberedningsverk återsätts i gång i , gärna i samarbete med länsstyrelser, landsfing,lantbruksnämnder etc. bör, menar motionärerna, varaett samordnande organ för de olika intressen som finns när det gäller förädling,odling och tillverkning. och ersätter den rådgivande nämnd som varknuten till statens industriverk. Nämnden består av nio ledamöter - med åttapersonliga ersättare - som alla representerar områden i samhället där hemslöjdär av kulturellt, ekonomiskt NU1981/82:33 10 eller socialt intresse. Ordförande i nämnden ärlandshövding . I samband med att nämnden inrättades söm ett självständigtbeslutande organ beslöt att de statliga anslagen skulle ökas från 2,7milj. /81 till drygt 4 milj. kr. för innevarande budgetår.Till länshemslöjdskonsulenternas verksamhet, som finansieras av staten ochresp. landsting, har beviljats . per län av de statliga medlen.Landsfingen beräknas tillskjuta motsvarande belopp. Nämnden har pekat päbehovet av att organisafionen förstärks med hemslöjdskonsulenter för hårdslöjd. Regeringen är positiv till att så sker men har avvisat nämndens begäranmed hänvisning till det rådande statsfinansiella läget (se prop. 1981/82:100bil. 17 s. 49). Nämnden har beviljat bidrag till dokumentation avvärdefullt texfilt material, punktinsatser på hårdslöjdsområdet, åtgärder föratt tillvarata kunskaperna om äldre tunnbindningsteknik, marknadsföring m. m.Vidare har bidrag givits till ett projekt som går ut på att undersökamöjligheterna att effektivisera och bevara kunskaper om husbehovsodlingav lin. behandlade våren1981 (NU 1980/81:42) en motion om ökat stöd till utbildningen inom hemslöjdenoch då främst inom området hård slöjd. fann att goda skälförelåg för en sådan utbildning. instämde i detta men anfördeatt det borde ankomma på att besluta omprioriteringen vid organisationsutbyggnaden. Motionsyrkandet avstyrktes avutskottet och avslogs av . I det nämnda betänkandet behandlades även en motion omstatligt stöd till ull- och linproduktion. Av en rapport från tekodelegationenframgick att några industripolitiska eller försörjningspolitiska skäl inteförelåg för stöd till denna typ av råvaruproduktion. Däremot kunde kulturellasynpunkter läggas på önskvärdheten av att en produktion av detta slagupprätthölls. Detta hade också understrukits i ett yttrande av kulturutskottet.Enligt proposition 1980/81:87 skulle emellertid frågan om råvaror förhemslöjden särskilt uppmärksammas av nämnden. Något uttalande från riksdagenssida med anledning av mofionen fann därför inte näringsutskottet vara erforderligt.Utskottet avstyrkte motionen, som avslogs av . behandlade en motion omlinodlingens problem. I motionen hemställdes att hos regeringenskulle anhålla om åtgärder som tryggade den fortsatta verksamheten vid när det gäller linodling m. m. vitsordade i sitt betänkande övermotionen (JoU 1977/78:12) det önskvärda i att kunskaperna om bl. a. odling ochberedning av lin kan bli bestående i . 1 enlighet med tidigare gjordauttalanden NU1981/82:33 11 utgick utskottet från att frågan om åtgärder för atttrygga en fortsatt inhemsk linodling skulle prövas i samband medutredningsarbetet om vissa frågor inom växtförädlingsverksamheten. Med dettaansåg utskottet att motionen borde anses besvarad, och detta blev ocksåriksdagens beslut. Motioner om åtgärder för att stödja linodlingen återkomvid /79 (JoU 1978/79:26). sade sig förutsättaatt åtgärder för att trygga en fortsatt inhemsk linodling skulle komma attägnas uppmärksamhet inom ramen för växtförädlingsnämndens stödverksamhet. Ienlighet med utskottets förslag ansåg motionerna besvarade med vadutskottet anfört. Enligt motion 1981/82:240 (s) börstatens industriverk svara för halva lönekostnaden för en hemslöjdskonsulent iGävleborgs län, inriktad på hård slöjd. Det kan noteras att önskemål om ensådan tjänst också - utan något specifikt yrkande - förs fram i motion1981/82:1978 (c). framhöll utskottet (NU 1980/81:42) att detmåste vara en uppgift för att avgöra i vilkenordning oeh i vilken takt utbyggnaden av hemslöjdskonsulentorganisationen skallske. Utskottet instämmer emellertid i vad som anförs i motion 1981/82:240 (s)om att det är viktigt att bristen på speciellt konsulenter i hård slöjd uppmärksammas.Nämnden har tagit hänsyn till detta och för /83 begärt bidragtill ytterligare fyra hemslöjdskonsulenter. Såsom framhålls i propositionenmåste emellertid en permanent utbyggnad av konsulentverksamheten anstå iavvaktan på ett förbättrat statsfinansiellt läge. Med hänsyn härtill avstyrksmotionen. Motion 1981/82:1462 (c) behandlar frågan om möjligheternaatt bevara kunnandet om och öka odlingen av lin. Av vad näringsutskottetanförde i ämnet (se s. 10) framgår att inga industri- ellerförsörjningspolitiska skäl föreligger för stöd till odling av lin. Utskottetvill emellertid understryka'att tillgång på råvaror av hög kvalitet förhemslöjden är en oundgänglig förutsättning för dess fortlevnad. uppfattning är linodling också en kulturtradition som bör bevaras.Utskottet har inhämtat att har initierat enutredning som skall belysa möjligheterna att förbättra nuvarande metoder attodla lin i liten skala. Utredningen skall ligga till grund för eventuellavidare åtgärder från nämndens sida. Någotuttalande från sida med anledning av motionen finner utskottet intevara erforderligt. Motionen avstyrks således. Utskottet tillstyrker regeringensförslag till medeJsanvisning. 1. beträffande anslag attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Främjande av NU1981/82:33 12 hemslöjden för /83 anvisar ettreservationsanslag av , 2. beträffandehårdslöjdskonsulent i att avslår motion 1981/82:240, attriksdagen avslår motion 1981/82:1462. Medelstillskott till Norrlandsfonden. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt B 15 (s. 50) och hemställer att till Medelstillskotttill Norrlandsfonden för /83 anvisar ett reservationsanslag av30 . Kostnader för statsstödd exportkreditgivninggenom kredit.