bet · G501SkU52 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:52 omhöjning av skatten på alkoholdrycker, m. m. 1981/ 82:202) Regeringen (budgetdeparfementet) föreslår iproposition 1981/82:202 att antar vid propositionen fogade förslagtill 1. lag om ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt, 2. lag om ändring i lagen (1977:975) med tullfaxa, 3. lag om ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt. För att alkoholdryckernas prisutveckling skallfölja den allmänna prisutvecklingen föreslås i propositionen att skatten påspritdrycker höjs . Vidare föreslås att en generell skattehöjningpå alkoholdrycker genomförs . Slutligen föreslås att skaftenpå kolsyrade läskedrycker och lättöl sänks . Lagförslagenhar följande lydelse. 1Riksdagen 1981/82. SkU1981/82:52 2 Lag om ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt Härigenom föreskrivs att 10 och 11§§ lagen (1977:306) om dryckesskatt skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skatten på spritdrycker och vinutgår med en grundavgift och en pro. Grundavgiftenutgör per liter i Grundavgiften utgör per liter i fråga om fråga om 1. spritdrycker för varje 1. spritdrycker / krona för hel volymprocent alkohol, varje hel volymprocent alkohol, 2. starkvin 12kronor, 2. starkvin , 3. lättvin 3kronor . 3. lättvin . Procentavgiften utgör förspritdrycker och för vin av detaljhandelspriset.. Med detaljhandelspriset förstås det pris somdetaljhandelsbolaget tillämpar vid försäljning över disk, exklusive beloppetav skatt enligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt. 11 § Skatten på malt- och läske- Skatten på malt- och läske drycker utgår per liter med drycker utgår per liter med för lagrat lättöl, för lagrat lättöl, för öl, för öl, för starköl, för starköl, för kolsyrad läskedryck, för läskedryck. för annan läskedryck. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa Härigenom föreskrivs att 22 kap.lagen (1977:975) med tulltaxa skall ha nedan angivna lydelse. ' Drycker sprit och ättika Anm. För spritdrycker eller viner,vilka införes i den ordning som anges i 18 §3. lagen (1977:293) om handel meddrycker, utgår, om tullfrihet ej åtnjutes, tull med följande belopp, räknat förhelbutelj om : ' Senaste lydelse 1980:655. Senaste lydelse 1980:655. 3Senaste lydelse 1981: 1087. SkU1981/82:52 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Spritdrycker, hänförliga till tulltaxenr 22.09 ................... 100:- Vin: musserande: .................................................................... 32: - annat............................................................................. 23: - andra slagmed en alkoholhalt: överstigande15 volymprocent...................................... 28:- ejöverstigande 15 volymprocent.................................. 13:- Förspritdrycker eller viner, vilka införes i den ordning som anges i 18 §4. lagen(1977:293) om handel med drycker, utgår tull med av partihandelsbolaget föralkoholdrycker fastställt belopp, motsvarande: 1. tull enligt vadi 22 kap. sägs; 2. skatt enligt10§ lagen (1977:306) om dryckesskatt; samt 3. mervärdeskattenligt lagen (1968:430) om sådan skatt. För starköl som införes enligt förstaoch andra styckena utgår tull med per liter. Denna lag träder i kraft två veckorefter den dag, då lagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. Lag om ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt Härigenom föreskrivs att 10 och 11§§ lagen (1977: 306) om dryckesskatt skall ha nedan angivna lydelse. Skatten på spritdrycker och vinutgår med en grundavgift och en procentavgift. Grundavgiftenutgör per liter i Grundavgiften utgör per liter i fråga om fräga om 1. spritdrycker 1krona i öre för 1. spritdrycker / Å:rort«/O öre förvarje hel volymprocent alkohol, varje hel volymprocent alkohol, 2. starkvin/2kronor, 2. stark vin/J kronor.?(? 3. lättvin .kronor 7Ö öre. 3. lältvin . Procentavgiften utgör förspritdrycker och för vin av detaljhandelspriset. Med detaljhandelspriset förstås det pris somdetaljhandelsbolaget tillämpar vid försäljning över disk, exklusive beloppetav skatt enligt lagen (196>. ':430) om mervärdeskatt. Med nuvarande lydelse avses 10 § enligtförfattningsförslag nr I. SkU1981/82:52 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11§ Skaften pä malt- och läske- Skatten på malt- och läske drycker utgår per liter med dryckerutgår per liter med för lagrat lättöl, för lagrat lättöl, / krona för öl, för öl, för starköl, 5kronor för starköl, för läskedryck, för läskedryck. Denna lag träder i kraft . Motioner väckta med anledning av proposition 1981182:202 1981/82:2427 av m. (s) I motionen hemställs att beslutar 1. att ge regeringen i uppdrag att fill återkommamed förslag om skatt på extrakt för läskedrycksautomater, 2. attavslå förslaget om höjning av skaften på öl och starköl. 1981/82:2428 av () och () I motionen hemställs att avslår proposition1981/82:202, moment 3, och av regeringen begär ett reviderat förslag enligt vadsom angivits i motionen. 1981/82:2429 av m. fl. (m och s) I motionen hemställs att beslutar att skaftenför sfilldrink skall uppgå fill per liter fr. o. m. . Motioner väckta med anledning av proposition 1981182:143 1981/82:2207 yrkande 2 av m. fl. I motionen yrkas att beträffande etablering avsystembutiker och prispolitiken gör ett uttalande av den innebörd som angetts imotionen. 1981/82:2241 av tredje vicetalmannen m. fl. (fp, c, m) I mofionen yrkas att ger regeringen fill kännavad som i mofionen anförts angående anpassning av alkoholbeskatfningen fillriksdagsbeslutet . 1981/82:2247 yrkande 1 av () I mofionen yrkas att beslutar attalkoholbeskatfningen höjs från . Med nuvarandelydelse avses 11 § enligt författningsförslag nr 1. SkU1981/82:52 5 Motioner väckta under den allmänna motionstiden 1981/82:382 av () och (fp) Imofionen yrkas att hos regeringen hemställer om en översyn av lagenom dryckesskatt såvitt gäller beskattningen av vin. 1981/82:509 av () och () I motionen yrkas att som sin mening gerregeringen fill känna vad som anförts i motionen om en förändring avvinbeskattningen. 1981/82:870 av () och () I mofionen hemställs bl. - med hänvisning fill mofion1981/82:869 - att ansluter sig till vad som i mofionen anförs ombeskattning av snabbvinsatser. 1981/82:1176 av () I mofionen yrkas att av regeringen begär förslagfill reviderad alkoholbeskaftning i enlighet med vad som i mofionen anförts. 1981/82:1180 av m. (fp) I mofionen yrkas 1. att riksdagenhos regeringen anhåller om förslag fill ny lagstiftning om alkoholbeskattningeni enlighet med vad som anförts i mofionen, 2. att riksdagenhos regeringen anhåller om förslag till sådana lagändringar attvinbeskaffningen bättre anpassas till de alkoholpolifiska riktlinjer riksdagenlagt fast 1977 och 1980. 1981/82:1672 yrkande 2 av () och HansLindblad (fp) I motionen yrkas att begär att regeringen läggerfram förslag om ett alkoholbeskattningssystem som bidrar till attalkoholdryckerna ökar kraftigare i pris än andra konsumtionsvaror. 1981/82:2097 av m. fl. I motionen yrkas - med hänvisning till mofion 1981/82:2096- att hos regeringen hemställer om att priserna på alkoholdryckerknyts till levnadskostnadsindex och att detta prissystems effekter periodvisavstäms och utvärderas. Utskottet behandlar i dettabetänkande proposition 1981/82:202 om höjning av skaften på alkoholdrycker, m.m. och de med anledning härav väckta motionerna. Vidare behandlas de medanledning av proposition 1981/82:143 om åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruketväckta motioner som berör frågor om dryckesbeskaffningen liksom motioner frånallmänna motionstiden avseende detta ämnesområde. Innan utskottet går in SkU 1981/82:52 6 påförslagen i propositionen vill utskottet beröra sådana motionsvis aktualiseradefrågor som avser beslutsprocessen vid alkoholbeskatfningen, beskattningenshöjd och beskattningsreglernas utformning och som inte närmare diskuteras ipropositionen. Den alkoholpolitiska utredningen (APU) föreslog påsin tid att skaften på sprit och vin skulle utgå av alkoholbolagets(dvs. det statliga monopolbolag som enligt utredningens förslag skulle fullgörade två nuvarande monopolbolagens uppgifter) omsättning av dessa varor exkl.mervärdeskatt. Grunderna för prissättningen skulle fastställas i lag medutgångspunkt i vissa basvarupriser. Priserna skulle justeras minst en gångårligen med hänsyn till ändringar i konsumentprisindex. Bolaget skulle vidarekunna höja priset på särskilda missbruksvaror. Vid remissbehandlingenavstyrktes förslaget av flertalet remissinstanser. Den särskilda beredningsgruppsom granskade APU:s förslag och remissyttrandena däröver fann övervägande skälfala för att regeringen och borde ha full frihet att vidta deskattemässiga och därmed också prispolitiska åtgärder som framstår somerforderliga. Därvid måste, underströk beredningsgruppen, infe endastalkoholpolitiska utan även stafsfinansiella skäl kunna tas i beaktande. Dendåvarande socialministern ansåg i likhet med beredningsgruppen att APU;sförslag i denna del borde avslås och vid riksdagsbehandlingen på våren 1977höjdes inga röster fill förmån för en ändrad beslutsprocess vid alkoholbeskatfningen. Närfrågan nu återkommer i olika motioner får bakgrunden närmast antas vara attregeringen infe lagt fram förslag om höjd alkoholbeskattning efter de höjningarsom beslutades vid urtima , medan konsumentprisindex (KPI)stigit avsevärt därefter. Att dröjsmålet hänger samman med regeringens strävanatt framför allt undvika sådana lönehöjningar på arbetsmarknaden somskulle ha utlösts om KPI passerat vissa gränser torde vara uppenbart men kanockså ses mot den bakgrunden att ökningarna i alkoholkonsumtionen inte svaratmot alkoholprisernas eftersläpning. Enligt utskottets mening saknas anledningatt befara att alkoholpriserna på grund av de speciella ekonomiska förhållandensom rått höjning mera bestående skall ligga underKPI-utvecklingen. De nu framlagda förslagen om skärpningar av beskattningen avde alkoholhaltiga dryckerna innebär att alkoholpriserna återförs till KPI-nivåi enlighet med tidigare ställningstagande. Utskottet, som i detföljande återkommer till förslagen i propositionen, har med dessa synpunkterfrämst velat belysa de frågeställningar som m.fl. (fp) far upp iyrkandet 1 i motion 1180 om en beslutsprocess enligt APU:s modell och som LarsWerner m. fl. (vpk) behandlar i motion 2097, där mofionärerna förordar indexan-knutnaalkoholpriser. SkU 1981/82:52 7 Med hänsyn till den ingående prövning av frågan ombeslutsprocessen som fidigare ägt rum och till de överväganden härom som SAMOgjort i betänkandet Om alkoholpolifiken II liksomfill socialministerns uttalanden på grundval härav i proposition 1981/82:143 omåtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket anser utskottet sig inte kunnaförorda att den nuvarande beslutsprocessen för alkoholbeskatfningen ersättsmed andra former för fastställande av alkoholpriserna. Utskottet avstyrkersåledes bifall fill dessa yrkanden. I anslutning härtill tar utskottet också upp vissayrkanden om beskattningssystemet som mera gäller beskattningens höjd änformerna för besluten. Torsfen () och () förordar imotion 1672 yrkande 2 ett system som bidrar till att alkoholdryckerna ökarkraftigare i pris än andra konsumtionsvaror medan i motion 2247(yrkande 1) begär en höjning av alkoholbeskatfningen fr. o. m. den 1 juni1982. Motsvarande krav framfördes också motionsvis då degrundläggande principerna för den nuvarande alkoholpolifiken fastställdes menmofionerna avvisades med hänvisning bl. a. fill riskerna för ökning av deillegala åtgärderna. Utskottet anser inte att dessa risker minskat. Tvärtomfinns det tecken som tyder pä att exempelvis hembränningen ökat.Förutsättningen för att en akfiv prispolifik på alkoholområdet skall leda fillen bestående minskning av totalkonsumfionen måste enligt utskottets mening varaatt åtgärderna har ett brett stöd i opinionen. Saknas sådant stöd kan befarasatt totalkonsumfionen blir i stort sett oförändrad, medan den konsumtion somtillgodoses genom monopolbolagens verksamhet kommer att sjunka. Erfarenheternavisar att en prispolitik utan bred förankring kan leda inte bara fill en ökningav illegala åtgärder som hembränning, denaturering av teknisk sprit ochsmuggling utan också till ökad hemfillverkning av vin samt ett optimaltutnyttjande av den skattefria resandeinförseln och av den tillåtna resande,införseln av beskattad sprit frän våra nordiska grannländer. Medvetandet om desociala och fiskala problem som kan uppkomma gör att utskottet inte anser sigkunna rekommendera några väsentliga avsteg från de beskatfningsprinciper somriksdagen godkände och som ligger fill grund för förslagen i den härbehandlade propositionen rörande dryckesbeskaffningen. Den svenska alkoholbeskattningen har successivt ochi takt med skatteinstrumentets ökande betydelse för såväl alkoholpolitiken somstatsfinanserna utvecklats från en obetydlig tillverkningsskaft till dagensganska komplicerade sysfem med tullar och förpackningsavgiffer i botten, grundavgifter. SkU 1981/82:52 8 procentavgiffer,handelsvinster i monopolbolagen och slutligen också mervärdeskaft. De nutilllämpade skattesatserna ter sig visserligen ganska enkla, men i praktikentorde endast ett fåtal specialister till fullo behärska hela prissättningen avalkoholvarorna. För spritdrycker utgår grundavgift som fastställs i örefal iförhållande fill dryckernas alkoholhalt uttryckt i volymprocent, medangrundavgifterna för lättvin och starksprit utgår med fasta belopp, oavsettalkoholhalt, inom de för dessa varuslag gällande alkoholgränserna.Procentavgiften utgår för spritdrycker och för vin av prisetexkl. Dessa beskattningsregler har föranlett åtskilligamotionsyrkanden, av vilka flertalet går ut på att procentavgiften på lätfvinerslopas eller sänks och att härigenom uppkommande inkomstbortfall kompenserasgenom en höjning av grundavgiften. I en mofion yrkas att procentavgifterna överlag ersätts med höjda grundavgifter. () mofiverar i motion 1176denna ståndpunkt med att beskattningen inte bör vara relaterad till priset utanenbart fill alkoholstyrkan om den skall överensstämma med rimliganykterhefspolifiska principer. Utskottetvill inte bestrida att det kan råda delade meningar om procentavgiftensfunktion och höjd och att det tekniskt sett infe är förenat med någrasvårigheter att genomföra mofionärens förslag. Procentavgiften bör enligtutskottets mening i första hand ses som en i alkoholbeskatfningen inbyggdlyxskatt som i viss mån förstärker de prisskillnader som föreligger mellanframför allt de inhemska och de importerade alkoholdryckerna. Den dyrastekonjaken kostar i dagens prislista . per helbufelj och motsvarande prisför den dyraste champagnen är . En avveckling av procentavgiften skullemedföra betydande prissänkningar för dessa varor liksom för andra importvaroroch sannohkt leda till stora ändringar av konsumtionsvanorna, framför allt fillnackdel för den inhemska spritdrycks-produktionen. Utskottet kan för sin delinfe finna att ett generellt slopande av grundavgiften medför några påtagligaalkoholpolitiska vinster i nuvarande situation. Närdet gäller procentavgiften på lättvin finner utskottet inte heller att enkorrigering av beskaffningsgrunderna framstår som någon angelägenalko-holpolitisk åtgärd även om yrkanden härom förs fram i olika motionerliksom i en framställning till regeringen från den fill knutnaa-nämnden. I motion 382 förordar och (båda fp) ilikhet med a-nämnden att procentavgiften slopas och grundavgiften höjs medan BoLundgren och (båda m) i motion 509 vill gå försiktigare fram ochta ut en större del av skatten genom höjd grundavgift och en mindre del genomprocentavgift. Ungefär samma synpunkter anför också m. fl. (m) imotion 2207 (yrkande 2). Resonemanget till stöd för dessa yrkanden är attkvalitetsvinerna genom procentavgiften blivit oskäligt fördyrade och attbeskattningen därför gynnar den som använder billigare viner i berusningssyftemen gör de bättre vinerna SkU1981/82:52 9 svåråtkomliga för normala inkomsttagare. m.fl. (fp) är i motion 1180 inne på samma tankegång. Han hävdar attvinbeskaftningens höjd nu är närmast omvänd mot dryckernas skadlighet och synesnärmast förorda att vinbeskaffningen skärps i samband med ett slopande avprocentavgiften för att bättre anpassa den till de alkoholpolitiska riktlinjer riksdagenlagt fast. Beträffande det sistnämnda yrkandet vill utskottet erinra om att1977 års alkoholpohfiska beslut också innebär att man skall bibehålla enprogressiv alkoholbeskaftning, dvs. en hårdare beskattning av dryckerna peralkohol-procent ju starkare de är i syfte att främja en övergång till svagaredrycker. Utskottet har vid sin tidigare behandling av frågan om enavveckling eller sänkning av procentavgiften på lättvin infe funnit någonalkoholpolitiskt hållbar motivering för en sådan åtgärd. i sinframställning hävdar att även människor med normala inkomster bör ha möjlighetatt köpa kvalitetsviner kan man fråga varför nämnden inte för samma resonemangnär det gäller . Den dyraste konjaken används lika litet i rent berusningssyftesom de bättre kvalitetsvinerna. Man skulle därför med samma motivering kunnahävda att man bör höja grundavgiften och sänka procentavgiften på spritdryckerså att konsumenterna av renat brännvin och vodka får bära kostnaderna för enbilligare . I den progressiva beskattningen ligger att man far ut enväsentligt högre procenfavgiff på spritdrycker än på viner. Att under sådanaförhållanden införa en ytterligare preferens för kvalitetsvinerna innebär ipraktiken endast att flertalet konsumenter skall betala kostnaderna för attvissa mindre grupper med mera exklusiva dryckesvanor skulle gynnas. Om man avalkoholpolifiska skäl önskar höja skatten på billiga lättviner kan detta skeutan att sänka skaften på dyrare viner. Utskottet delar därför regeringensbedömning när den beslutat att lämna a-nämndens framställning utan åtgärd. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna382, 509, 1180 och 2207 yrkande 2 i denna del. Innan utskottet går över fill att behandla förslagen ipropositionen vill utskottet helt kort beröra motion 870 av (båda c) om bl. a. beskattning av snabbvinsatser. Utskottethar förståelse för tanken bakom förslaget i motionen men anser inte enbeskattning meningsfull, eftersom snabbvinsatserna utan svårighet också kansäljas i delar som köparen får plocka ihop till vinsafser. Utskottet avstyrkersåledes motionen i denna del. Departementschefen konstaterar ipropositionen att priserna på viner och starköl väl följtkonsumentprisutvecklingen men att priset på SkU1981/82:52 10 spritdrycker släpar efter. På grund härav föreslår han attgrundavgiften för spritdrycker höjs från till per liter ochvolymprocent fr. o. m. , vilket innebär en prishöjning pårenat brännvin, den vara som sedan åtskilliga decennier varit riktmärket försprifdrycksbe-skattningen. Vidare föreslås att redan nu fattar beslutom en generell höjning av skaften på samfliga alkoholdrycker från och med den 1januari 1983, motsvarande en prishöjning i förhållande fill prisernafr. o. m. . Sammanlagt skulle båda höjningarna vid oförändradkonsumtion svara mot en årlig inkomstförstärkning på ca 875 milj. kr. Medhänsyn fill erfarenheterna från skaftehöjningarna räknardepartementschefen med att inkomstförstärkningarna blir betydligt lägre än viden oförändrad konsumfionsvolym. I samband med skattehöjningen på spritdrycker den 1 maj1982 föreslås vidare att en enhetlig och förenklad schablonfull på spritdryckerinförs. Med hänsyn till att utskottet i annat sammanhang behandlar ändringar idet kapitel i tulltaxan där schablontullarna ingår, och då dettaförfatfningsförslag avses gälla fr. o. m. finner utskottetprakfiska skäl tala för att också de nya schablontullarna formellt beslutas isamband med övriga tulländringar och träder i kraft med dessa. Som utskottet redovisat i detföregående finns det skilda åsikter om beskattningsinstrumentets användning ochbeskattningens höjd. Utskottet anser emellertid att konsumtionsufvecklingenunder senare år talar för att man nu har anledning att fullfölja debeskatfningsprinciper som fastställdes i samband med alkoholpolitiskabeslut och som innebär att skatten skall vara progressiv i förhållande filldryckernas alkoholhalt och att höjden bör följa konsumentprisindex. I föreningméd ökade informationsinsatser bör en sålunda utformad beskattning - särskiltunder perioder med ett minskat utrymme för privat konsumtion - verksamt kunnabidra fill att begränsa den alltför höga konsumtionen utan att leda till merapåtagliga ökningar av den illegala anskaffningen av alkoholdrycker. För att ettsådant beskatfningssysfem skall kunna fylla sin funktion är det självfalletockså av vikt att skafteändringarna sker så tätt att priserna inte hinnersjunka nämnvärt under KPI. Från dessa utgångspunkter hade en något fidigarehöjning av spritpriserna varit mofiverad. Detta kompenseras emellertid i vissmån av att regeringen nu föreslår höjningar både fr. o. m. ochden . Härigenom åstadkoms viss framförhållning som bland annathar den positiva effekten att varje höjning blir av så begränsad storlek attden inte bör medföra någon mera påtaglig hamstring före ikraftträdandet. De invändningar som förts fram mot förslagen ipropositionen avser de föreslagna ändringarna i fråga om såväl vissaalkoholdrycker som läskedryckerna. Beträffande beskattningen av spritdryckerhar dock inte framförts några erinringar. SkU 1981/82:52 11 I fråga om beskattningen av lättvin yrkar KarlBjörzén och (båda m) i motion 2428 att avslår förslagetom höjning av skatten på samtliga alkoholskaffer i avvaktanpå en förnyad prövning av den omfördelning av vinbeskaffningen som utskottettidigare behandlat. Med hänsyn till att utskottet avstyrkt den i motionenbegärda sänkningen av procentavgiften för vin finner utskottet inte skältillstyrka detta yrkande. HansAlsén m. fl. (s) hälsar i motion 2427 förslaget om sänkta skatter påläskedrycker och lättöl med tillfredsställelse men motsätter sig de höjdaskatterna på öl och starköl med hänsyn till bryggeribranschensproblem. Motionärerna anser det betänkligt att ölet får ett procentuellt settstörre påslag än vin och sprit. Utskottet vill först korrigera det sistnämndapåståendet. Mofionärerna utgår uppenbarligen från grundavgiftshöjningarna menbortser därvid från procentavgifternas effekter. Den generella höjningen utöver de priser som kommer att gälla innebär endast ettfullföljande av tidigare godtagna beskattningsprinciper och är således interiktade mot de starkare maltdryckerna. Utskottet kan alltså inte fillstyrkabifall till mofionen i denna del. Meddet anförda tillstyrker utskottet den föreslagna höjningen av skaften påspritdrycker fr. o. m. . Härigenom får yrkandet i motion 2241 avtredje vice talmannen m. fl. (fp, m, c) om en anpassning avalkoholbeskatfningen fill den beskaftningsnivå som fastställdes vid 1980 årshöjning av dryckesbeskaffningen i princip anses vara fillgodosett. Utskottettillstyrker också förslaget till generell skattehöjning för alkoholdrycker fr.o. Skattenpå läskedrycker och lättöl I syfte att förbättra bryggeriernaskonkurrenssituation föreslås en enhetlig skattesats på per liter förläskedrycker och lättöl. Förslaget innebär en sänkning av skatten med 20 öreper liter för kolsyrade läskedrycker och med för lättöl, medan s. k.sfilldrinks får en höjning med per liter. Saft och juice skullefortfarande vara obeskattade. BoLundgren m. fl. (m, s) begär i mofion 2429, med hänvisning tillkonkurrensförhållandena, att skattesatsen för sfilldrink skall sänkas fill 20öre per liter i stället för att höjas per liter.Motionärerna hänvisar fill att stilldrinkskonsumf ionen sjunkit avsevärt sedanskatt infördes på dessa produkter. Utskoffefvill beträffande beskattningen av läskedryckerna - mot bakgrund av sinatidigare ställningstaganden i denna fråga - först ansluta sig tilldepartementschefens uttalanden att ett slopande av denna beskattning påalkoholpolitiska grunder måste anses vara en tveksam åtgärd. Densvenska bryggeriindustrin har utan tvivel fått betydande ekonomiska problemefter avvecklingen av mellanölet. Utskottet finner mot denna SkU 1981/82:52 12