bet · G501KU33 · 1981-12-31 00:00:00 — ordningriskerar man nämligen att datainspektionen får ägna sig åt prövning av ettstort antal enskilda fall av samkörningar som är tämligen harmlösa frånintegritetssynpunkt. Detta torde enligt utskottet inte stämma särskilt väl medgrundtanken i det framlagda förslaget. Enligt utskottets mening bör man kunnaundvara krav på särskilt tillstånd för det mottagande registret i sådana falldå utlämnandet av uppgifter från det register varifrån uppgifterna hämtas skermed stöd av författning eller i överensstämmelse med ett beslut avdatainspektionen liksom i sådana fall då uppgifterna lämnas ut med denregistrerades samtycke. Den kan här gälla t. ex. uppdatering av medlems-ochkundregister för vilka enbart licens krävs med folkbokföringsuppgifter somlämnas från SPAR. Vidare bör det inte krävas något särskilt tillstånd församkörningar mellan exempelvis hyres-, medlems- eller kundregister, å enasidan, och postgirot eller bankernas register, å andra sidan, om samkörningensker i överensstämmelse med ett beslut av datainspektionen beträffande detutlämnande registret. Inyssnämnda motion 2500 framhålls att tillstånd borde krävas också om ettpersonregister skall innehålla uppgifter som har inhämtats för något annatändamål än det för vilket registret förs, om inte registreringen av uppgifternasker med stöd av författning, regeringens eller datainspektionens beslut ellermed den registrerades medgivande. mening finns det inte behov av någon sådan utvidgning avtillståndskravet. De önskemål som ligger bakom motionen i denna del bör varatillgodosedda genom bestämmelserna i 7 § 1-3 om att personregister skall förasför ett bestämt ändamål och att endast sådana uppgifter skall få registrerassom står i överensstämmelse med registrets ändamål etc. Om denregisteransvarige underlåter att iaktta vad som åhgger honom enligt dennaparagraf, kan datainspektionen ingripa med föreskrifter enligt 18 §. I sistahand har inspektionen möjlighet att förbjuda fortsatt förande av registret. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att bestämmelsen i 2 § andrastycket punkt 4 datalagen utformas på så sätt att tillstånd för personregistersom skall innehålla personuppgifter som inhämtas från något annatpersonregister skall behövas endast om inte registreringen av uppgifterna ellerutlämnandet av dessa sker med stöd av författning, datainspektionens besluteller den registrerades medgivande. Motionernafår enligt utskottet anses besvarade med vad utskottet anfört och föreslagit. Ibilaga till betänkandet lägger utskottet fram förslag till lagändringen ifråga. under allmänna motionstiden väckta motionen 1980/81:189 avKerstin m.fl. (fp) uttrycks vissa farhågor för urholkning avintegritetsskyddet i den svenska datalagstiftningen vid en anslutning avSverige till den Europeiska dataskyddskonventionen. Somtidigare framgått föreslås i propositionen att ansluter sig till denangivna konventionen. Även utskottet anser att det är av stort värde att KU1981/82:33 H överläggningarna om dataskyddsfrågor inom nuhar lett fram till en konvention om skydd för enskilda vid automatiskdatabehandling av personuppgifter. För svenskt vidkommande är detbetydelsefullt att konventionen följer samma mönster som den svenskadatalagen. Det förhåller sig så att det materiella innehållet i konventionen istor utsträckning stämmer överens med den svenska datalagens regler till skyddför den enskildes integritet. Utskottet biträder propositionens förslag omanslutning till konventionen och avstyrker motionen. Utskottet tillstyrker även i övrigt propositionens förslagtill lag om ändring i datalagen. Utskottet tillstyrker det i budgetpropositionen föreslagnaanslaget till Datainspektionen för /83 dvs. När det gäller datainspektionens verksamhet vill utskottetunderstryka vikten av att inspektionen ges sådana ekonomiska resurser att detblir möjligt att inte minst på informationssidan fullgöra de insatser somkrävs. Utskottet förutsätter att frågan om datainspektionens informationsresurserkommer att övervägas ytterligare i samband med den fortsattarationaliseringsverksamheten. Utskottet övergår härefter till att behandla ett antaltill utskottet remitterade motioner i datafrågor väckta under de allmännamotionstiderna 1981 och 1982. Motion 1980/81:189 av m. fl. (fp) innehållerfyra yrkanden. Ett av dessa har tagits upp i det föregående i samband med attutskottet behandlat propositionens förslag om godkännande av konventionen tillskydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter. Av deåterstående motionsyrkandena innehåller det första ett förslag att generelladirektiv utfärdas innebärande att uppgiftsinsamling för databearbetning alltidskall åtföljas av upplysningar om för vilket ändamål uppgiftsinsamlingen sker. Utskottet vill erinra om att enligt nu gällande lydelse av2 § datalagen får personregister icke inrättas eller föras utan tillstånd avdatainspektionen. Enligt förslaget till 2 § datalagen får personregisterinrättas och föras endast av den som har anmält sig hos datainspektionen ochfått bevis om detta av inspektionen (licens). Utöver licens behövs tillstånd avdatainspektionen för att inrätta och föra personregister som skall innehållavissa uppräknade slag av uppgifter. Med inrättande av personregister förståsenligt såväl gällande som föreslagen lydelse av den aktuella paragrafen äveninsamling av uppgifter som skall ingå i registret. När den sistnämnda bestämmelsen infördes i datalagen år1979, uttalade departementschefen (prop. 1978/79:109 s. 30) bl. a. att detsjälvfallet är av vikt att uppgiftsinsamlingen till ett planerat register intebörjar innan datainspektionen har tagit ställning till registret.Uppgiftsinsamlingen kan nämligen redan i sig innebära risk för otillbörligt intrångi vederbörandes personliga integritet. Genom att den registeransvarige på etttidigt stadium KU1981/82:33 12 vänder sig till datainspektionen får denna enligtdepartementschefen också möjlighet att påverka sättet för uppgiftsinsamlingengenom föreskrifter om inhämtande av uppgifter för personregistret (se 6 §första stycket 1. datalagen). I likhet med motionärerna anser utskottet att en begäranom uppgiftsläm-nande bör åtföljas av upplysningar om ändamålet och skälen fördenna begäran. Som framgått ovan har datainspektionen vissamöjligheter att i samband med tillståndsgivningen meddela föreskrifter omuppgiftsinhämtandet. Utskottet vill vidare erinra om det av utskottettillstyrkta förslaget till 7 § datalagen, vilket berörts tidigare i samband medbehandlingen av motion 2500. Enligt denna paragraf får bl. a. uppgifter intesamlas in annat än i överensstämmelse med registrets ändamål eller vad somgäller enligt lag eller annan författning eller i enlighet med denregistrerades medgivande. Det får enligt utskottet också förutsättas attdatalagstiftningskommittén i sitt fortsatta arbete på en generellpersonregisterlagstiftning kommer in på denna fråga. Något särskilt initiativfrån sida är därför inte erforderligt. Det andra förslaget i motionen avser en kartläggning avden ekonomiska nyttan för enskilda, organisationer och företag att ha tillgångtill offentliga databaser. Utskottet vill hänvisa till att frågan om kommersielltutnyttjande av ADB-baserade allmänna handlingar diskuterades i den propositionom offentlighetsprincipen och ADB som fattat beslut om (prop.1981/82:37, KU 1981/82:21). I propositionen uttalas (s. 43) bl. a. att det inteutan mycket starka skäl och efter noggranna överväganden kan komma i fråga attinskränka handlingsoffentligheten till vissa "godtagbara syften".Några sådana starka skäl hade enligt departementschefens mening inte kommitfram i det aktuella lagstiftningsärendet. Han uteslöt emellertid inte att helafrågan kunde få tas upp till prövning på nytt. I samma proposition (s. 44-45) togs också frågan upp ommöjligheten att öka tillgänghgheten hos den information som finns hosmyndigheterna, s. k. aktiv informationsförmedling. Departementschefen anslötsig till uppfattningen att det ur många aspekter är önskvärt att deninformationsmängd som myndigheterna besitter sprids till en vidare krets, ävenpå annat sätt än genom den gängse handlingsoffentligheten. Han ansåg dock attdet inte förelåg tillräckliga grunder för att besluta om en fortsatt utredninginom detta område. Frågan kunde emellertid komma att prövas vidare i annatsammanhang. Frågor med anknytning till förslaget i motionen har alltsånyligen behandlats i en av godkänd proposition. Föredragande statsrådhar därvid förklarat att dessa frågor kan komma att prövas på nytt. mening behövs därmed inget initiativ från sida. Enligt motionens tredje punkt bör datamonopol motarbetassåväl i statiiga som i privata sammanhang. Frågan aktualiseras enligtutskottets mening KU1981/82:33 13 särskilt när det gäller teledata, dvs. överföring avinformation lagrad i en dator via det allmänna telenätet. Utvecklingen påteledataområdet har behandlats av informationsteknologiutredningen. a. i betänkandet Nya medier (SOU 1981:45 s. 150-151) att det börstå var och en fritt att etablera teledataverksamhet. Skulle utvecklingen motförmodan gå i annan riktning och tendenser till faktiskt monopol uppstå finnsdet enligt utredningen anledning att överväga åtgärder som främjar decentralisering. Som framgår av vad som sagts har frågan om mångfaldinom dataverksamheten uppmärksammats av informationsteknologiutredningen. Denkommande massmedieutredningen kan också komma att beröra denna fråga. Utskottetförutsätter därför att riskerna för att monopolsituationer uppkommer pådataområdet beaktas utan särskilt uttalande från sida. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1980/81:189, yrkandena 1-3. 1 motion 1980/81:194 av m.fl. (vpk) föreslåsatt anmälan skall göras till det statliga person- och adressregistret (SPAR) omman vill ha direktreklam. F. n. gäller det omvända. Det krävs anmälan om maninte vill ha direktreklam. Ett liknande förslag behandlades av utskottet i sambandmed proposition 1980/81:62 som innehöll förslag om reglering av SPAR idatalagen. I en vpk-motion framhölls bl. a. att endast den som vid en förfråganfrån den registeransvarige har uppgett sig vilja ha direktreklam, skall erhållasådan. Utskottet (KU 1980/81:11) framhöll att ett genomförande av förslagetuppenbarligen skulle medföra stora kostnader och betydande administrativaproblem för den registeransvariga myndigheten. Enligt utskottets mening stodinte dessa olägenheter i rimlig proportion till den vinst som kan göras frånintegritetssynpunkt. Utskottet avstyrkte motionen. Den något förändrade utformning som förslaget nu fåttföranleder inte utskottet att frångå den ståndpunkt som intogs tidigare.Utskottet vill tillägga att om inte SPAR kan användas för direktreklam går ettväsentligt ändamål med detta register förlorat. SPAR tillkom nämligen bl. a.för att motverka uppbyggnaden av privata befolkningsregister med huvudsakligtsyfte att tillgodose direktreklamens behov. Utskottet avstyrker motionen. I motionerna 1980/81:235 av ochLars-Erik () och 1981/82:1579 av m. fl. (vpk) behandlasfrågan om samköming av olika datasystem i syfte att bekämpa ekonomisk brottslighet. Utskottet vill erinra om att man redan vid datalagenstillkomst var medveten om att samköming kan medföra ökade risker förotillbörligt intrång i de registrerades personliga integritet. Samköming avpersonregister och annat samutnyttjande av data i sådana register är därförföremål för KU1981/82:33 14 särskild restriktivitet vid tillståndsprövningen. Mot detta står emellertid enligt utskottets mening behovetav att kontrollera att uppgifter som medborgarna lämnar i olika sammanhang ärriktiga. Som uttalades i proposition 1978/79:109 bör samkörningar i detta syfteinte anses otillbörliga, om medborgarna redan när de lämnar uppgifternainformeras om att dessa kan komma att kontrolleras mot ett annat register. Enligt utskottets mening har det ibland i den allmännadebatten förekommit överdrivna föreställningar om de vinster som kan göras frånkontrollsynpunkt med samkörningar. Svårigheterna att erhålla jämförbarhetmellan olika register är ofta betydande. Därmed finns risk att samkörningarskapar en felaktig eller vilseledande bild av de registrerade, vilket i sin turkan leda till krav på ytterligare kontrollåtgärder. Det är emellertid ett allmänt intresse att samhället ävenmed datateknikens hjälp kan förebygga och bekämpa t. ex. ekonomiska brott.Frågan om samköming mellan olika register i kontrollsyfte bör enligt utskottetsuppfattning prövas från fall till fall. Vid denna prövning får integritetssynpunktervägas mot kontrollbehov. När det gäller samkörningar mellan olika offentiigaregister bör denna avvägning normalt åvila regering eller riksdag och ejavgöras på myndighetsnivå. Ett generellt förord för samköming mellan olikaregister bör enligt utskottets mening inte ställa sig bakom.Samköming måste mot denna bakgrund även i fortsättningen behandlas restriktivt.Motionerna får anses besvarade med vad utskottet anfört. I motion 1981/82:1634 av och () begärs förslag från regeringen om hur verksamheten vid de s. k.ombudsföretagen, dvs. företag som erbjuder allmänheten att mot betalningerhålla uttag ur offentliga dataregister, skall kunna upphöra. Enligtmotionärerna har ombudsföretagen fått möjlighet att operera i det vakuum som ärresultatet av att datainspektionen inte har resurser att informera om hurenskilda själva vid behov kan utnyttja 10 § datalagen. Enligt 10 § datalagen skall den registeransvarige påbegäran av enskild så snart det kan ske underrätta denne antingen om innehålleti personuppgift som ingår i personregistret och innefattar upplysning om honomeller om att sådan uppgift ej förekommer i registret. Sådan begäran skallframställas skriftligen och vara egenhändigt undertecknad av den enskilde. Harunderrättelse lämnats, behöver ny underrättelse ej lämnas till samme enskildeförrän därefter. Från upplysningsplikten finns vissa undantag. Enligt samma paragraf skall underrättelsen lämnas utankostnad för den enskilde. Föreligger särskilda skäl, får dock datainspektioneni fråga om visst slag av personuppgifter eller i fråga om underrättelse om attpersonuppgift om enskild ej förekommer i registret medge att avgift tas ut. Bestämmelsenfick sin nuvarande lydelse genom en ändring som skedde år KU1981/82:33 15 1980 (prop. 1980/81:20, KU 1980/81:9). Ändringen innebarinförande av regeln att ansökan om upplysningar ur personregistret skall framställasskriftligen och vara egenhändigt undertecknad av den enskilde. Med anledning avmotioner med avslagsyrkanden beträffande denna ändring anförde utskottet bl. a.att det är av stor betydelse från integritetssynpunkt att den enskilde har rätttill insyn i de aktuella personregistren såvitt gäller uppgifter om honomsjälv. Enligt vad utskottet då uttalade är det därför en viktig uppgift bådeför datainspektionen och för de registeransvariga att på olika sätt informeraom denna rättighet och underlätta för medborgarna att utnyttja den möjlighettill insyn i personregister av olika slag som bestämmelsen i 10 § datalagenöppnar. Utskottet anslöt sig till bedömningen i propositionen atts. k. massbeställningar via ombudsföretag inte i första hand har sin grund ien önskan från den enskilde om att få uppgifter om sig själv ur ett visst ellervissa register utan snarare är en konsekvens av ombudsföretagens sätt attarbeta. Genom den föreslagna lagändringen skulle enligt utskottets uppfattningmassbeställningar med bibehållande av den enskildes insynsmöjligheterundvikas. Utskottet avstyrkte motionerna. I en reservation (7 s) anfördes bl. a. att förslagetskulle leda till ökade svårigheter för de registrerade att utnyttjainsynsrättigheten. Med ökade informationsinsatser från datainspektionens och deregisteransvarigas sida samt en ökad uppmärksamhet från när detgäller ombudsföretagens sätt att arbeta borde enligt reservanternas uppfattningvad som i propositionen närmast beskrivs som okynnesanvändning av 10 §datalagen minska väsentligt i omfattning utan att skyddet för den personligaintegriteten urholkas. Reservanterna yrkade avslag på propositionen i denna deloch bifall till motionerna. Sedan denna fråga senast behandlades av har enny och aktualiserad upplaga av informationsskriften Personregister i Sverigeutgivits av datainspektionen. I skriften redovisas vissa uppgifter om deviktigaste personregistren. a. finns uppgifter om registrets användning,innehållet i registret och namn, adress, telefon m. m. till registerföraren.Datainspektionen eftersträvar att genom nya upplagor av denna skrift erbjudaså aktuell information som möjligt på detta område. EnUgt inspektionensuppfattning är emellertid resurserna för informationsverksamhetenotillräckliga. Utskottet, som delar motionärernas skepsis motombudsföretagens verksamhet, vill på nytt understryka betydelsen av attdatainspektionen och de registeransvariga själva informerar allmänheten om deninsynsrätt som datalagen ger. Av särskild vikt är sådan information somunderlättar för den enskilde att utnyttja denna insynsrätt på ett rimligt ochmeningsfullt sätt. Som utskottet ovan uttalat bör frågan om särskildainformationsresurser för datainspektionen övervägas ytterligare i samband medden fortsatta rationaliseringsverksamheten. Motionen får anses besvarad medvad utskottet anfört. KU1981/82:33 16 Med hänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. beträffandeavslag på proposition 1981/82:189 attriksdagen avslår motion 1981/82:2489, yrkande 1, 2. beträffandeinförande av licenssystem i datalagstiftningen attriksdagen avslår motionerna 1981/82:2498 yrkandena 1 och 2 samt 1981/82:2499, 3. beträffande registrering avpersonregister hos datainspektionen och skyldighet att ange licensnummer på utdataprodukter attriksdagen avslår motionerna 1981/82:2467,1981/82:2488 och 1981/82:2498, yrkande3, 4. beträffande tillståndskravet vidsamköming av vissa personre gister attriksdagen med anledning av proposition 1981/82:189 i denna del antar den avutskottet i bilaga föreslagna lydelsen av 2 § datalagen (1973:289) samtförklarar motionerna 1981/82:2497 och 1981/82:2500 besvarade med vad utskottetanfört, 5. beträffande anslutningtill den Europeiska dataskydds konventionen delsgodkänner konventionen till skydd för enskilda vidautomatisk databehandling av personuppgifter, dels antar propositionens förslagtill ändring i 4 § andra stycket och tredje stycket, första meningen samt 11 §datalagen och i 7 kap. 16 § och 9 kap. 6 § sekretesslagen (1981:100), delsavslår motion 1980/81:189 yrkandet 4, 6. beträffandeförstag till lag om ändring i datalagen i övrigt att bifaller proposition 1981/82:189, 7. beträffandeavgifter för datainspektionens verksamhet attriksdagen med bifall till proposition 1981/82:189 och med avslag på motion1981/82:2489, yrkande 2, bemyndigar regeringen att besluta härom i enlighetmed de riktlinjer som angetts i propositionen, 8. beträffandeanslag till datainspektionen attriksdagen till Datainspektionen för /83 anvisar ettförslagsanslag av , 9. beträffande upplysningsplikt viduppgiftsinsamling för databear betning m. m. attriksdagen avslår motion 1980/81:189, yrkandena 1-3, 10. beträffande det statligaperson- och adressregistrets markering om direktreklam attriksdagen avslår motion 1980/81:194, 11. beträffande samköming mellanolika dataregister för bekämp ning av ekonotnisk brottslighet attriksdagen förklarar motionerna 1980/81:235 och 1981/ 82:1579 besvarade med vadutskottet anfört. KU1981/82:33 17 12. beträffande de s. k. ombudsföretagens verksamhet attriksdagen förklarar motion 1981/82:1634 besvarad med vad utskottet anfört. Närvarande: (), (),(), (), (), PerUnckel (m), YngveNyquist (s), (), (), iVärmdö (m), (), (), * (fp),() och (). ' Ej närvarande vid justeringen. av , , ,, , och (alla s). Införande av licenssystem idatalagstiftningen Reservanterna anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 8 som börjar "Enligt utskottet" och slutar"motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet vill fästa uppmärksamheten på att 1973,som första land i världen, antog en datalagstiftning i syfte att skydda denenskilde mot intrång i den personliga integriteten, som kan bli följden avregistrering av personuppgifter med hjälp av ADB. Den grundläggande principeni lagen är att personregister med hjälp av ADB inte får inrättas eller förasutan tillstånd av datainspektionen. För register som inrättas genom beslut avriksdagen eller regeringen krävs dock inte datainspektionens tillstånd. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte 1976datalagstiftningkommittén, DALK, med uppgift att göra en översyn av datalagen.I ett delbetänkande, SOU 1978:54, konstaterade DALK att datalagen fungerattillfredsställande. Kommittén föreslog därför endast smärre ändringar i lagen,som i realiteten innebar att man i lagstiftningen införde den praxis somdatainspektionen utvecklat . Enligt DALK:s uppfattningskulle dessa ändringar i datalagen ge ett ändamålsenligt integritetsskydd KU1981/82:33 18 fram till dess att lagen kunde ersättas med en meragenerell personregisterlag. Denna uppfattning delades också av regering och riksdag,som i allt väsentiigt godtog DALK:s förslag. Ändringarna i datalagen (prop.1978/ 79:109, KU 1978/79:37) trädde i kraft . gavsDALK tilläggsdirektiv att närmare pröva utformningen av en generell personregisterlagstiftning.Detta arbete bedrivs nu inom DALK som avser att lägga framförslag till lag på detta område. Mot bakgrund av vad som här redovisats är det enligtutskottet anmärkningsvärt att regeringen redan nu - utan att starka skäldärtill föreligger - lägger fram förslag till grundläggande förändringar idatalagen. Enigheten mellan de politiska partierna i har hittillsvarit stor om att alltför täta förändringar av datalagens regelsystem börundvikas. Stabiliteten i rättsreglerna måste tillmätas största betydelse såvälför de registeransvariga som för de regeltillämpande myndigheterna. Utskottet motsätter sig regeringens förslag att upphävaden nuvarande principen om en generell tillståndsplikt för upprättande avpersonregister som förs med ADB, enär detta leder till klara försämringar iskyddet för den personliga integriteten. Ändringar i datalagen i detta avseendebör enligt utskottet anstå till dess gällande regler kan ersättas med enpersonregisterlag. Flera remissinstanser har också bestämt motsatt sigändringarna med hänvisning till det pågående utredningsarbetet. har beslutat att datainspektionens kostnaderskall täckas genom ett avgiftssystem. DALK har utarbetat ett system föravgiftsuttag som avses att införas under kommande budgetår. Detstatsfinansiella läget kan därför inte anföras som ett motiv för att görabetydande ingrepp i datalagen. Genom den totalfinansiering som riksdagenbeslutat om bör datainspektionen, i avvaktan på en ny personregisterlag, kunnages de resurser som behövs för att kunna fullgöra sina tillstånds-, tillsyns-och informationsuppgifter på ett tillfredsställande sätt. Dessutom börinspektionen vidta den ytterligare rationalisering av tillståndsförfarandet somvisat sig möjlig enligt det av DALK utarbetade nollalternativet. dels att hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande införande avlicenssystem i datalagstiftningen att bifaller motionerna1981/82:2498, yrkande 1, 1981/82:2499 samt förklarar motion 1981/82:2498,yrkande 2, besvarad med vad utskottet anfört. Tillståndskravet vid samköming av vissa personregister Reservanterna anser - under förutsättning av bifall tillreservation 1 - dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 9 börjar "Enligt 2 §" och på s. 10 slutar "ifråga" bort ha följande lydelse: KU1981/82:33 19 Utskottet föreslår under hänvisningtill vad som tidigare anförts att 2 § datalagen bibehåller sin nuvarandelydelse. dels att hemställan under 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande tillståndskravetvid samköming av vissa personregister attriksdagen dels avslår propositionens förslag om ändring i 2 § datalagen, delsavslår motionerna 1981/82:2497 och 1981/ 82:2500, Lag om ändring i datalagen i övrigt