bet · G501FöU18 · 1981-12-31 00:00:00 — Enförutsättning för att behälla dem för det militära försvaret är att entillräcklig nyttjandegrad åstadkoms. Värnpliktskontoren kan inte själva bäradriftkostnaderna. Frågan är alltså beroende av om annan militär eller civilverksamhet kan lokaliseras dit. Motionen bör avslås. Flygvapnetavser att avveckla f. d. F 11 pä i och med att bastroppen dras in. Imotion 2199 (s) begärs att försvarsmakten hjälper och Oxelösundskommuner att starta civil flygverksamhet på bl. a. genom att flytta ditarméflygskolan från . Enligtöverbefälhavarens planering skall arméflygskolan flytta till senast är1988. Han föreslär vidare att ytterligare ett förband med helikoptrar sätts uppinom armén . Därvid förutsätter ÖB attarméflygskolan bör upphöra i den form den nu har och ingå i det nyahelikopterförbandet. Utskottetanser i likhet med försvarskommittén och chefen för försvarsdepartementet attett ställningstagande till arméflygskolans flyttning bör anstå. Det är interimligt med ytterligare en flyttning . Motionen bör avslås. Försvarsministerninformerar om att den tolfte jaktdivisionen kan komma att lokaliseras tillBlekinge flygflottilj. En begäran om en sådan flyttning finns i motion 533(s). Då begäran i motionen tillgodoses genom den planeringsinriktning som nugäller, anser utskottet att det inte finns behov av någon framställning frånriksdagen. Motionen bör avslås. Överbefälhavarens förslag till krigsorganisationförutsatte vissa besparingar bl.a. inom fredsorganisationen. I propositionenföreslås avvikelser från överbefälhavarens besparingsmål enligt följandetabell: FöU1981/82:18 70 Kostnadsförändringar i proposition 102 jämfört medöverbefälhavarens fredsorganisationsplan (FOP) Kostnadsminskningar enligt ÖB:s FOP 1982/92 7910 Avvikelser i prop. 13 ochberiden högvakt kvar - 240 De ekonomiska konsekvenserna avförsvarsutskottets förslag till framgår av följande tabell; Utskottets förslag jämfört med proposition 102 Kostnadsminskningar enligt proposition 102 7710 Avvikelser i utskottets förslag ' Kvar i avvaktan pä USIK. Medför enligt utskottet ingakostnadsökningar. Regeringen bör återkomma i frågan. Medför enligt utskottet inga Försvarsministern har uttalat sigom vissa personaladministrativa frågor m. m. Bland dessa kan nämnas åtgärder isamband med förbandsnedläggningar och frågor om befälstillgångar, utredning omyrkesbefäl, befälsordningen, jämställdhetsfrågor och den civila personalensutvecklingsmöjligheter. Utskottet har inte något att anföra med anledning avredovisningen och föreslår att lämnar utan erinran vadförsvarsministern har anfört. Utskottets hemställan Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet attriksdagen med bifall till proposition 1981/82: 102, med anledning av motion1981/82:2262, yrkande 8, samt med avslag på motion 1981/82:2262, yrkande 9,godkänner vad föredragande statsrådet har förordat, 2. beträffandeorganisationsförändringar inom huvudprogrammen Gemensamma myndigheter m.m. och Operativ ledning m.m. a. attriksdagen med avslag pä proposition 1981/82:102 bifaller motion 1981/82: 2276,yrkande 7, om utredningsarbetet angående gemensamma myndigheter. FöU 1981/82:18 71 b. attriksdagen avslår motion 1981/82:2266, yrkande 2, om tyngdpunkten i utredningar angående ytterligare besparingar, c. att riksdagenavslår motion 1981/82; 340 om försvarets rationa liseringsinstitut m. m., d. att riksdagenavslår motion 1981/82:2269 om personalminsk ningar inom , e. att riksdagenavslår motion 1981/82:2282 om konsultanvänd ningen inom fortifikationsförvaltningen, f. att riksdagenavslår motionerna 1981/82:2276, yrkande 8, och res. 5 (s) 1981/82:2283, yrkande 7, om sammanslagning av försvarsstaben g. att riksdagenavslår motion 1981/82:2283, yrkande 8, om minskning av antalet militärområden till fyra, h. att medavslag på proposition 1981/82:102 samt med bifall till motionerna 1981/82:2202,1981/82:2210, 1981/82:2219 och 1981/82:2262, yrkande 10, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört om bibehållande av Bergslagensmilitär- och civilområde, i. att avslårmotion 1981/82:2201 om lokaliseringen av civilbefälhavarkansliet i Östracivilomrädet, 3. beträffandebesparingar på lokal och lägre regional nivå a. att riksdagenavslår motion 1981/82:2283, yrkande 9, om bibe hållande av förband i fredsorganisationen, b. att riksdagenavslår motion 1981/82:2271 om inriktning av arbetet rörande arméns fredsorganisation års försvars beslut, c. att riksdagenmed bifall till proposition 1981/82:102 och med avslag på motion 1981/82:2272, yrkande 1, godkänner vad före dragande statsrådet har förordat om bibehållande av I 3, 4. beträffandeorganisationsförändringar inom armén a. att riksdagenmed bifall till proposition 1981/82; 102 och med avslag pä motion 1981/82:2272, yrkande 3, godkänner vad före dragande statsrådet har förordat om värnpliktsutbildning för be riden högvakt, b. att riksdagenavslår motion 1981/82:161 om användning av Granhammars slott, c. att riksdagenavslår motion 1981/82:1259 om en idrottspluton i borg, d. att riksdagenavslår motion 1981/82; 2193 om inrättande av ett centralförråd i Karisborg, e. att riksdagenmed bifall till proposition 1981/82; 102 samt med avslag på motionerna 1981/82:2267 i denna del, 1981/82:2279, yrkande 1, och 1981/82:2280 godkänner vad föredragande stats rådet har förordat om nedläggning av T 1, FöU 1981/82:18 72 f. attriksdagen avslår motion 1981/82:2279, yrkande 2, om ut redning angående underhållstjänsten inom armén m. m., g. att riksdagenmed bifall till proposition 1981/82:102 samt med res. 6 (s) avslag på motionerna 1981/82:2180, 1981/82:2192 och 1981/ 82:2266, yrkandena 1 och3, godkänner vad föredragande statsrådet har förordat om nedläggning av A 6 m.m., h. att med bifall till proposition 1981/82:102 och motion1981/82:222, med anledning av motion 1981/82:1132 och med avslag på motion1981/82:2272, yrkande 2, godkänner vad föredragande statsrådet har förordat omsamlokalisering av P 2 och T 4, 5. beträffandeorganisationsförändringar inom marinen a. att riksdagenmed bifall till proposition 1981/82:102 och med avslag på motion 1981/82:2277 godkänner vad föredragande statsrådet har förordat om inriktningen, b. att riksdagenmed bifall till proposition 1981/82:102 samt med res. 7 (m) avslag pä motionerna 1981/82:2213, yrkande 2, 1981/82:2268, i denna del, och1981/82:2275, i denna del, godkänner vad föredragande statsrådet har förordatom lokaliseringen av marinens officershögskola i , c. att riksdagenmed avslag på proposition 1981/82; 102, med bifall till motion 1981/82:2213, yrkande 1, samt med anledning av motionerna 1981/82:2186, 1981/82:2268 i denna del och 1981/ 82; 2275 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om lokaliseringen av marinens sjukvårdssko la, d. att riksdagenmed anledning av proposition 1981/82:102 och motion 1981/82:2265, yrkande 2, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om etablissement , e. att riksdagenmed bifall till proposition 1981/82:102 samt med avslag på motionerna 1981/82:343 och 1981/82:2265, yrkande 1, godkänner vad föredragande statsrådet har förordat om lokalise ringen av , f. att riksdagenavslår motion 1981/82:2273 om kompensation till kommun, 6. beträffandeorganisationsförändringar inom flygvapnet a. att riksdagenmed bifall till proposition 1981/82; 102 och med avslag på motion 1981/82:2267 i denna del godkänner vad före dragande statsrådet har förordat om nedläggning av F 13 M, b. att riksdagenmed bifall till proposition 1981/82; 102 och med avslag på motion 1981/82:2260 godkänner vad föredragande statsrådet har förordat om F 18:s anläggningar i , c. att riksdagenavslår motion 1981/82: 2199 om arméflygskolans lokalisering i , FöU 1981/82:18 73 d.att med bifall till proposition 1981/82; 102 och med avslag på motion1981/82:533 godkänner vad föredragande statsrådet har förordat om lokaliseringav den tolfte jaktdivisionen, 7. beträffande inriktningen och omfattningen iövrigt av de fortsat ta rationaliseringarna inom försvarsmaktens fredsorganisation och ändringarna i övrigt av denna att godkännervad föredragande statsrådet har förordat, att lämnar utanerinran vad föredragande statsrådet har anfört om den personaladministrativautvecklingen. 9.Anskaffning av nytt flygplan, m. m. Regeringen har i totalförsvarspropositionen (bil. 97-119) föreslagit att godkänna de riktlinjer som föredragandestatsrådet har förordat för 1. flygplansanskaffningen, 2. den flygtekniska forskningen. Försvarsministern uttalar inledningsvis attflygstridskrafterna utgör en väsentlig del av vårt militära försvar. Vi harsedan läng tid tillbaka inom landet utvecklat och anskaffat stridsflygplan, somär anpassade till våra operativa krav. Detta har enligt försvarsministern haftstor betydelse för den svenska säkerhets- och försvarspolitiken. I det följandekommenterar han betydelsen för totalförsvaret av de olika slagen avflygplansförband. Motbakgrund av vad han har förordat om flygstridskrafternas inriktningmot tolv jaktdivisioner, fem och en halv divisioner med medeltungaattackflygplan och tre spaningsdivisioner övergår försvarsministern till attbehandla den framtida flygplansanskaffningen. Härvid berör han bl. o principbeslutvåren om inriktningen av flygplansanskaffningen o grundtankarna bakomJAS-idén o industriella och andra förutsättningar för tillverkning av ettJAS-flygplan iSverige o överbefälhavarens betalningsplan för ett svenskt JAS-system intill är 2000 okontraktsförhandlingarna mellan och industrigruppenJAS FöU 1981/82:18 74 o samarbete med andraländer o den svenskaflygindustrins inriktning o vissa förutsättningarför ett svenskt JAS-system o insyn, uppföljning,styrning och kontroll av o information tillriksdagen om systemets utveckling. Beträffandeinriktning av svensk flygindustri berör försvarsministern bl. a. denflygtekniska kompetensen samt behovet av samverkan vid utveckling, tillverkningoch underhåll av flygmotorer. Industri- och regionalpolitiskakonsekvenser av tas upp i ett särskilt avsnitt. Här berörförsvarsministern bl.a. o konsekvenserna av förunderleverantörerna till flygindustrin o regionalpolitiska effekter avJAS-projektet o kompensationsaffärer vid upphandling av motorer frän utlandet. 1981/82:1257 av () och BörjeStensson (fp) vari yrkas att snabbt beslutar att JAS-projektetfullföljs i enlighet med vad som anförts i motionen. 1981/82:2262 av m.fl. (m) såvittgäller yrkande 6 att ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om det fortsatta arbetet med . 1981/82; 2276 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkande 9 att godkänner de riktlinjer för flygplansanskaffningen somförordats i motionen. 1981/82:2281 av m. fl. (s) variyrkas att avslår proposition 1981/82: 102 i den del som avseranskaffning av nytt flygplan, hemställan 1.5.5. 1981/82:2283 av m.fl. (vpk) såvitt gälleryrkande 10 att avslår förslaget om att ett nytt militärflygplan, JAS,skall byggas. Utskottet vill till en början påminna om attflygplan 37 i olika versioner tillsammans med jaktflygplanet 35 Drakennu utgör stommen i våra flygstridskrafter. Förluftförsvar finns jaktflygdivisioner med flygplan 35 eller JA 37. Jaktviggenlevereras efter hand och flertalet divisioner ombeväpnas från FöU 1981/82:18 75 Ombeväpningen skall vara genomförd . Desista Drakendivisionerna behälls till mitten av . AJ37 ingår i de medeltunga attackflygdivisionerna. 1992 utgår den förstaViggendivisionen ur krigsorganisationen. De äldsta flygplanen har då varit itjänst . Detfinns också lätta attackflygdivisioner. FlygplanViggen finns också i spaningsversion - S 37. Utskottet har (FöU1976/77:13 s. 47 och FöU 1979/80: 13 s. 15) haft anledning konstatera attViggensystemets utformning med en plattform för flera versioner har inneburitbetydande fördelar. Systemet utgör en väsentlig del av värt militära försvar. Flygplanssystemenslivslängd bestäms av en rad faktorer. Huvudprincipen bör vara att behällaförband sä länge de är kostnadseffektiva. Anskaffningav flygplan måste planeras mycket långsiktigt. 1 proposition 1979/80:117förordades vissa riktlinjer för planeringen. De innebar sammanfattningsvis attflygplansanskaffningen skulle inriktas mot att pä sikt ersätta helaViggensystemet med en ny gemensam flygplansplattform för jakt-, attack- ochspaningsuppgifter (JAS). Vid beredningen av detta förslag konstateradeutskottet (FöU 1979/80:13 s. 15) att dittills i förstahand hade diskuterats om och hur man borde ersätta befintliga attack- ochskolflygplanssystem. Enhälligt konstaterade utskottet vidare att framtidaflygplansanskaffning skulle bli beroende av nästa försvarsbeslut, att studierborde bedrivas inför detta beslut samt att man inte längre borde planera förnågon separat anskaffning av attackflygplan. Itotalförsvarspropositionen uttalar försvarsministern att han med stöd avförsvarskommittén anser att kvalificerade flygstridskrafter för jakt-, attack-och spaningsändamål under en överblickbar framtid kommer att utgöra enväsentlig del av vårt militära försvar. framhåller hanatt en inhemsk flygplanstillverkning kan bidra till att bevara omvärldenstilltro till och respekt för vår säkerhets- och försvarspolitik. socialdemokratiska partimotionen 2276 behandlas behovet av ett nyttflygplanssystem i ett särskilt avsnitt. Mot bakgrund av den militärtekniskautvecklingen och läget i det nordiska området konstateras där att luftförsvaretkommer att få ökad betydelse. Luftförsvarsförbanden skall försvåra enangripares flygkrigföring mot vårt land. En invasion mot landet skall intekunna genomföras förrän efter omfattande flygbekämpning av värt försvar.Luftförsvaret utgör härigenom, konstaterar motionärerna, en väsentlig del avdet militära försvarets krigsavhållande förmåga. Ett luftförsvar fordrarenligt motionen såväl ett jaktflygsystem som olika slag av luftvärnsförband. Sammamotionärer uttalar att flygspaningsförbanden är väsentliga. Beträffandeattackflygfunktionen uttalar de att det under den närmaste framtiden ärbetydelsefullt att ha tillgång till resurser som kan bekämpa en FöU 1981/82:18 76 angriparesinvasionsstyrka i anslutning till gräns och kust samt att attack-flygförbandeni detta avseende spelar en viktig roll, inte minst i försvaret mot ettöverraskande inlett anfall. Imotionen påpekas att socialdemokraterna i försvarskommittén deladeöverbefälhavarens uppfattning att ett nytt flygplanssystem behövs efterViggensystemet. Det skall - liksom sina föregångare - ha en klart defensivinriktning, kunna ingå i ett allsidigt sammansatt folkförsvar, grundat på denallmänna värnplikten, kunna ges service även av värnpliktig personal och varaanpassat till värt bassystem. Enligt motionärerna är det från rentförsvarspolitiska synpunkter inte nödvändigt att påbörja omsättningen avViggensystemet med ett nytt flygplanssystem sä tidigt som överbefälhavaren ochregeringen avser. Utskottet konstaterar att det föreligger storenighet om att flygstridskrafterna utgör en väsentlig del av vårt militäraförsvar. Landets kapacitet att utveckla och tillverka stridsflygplan har storbetydelse för vår försvarspolitik. fattade (prop. 1979/80; 117,FöU 13 och 19, rskr 316 och 326) ett principbeslut om attflygplansanskaffningen borde inriktas mot att inledaersättningen av hela Viggensystemet med ett JAS-system (akt. Attack ochSpaning), som så långt möjligt tillgodoser de särskilda svenska kraven påallsidighet och operativt utnyttjande. Inriktningen innebar vidare att ettavgörande beslut i ersättningsfrågan skulle fattas i samband medtotalförsvarsbeslutet. Till dess skulle tas fram ett fullständigtbeslutsunderlag avseende dels ett svenskt, dels ett utländskt . Itotalförsvarspropositionen redovisas visst underlag för beslut om inriktningav flygplansanskaffningen. Grundtankarnabakom JAS-idén är enligt propositionen att systemet skall bygga på en gemensamflygplansplattform, som ger möjlighet till en samlad insats avflygstridskrafterna i olika funktioner. Systemet skall stå pä en sådankvalitativ nivå att det kan möta tänkbara hot frän en angripare såväl på1990-talet som . skall trenden mot allt större ochdyrare flygplan brytas genom att man utnyttjar en teknisk utveckling somminskar kostnaderna, särskilt på driftsidan. Enligtvad försvarsministern uttalar i propositionen har grundtankarna förJAS-systemet bestyrkts alltmer efter riksdagsbeslutet i flygplansfrågan.Ett och samma flygplan kan användas för jakt-, attack- och spaningsuppgifter,om modern teknik utnyttjas. Därmed får man långt större flexibilitet än i ettflygvapen som har olika flygplan för dessa uppgifter. Man skapar störreosäkerhet hos en angripare genom möjligheten att åstadkomma stor effekt hos denfunktion som vi för ett visst tillfälle önskar utnyttja. För tillverkning av ettJAS-flygplan i har förutsatts att det bör FöU 1981/82:18 77 vägahälften så mycket som flygplan och kosta av vad Jaktviggenkostar under motsvarande användningstid. För att åstadkomma detta eftersträvas,uttalar försvarsministern i propositionen, ett större industriellt samarbetemed utlandet av såväl ekonomiska som teknologiska skäl. Den militäraflygindustrin minskas planmässigt genom att antalet sysselsatta reduceras tillca hälften jämfört med vad som varit fallet vid utvecklingen och tillverkningenav flygplan . Avpropositionen framgår att överbefälhavaren i sitt underlag har redovisat enbetalningsplan för ett svenskt JAS-system intill är 2000. Slutsumman uppgårtill 24900 milj, kr. (prisläge ). Han har vidare redovisatjämförande beräkningar av kostnaderna för olika system. Försvarsministernanser att de redovisade alternativen ger god möjlighet till en jämförandevärdering av kostnaderna vid val mellan ett svenskt och ett utländsktJAS-system. Försvarsministernuttalar i propositionen att han bedömer att det svenska undervissa förutsättningar ryms inom angivna ekonomiska ramar med bibehållen balanssåväl inom försvarsmakten som inom flygvapnet. Han konstaterar att denflygtekniska kompetensen för att utveckla och tillverka civila och militäraflygplan kan säkras genom ett svenskt . I samråd med chefen förindustridepartementet understryker han den stora betydelse som en industri sombedriver utveckling av flygplan har för den teknologiska utvecklingen i landetoch för spridningen av tekniskt kunnande till andra delar av näringslivet. Regeringengav i uppdrag att fortsättatidigare kontraktsförhandlingar med så att kvarståendefrågor av teknisk, ekonomisk och juridisk natur skulle kunna lösas pä ett förstatsmakterna godtagbart sätt. Förhandlingarna skulle bedrivas så att ettfärdigt kontrakt förelåg . Itotalförsvarspropositionen (bil. 2 s. 113) uttalar försvarsministern vidare: förordar att planering ochutvecklingsarbete inriktas mot ett svenskt med målet attViggensystemet skall kunna börja ersättas , om det svenskaJAS-flygplanet under utvecklingsarbetet visar sig vara lämpligt. Mot bakgrundav vad jag här har anfört delar jag denna uppfattning. Under förutsättning attde återstående förhandlingsfrågorna löses på ett tillfredsställande sätt föreden förordar jag att planeringen inriktas mot att inom landetutveckla och tillverka ett svenskt JAS-system, sä att ersättning avViggensystemet kan påbörjas . I likhet medförsvarskommittén vill jag framhålla vikten av att ett svenskt JAS-system underutvecklingsarbetet ges sådana utvecklingsmöjligheter att godtagbar operativeffekt kan uppnäs även på . Anskaffningen av ett svenskt JAS-systembör inriktas mot ett antal av ca 140 flygplan fram . Beslut om dentotala anskaffningens omfattning behöver inte fattas nu utan bör anstå tillsenare tidpunkt. FöU 1981/82:18 78 Pågående kontraktsförhandlingar utgår frän enoffert som förutom utvecklingsarbetet omfattar en första delserie om 30flygplan. Anskaffningenav ett nytt flygplan tas upp i fem motioner. Enligtmotion 1257 (fp) finns det försvarspolitiska, regionalpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska skäl för att snabbt komma till positivt beslut om ettsvenskbyggt . I motion 2281 (s) hävdas att totalförsvarspropositionenbör avslås såvitt gäller anskaffning av nytt flygplan. Motionärerna anser attdet finns flera outredda frågor och att det skulle kunna räcka att riksdagentar ställning vid nästa försvarsbeslut. Enligtpartimotionen 2283 (vpk) bör avslå förslaget om ett JAS-flygplan.Motionärerna uttalar bl. a. att ett sådant flygplan torde vara underlägset deflesta andra moderna militärflygplan som kan tänkas uppträda under de närmastkommande åren och att ett ja till JAS kommer att läsa den svenskaförsvarspolitiken för återstoden av och inte ge utrymme förnödvändiga förändringar. Partimotionen2262 från moderata samlingspartiet instämmer i de överväganden och förslag somframgår av propositionen. Motionärerna uttalar att en utveckling ochtillverkning av det svenska kommer att ställa mycket stora kravpä svensk flygindustri, på den flygtekniska forskningen och på de upphandlandemyndigheterna. ställningstagande i vår till förmån för det svenskaJAS-programmet bör enligt deras mening innebära att ett flygplanssystem skallutvecklas inom angivna ekonomiska ramar och att det skall svara mot uppställdakrav. Inom denna ram är det sedan enligt motionärerna naturligt att projektet ivissa delar kan komma att förändras mot bakgrund av den tekniska utvecklingen,möjligheterna till internationellt samarbete och de skiftande operativa kravsom bl. a. utvecklingen i vår omvärld kan medföra. Imotion 2262 uttalar motionärerna från moderata samlingspartiet vidare attarbetet med har skett på ett sätt som på viktiga punkter avvikitfrän det som gällde Viggensystemet. En sammanhållen har,delvis efter eget ekonomiskt risktagande, offererat ett flygplanssystem inommycket bestämda ramar. Kraven på fasthet i flygindustrins åtaganden i olikahänseenden torde enligt motionärerna vara längre drivna än i så gott som varjeannan upphandling av motsvarande slag som det är möjligt att jämföra med. Socialdemokraternaspartimotion 2276 har redan berörts. 1 den finns särskilda avsnitt omflygplansindustrin, det ekonomiska utrymmet för ett JAS-projekt,realiserbarheten av ett sådant projekt, modifieringskostnader, kommersiellafrågor och beslutssituationen. I sistnämnda avsnitt uttalas att motionärernahar bedömt flygplansfrågan mot bakgrund av försvarspolitiska,försvarsekonomiska och näringspolitiska faktorer. Socialdemokraternaanser att det behövs ett nytt flygplanssystem efter . Hur många flygplan somskall anskaffas bör inte beslutas . FöU1981/82:18 79 främst industripolitiska skäl anser de inte attflygplansbeslutet bör uppskjutas till nästa försvarsbeslut. De anser att dethar flera fördelar om utvecklingen av flygplanet liksom produktionen - kanske i . Enligt socialdemokraterna fanns det i flera avseendenväsentliga brister i det beslutsunderlag som förelåg . På detunderlag som dä förelåg kunde de inte godkänna propositionens förslag. Deförutsatte en noggrann prövning under den fortsatta riksdagsbehandlingen avflygplansanskaffningen. Utöver vad som från tekniska, ekonomiska och kommersiellasynpunkter ingår i ett avtal som är godtagbart för statsmakterna satte de uppföljande villkor för ett genomförande av ett svenskt JAS-projekt: Några löften omframtida anslagsökningar för försvarsmakten ges inte. JAS-projektetskall hälla sig inom den av överbefälhavaren anvisade ramen 24,9 miljarderkronor fram . Projektetsprestanda skall långsiktigt svara mot vad överbefälhavaren och chefen förflygvapnet bedömer behövas. Därvid skall luftförsvarsuppgiften vara dencentrala. Projektetsrealiserbarhet, som f. n. är oklar, måste kontinuerligt granskas av deansvariga militära myndigheterna. Full insyn från statens sida i tekniskt ochekonomiskt avseende måste därför finnas. Om allvarliga problem uppstår måstestaten ha rätt att avbryta projektet. Industrin måste i avtal utfästa sig att taen inte oväsentlig ekonomisk risk i detta sammanhang. Även för driftsäkerheteni projektet måste rimliga garantier ges av industrin. Skullekostnadsfördyringar uppstå - t. ex. genom att de militära myndigheterna ställerkrav i fråga om modifieringar - måste dessa betalas inom ramen för flygvapnetsanslag.