bet · G501UbU37 · 1981-12-31 00:00:00 — Utskottet har inte funnit anledning till någotsärskilt uttalande med anledning av vad föredragande statsrådet anfört om denlångsiktiga utvecklingen av högskolans forskning. Utskottet föreslåravslutningsvis att godkänner de i proposition 1981/82; 106 förordaderiktlinjerna för den fortsatta långsiktiga planeringen av forskningen inomresp. 6 Vissa frågor rörande regional forskning och utveckling Med regional eller regionalpolitisk forskningförstås dels utveckling av kunskapsområden med relevans för regionala frågor -det kan gälla nationalekonomi, kulturgeografi, företagsekonomi, regionalekonomi och förvaltningsforskning -, dels forskning kring existeranderegionala problem med hjälp av redan vunna kunskaper. Det finns vidregionalpolitisk forskning liksom vid annan forskning en växelverkan mellankunskapsutveckling, problemval och problemlösning. UbU 1981/82:37 29 Föredragande statsrådet erinrar om betydelsen förberörda regioner av att gmndläggande högskoleutbildning, och därmed vissforskningskompetens, byggts upp på ett antal orter utanför universitetsortema.Härigenom har möjligheter öppnats att angripa problem av regionalt och lokaltintresse vilket i sin tur inneburit en stimulans för den regionala utvecklingenoch ökat intresset för forskningssamverkan inom regionerna. Enligt statsrådetfinns det anledning att ta till vara den forsknings- och utvecklingskompetenssom finns vid de nya högskoleenheterna. I sammanhanget nämns att UHÄ genomregeringsbeslut fått i uppdrag att bl. a. föreslå åtgärdersom ger stabilitet åt forsknings- och utvecklingsarbetet vid de berördahögskoleenheterna. Det betonas dock att syftet inte skall vara att bygga upp enfast forskningsorganisation utan att lägga grunden för samarbetsformer mellanhögskoleenheterna och det omgivande samhället i vad gäller forskning ochutveckling. Ipropositionen erinras också om att förelagtsförslag om den framtida regionalpolitiken i proposifion 1981/82: 113 om programför regional utveckling och resurshushållning (UbU 1981/ 82;2y, AU 1981/82:23).Ett av förslagen avser inrättandet av ett centmm för regionalpolitisk forskningi . Huvuduppgiften för centmmbild-ningen skall vara att ta initiafiv tilloch samordna tvärvetenskapligt inriktade projekt inom det regionalpolitiskaområdet och sådana områden inom teknik och naturvetenskap som kan vara avbetydelse för den regionala utvecklingen. Beträffande centmmbildningenssamordnande uppgift bör enligt förslaget särskilt beaktas kopplingen till detforsknings- och utvecklingsarbete kring inlandets glesbygdsproblem som pågårvid högskolan i och det utvecklingsarbete som bedrivs vid högskolan iLuleå med syfte att sfimulera näringslivet i Nortbotten. Isitt yttrande till arbetsmarknadsutskottet över proposition 1981/82:113 jämtemotionerna 1981/82: 321, 1981/82:1342 och 1981/82; 2220 yrkande 4 i denna delsäger sig utbildningsutskottet dela den i propositionen framförda uppfattningenatt den föreslagna centmmbildningens lokalisering till högskoleregion är motiveradmed hänsyn till de regionala problemens omfattning och karaktär i nortaNortland. erinrar dock utskottet om att regionala problem förekommerinte bara i de fyra län som omfattas av högskoleregion. Sålunda ingårdelar av inte mindre än 16 län i stödområde enligt nu gällandestödområdesindelning. Utskottet säger sig ha förståelse för att ifrågavarandeforskningsresurser i stor utsträckning inriktas på att klarlägga och lösa destora och delvis speciella problem som finns i norta Nortland. Mot bakgrundenav vad som anförts om de regionala problemens geografiska utbredningframhåller emellertid utskottet betydelsen av att centrumbildningens resurserkommer också landet i övrigt till godo. Utskottet stryker slutligen underkravet på att den regionalpolitiska forskningen håller hög vetenskapligkvalitet. I mofion 1981/82:2220(yrkande 4 i denna del) hemställs att UbU 1981/82:37 30 somsin mening skall ge regeringen till känna att forskningen inte får"regionaliseras". Utskotteterinrar om vad utskottet i det redovisade yttrandet tillarbetsmarknadsutskottet (UbU 1981/82; 2 y) anfört om dels den regionalpolitiskaforskningen, dels verksamhetsfältet för den föreslagna centmm-bildningen iUmeå. Med hänvisning härtill bör avslå motion 1981/82:2220 yrkande 4i denna del. Imotion 1981/82: 2232 (yrkande 1) anförs att statens forskningssatsningar sedan1960-talet i huvudsak inneburit att sektorsforskningen byggts ut och attuniversietet i och högskolan i inte haft samma möjligheter som deäldre högskoleenheterna att få tillgång till sektorsmyndigheternas medel.Vidare hävdas att en mycket begränsad del av industrins resurser för forskningoch utveckling finns inom högskoleregion. Det anses därför angeläget attvidareutveckla de resurser som finns vid nämnda regions högskoleenheter. Utskottetvill med anledning av motionen återigen hänvisa till sitt tidigare nämndayttrande till arbetsmarknadsutskottet (UbU 1981/82:2 y). Utskottet erinrarsålunda där om att forskningen inom den samhällsvetenskapliga fakulteten viduniversitetet i i stor utsträckning är inriktad på regionala problem, attdet finns en professur i regional ekonomi vid ochatt utskottet i betänkandet UbU 1981/82:26 tillstyrkt en tjänst som professor iförvaltningsforskning med regional inriktning vid samma lärosäte. I yttrandeterinras också om att resurserna vid högskolan i i hög grad utnyttjas förutvecklingen av regionens näringsliv samt att det i proposifion 1981/82: 113föreslås att medel för särskilda sysselsättningsfrämjande åtgärder iNorrbottens län skall anvisas för en förstärkning av forskningsverksamheten iLuleå. Detta förslag har arbetsmarknadsutskottet tillstyrkt (AU 1981/82:23). Utbildningsutskottetföreslår med hänvisning till vad som anförts i yttrandet tillarbetsmarknadsutskottet att avslår motion 1981/ 82; 2232 yrkande 1. Imotion 1981/82:2102 (yrkande 1) hemställs att i kommande beslut, bl.a. i samband med behandlingen av den forskningspolitiska propositionen,särskilt beaktar behovet av resurser för forsknings- och utvecklingsarbeteinom turismsektorn vid högskolan i m.m. Utskottetvill med anledning av motionen erinra om att den i propositionen 1981/82: 113föreslagna centrumbildningen för regionalpolitisk forskning i i sinsamordnande funktion bl. a. skall ta hänsyn till det forsknings- ochutvecklingsarbete som bedrivs vid högskolan i . Utskottet utgår frånatt frågor rörande turismens utveckling blir ett inslag i centmmbildningensverksamhet. Med det anförda föreslår utskottet att avslår motion1981/82:2102 yrkande 1. Enligtmotion 1981/82: 2234 (yrkande 3) bör regionstyrelserna i samverkan mednäringslivet kunna spela en viktig roll för att ta initiativ tillutvecklingsprojekt som har betydelse för regionens näringsliv. UbU 1981/82:37 31 Regionstyrelsernas centrala uppgift är - somframgår av 30 § högskolelagen (1977:218) - att planera och samordna dengmndläggande högskoleutbildningen. Genom filläggsdirektiv (1981:13) harkommittén (U 1979:03) för uppföljning av högskolereformen, den s. k.uppföljningskommittén, fått i uppdrag att göra en förutsättningslös prövning avhögskolans institutionella organisation. Regionstyrelsernas uppgifter kommeratt behandlas i detta sammanhang. Utskottet anser att i avvaktan påresultatet av uppföljningskommitténs arbete inte nu bör ta ställning tillförslag om nya arbetsuppgifter för regionstyrelserna. Utskottet föreslår därföratt avslår motion 1981/82:2234 yrkande 3. Imofion 1981/82:1812 begärs fasta basresurser till gemensaminforma-fionsförsörjning för det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivsvid odontologiska institutionen, , ortoslaboratorietoch enheten för tillämpad ortosteknik i . Utskottetanser inte att fasta forskningsresurser bör byggas upp vid fler högskoleenheterän de som redan har sådana. Problemet med informationsförsörjningen för denlandstingskommunala forsknings- och utvecklingsverksamhet som beskrivs imotionen får lösas lokalt på annat sätt, t. ex. genom någon form av samverkanmed högskoleenhet som har kapacitet på området. Med hänvisning till vad somanförts föreslår utskottet att avslår motion 1981/82:1812. 7 Dyrbar vetenskaplig utrustning Inledningsvis anmäler föredragande statsrådet attFRN redovisat ett antal uppdrag i en rapport om dyrbarvetenskaplig utrustning m.m. Av rapporten framgår bl.a. att FRN, vid fördelningav de särskilda resurser fill nämndens disposition för dyrbar utrustning somanvisas under anslaget Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheternam.m. prioriterar sådan utrustning som a) är angelägen med hänsyn till forskningsrådensoch andra berörda organs störte satsningar, b) bedöms motiverad med hänsyntill behovet av koncentration och profilering av resurserna nationellt ochinternationellt och c) bedöms motiverad för vetenskapligt högt kvalificeradeforskares/forskargruppers verksamhet. Därtill kan utrustning prioriteras som d)möjliggör ett effektivt utnyttjande av internationellt forskningssamarbeteeller e) har ett brett användningsområde. FRNredovisar ett antal prioriterade ämnesområden inom forskningsrådensverksamhetsfält vilka bör uppmärksammas vid fördelning av resurser och anseratt nämnden dämtöver bör uppmärksamma behov inom områden som företräds avsektorsorgan eller som ligger i gränszonen mellan etablerade områden. bedömning kommer naturvetenskap, teknik och medicin ävenfortsättningsvis att dominera vid resursfördelningen. UbU 1981/82:37 32 Utrustning för s. k. big science är aktuell främstinom naturvetenskapliga forskningsrådets (NER) område. NER har uppskattat detårliga resursbehovet till ca 60 milj. kr. medan FRN bedömer att ett utrymme avca 7 milj. kr. är ett minimiahernativ. Nämnden påpekar i sammanhangetatt deltagande i internationellt samarbete ofta är ett alternativ tillnationella satsningar. EnligtFRN bör planeringsramar anges för utvecklingen av den särskilda kostnadsramenför dyrbar vetenskaplig utrustning. Dessa ramar bör uppgå fill resp. 68, 79 och90 milj. kr. för budgetåren 1983/84, 1984/85 och 1985/ 86. finner för sin del att FRN utvecklat former för fördelning avkostnadsramen för dyrbar vetenskaplig utrustning som ger ett effektivt stödtill svensk forskning. Han delar FRN:s uppfattning att tyngdpunkten i fråga omutmstningsbehov även framgent kommer att ligga inom naturvetenskap, teknik ochmedicin. Han erinrar i sammanhanget om att syftet med den särskildautmstningsramen är att stödja av forskningsråden initierad och finansieradforskning. Dock bör det i vissa fall vara möjligt att utnyttja FRN-finansieradutmstning även för annan forskning. Någonsärskild kostnadsram för projekt av big science-karaktär anser föredragandestatsrådet inte vara motiverad. Han säger sig inom ramen för det i proposition1981/82; 100 bilaga 12 under anslaget Inredning och utmstning av lokaler vidhögskoleenheterna m. m. beräknade beloppet av 47 milj. kr. till FRN;sdisposition för /83 ha beaktat nära förestående utrustningsbehovför big science. Avslutningsvisframhåller statsrådet att han bedömer en ökad tillgång på medel för dyrbarvetenskaplig utrustning så angelägen att den i den fortsattaforskningsplaneringen bör ges hög prioritet inom de ekonomiska ramar som kommeratt fastställas för forskningsverksamheten. Vadsom redovisats i nu behandlat avsnitt föranleder ingen erinran från utskottetssida. Utskottet föreslår därför att godkänner de riktlinjer förfinansiering och utnyttjande av dyrbar vetenskaplig utrustning som harförordats i proposition 1981/82:106. Högskolan spelar enligt föredragande statsrådet encentral roll som utförande organ för forskning finansierad av såvälforskningsråd som ett stort antal sektorsorgan. Högskolan har också i växandeomfattning anlitats för forskningsuppdrag givna av det enskilda näringslivet.Den samverkan mellan högskolan och externa forskningsintressenter som stegvishar vuxit fram har aktualiserat ett stort antal frågor bl. a. om hur en sådanforskningssamverkan bör organiseras, finansieras och fogas in i olikaforskningsfinansierande organs planering samt i en övergripande nationellforskningsplanering. Förslag till åtgärder på detta område har utarbetats av UbU1981/82:37 33 forskningssamverkanskommittén (FOSAM, U 1978:01).Kommittén häri avlämnat betänkandet (SOU 1980:46) Högskolan iFoU-samverkan. De förslag kommittén för fram bör enligt statsrådets mening tillstora delar kunna utgöra riktlinjer för högskolemyndigheternas behandling avdessa frågor. FOSAM har också tagit upp frågor om tjänsteåligganden,arbetsreglering och personalplanering. Dessa frågor bör enligt statsrådetbehandlas i samband med beredningen av lärartjänstutredningens förslag. Vid /att sektorsforskning - dvs. sådan forskning som av myndigheterna inomen sektor bedöms nödvändig för att främja sektorns utveckling och somfinansieras av sektorn - så långt möjligt skall föriäggas fill högskolan. IFOSAM:s betänkande (SOU 1980:46) föreslogs att högskolelagen skall få enföreskrift som klart uttalar att forskningen inom högskolan skall omfatta bådeforskning, som motiveras av en allmän strävan att vinna ny kunskap ochforskning som motiveras av samhällets behov och som kan utnyttjas avmyndigheter, företag och organisationer. Kommittén ansåg det inte rimligt att ilagtexten göra åtskillnad mellan sektoriella organ å ena sidan och företag ochorganisationer å den andra. Föredragande statsrådet erinrar om lydelsen av 3 § ihögskolelagen, i vilken sägs att forskningen inom högskolan skall syfta tillatt vinna ytterligare kunskaper och till att finna vetenskaplig grund förutbildning och annan verksamhet. Enligt föredragande statsrådets mening läggerdetta obestridligen ett ansvar på högskolan att pröva förutsättningarna att taemot forskningsuppdrag från utomstående intressenter. Något ytteriigareförtydligande av högskolelagen anser föredragande statsrådet inte nödvändigt,men betonar att det för högskolans del måste finnas möjlighet attsäga nej till ett uppdrag även om den erforderiiga kompetensen för att utföradetta finns. Uppdrag måste på ett rimligt sätt kunna inordnas i högskolans verksamhet. Enligt mofion 1981/82:2223 skall hos regeringenanhålla att riktlinjerna för svensk forskningspolitik skall omformuleras så atten klar boskillnad mellan statens och privatföretagens forskningsorganisationuppnås och att sammanvävningen mellan storfinans och stat på forskningsområdetbryts (yrkande 2 a). Kraven i motionen på en forskningspolitik som tjänar dearbetandes intressen skall enligt motionärerna ses i samband med vänsterpartietkommunisternas krav på ett samhälleligt ägande av produktionsmedlen och ensocialistisk samhällsordning. I likhet med föredragande statsrådet och FOSAM anserutskottet att högskolan, utöver sin uppgift att utföra den inomvetenskapligtmotiverade forskningen, även bör vara utförande organ i vad gäller långsiktigkunskapsuppbyggnad för sektorsforskningens och industrins behov samt för merakortsiktig sektoriell och industriell forskning. Utskottet anser att riksdagendärmed bör avslå yrkande 2 a i motion 1981/82:2223. 3 1981/82. UbU1981/82:37 34 Föredragande statsrådet erinrar omatt han i proposition 1978/79:119 (UbU 1978/79:44, rskr 1978/79:391) uttaladeatt nya särskilda forskningsinstitut endast undantagsvis borde inrättas.Därmed uteslöts inte möjligheten att nya forskningsinstitut skall kunnainrättas när särskilda omständigheter föreligger och dä det sker i sådanaformer att en tillräckligt bred och stimulerande forskningsmiljö kan byggasupp. Ett grundläggande motiv för detta ställningstagande var att man börundvika institutsbildningar som splittrar forskningsresurserna och skaparisolerade miljöer som saknar det idéutbyte och den krifiska granskning avforskningsresultat som är nödvändiga för att säkerställa en god kvalitet påforskningen. Detta bör enligt föredragande statsrådet ses som en riktlinje ävennär det gäller den fortsatta utbyggnaden av sektorsforskningen.Högskolemyndigheterna och sektorsorganen bör mera systematiskt prövaförutsättningarna för att ta emot resp. förlägga sektorsorganens uppdrag omlångsiktig kunskapsuppbyggnad och annan forskning till högskolan.Sektorsorganen bör dock ha möjlighet att välja andra former förforskningsutförande än dem högskolan kan erbjuda. För högskolans del måste, somförut nämnts, också finnas möjlighet att säga nej till ett uppdrag även om denerforderliga kompetensen för att utföra detta finns. Uppdraget måste på ettrimligt sätt kunna inordnas i högskolans verksamhet, där främstinomvetenskapligt motiverad forskning och forskarutbildning svarar förkonfinuitet och kompetensuppbyggnad. Det anförda innebär enligt statsrådetinte någon bindande skyldighet för sektorsorgan att lägga ut forskningsuppdragpå högskolan eller för högskolan att ta emot sådana uppdrag. FOSAM har föreslagit att bestämmelser skall tas in i ensärskild förordning om att statlig myndighet utom statsdepartementet ochaffärsverk i första hand skall vända sig till berörd högskolemyndighet meduppdrag om forskning och utvecklingsarbete. Föredragande statsrådet anser detemellertid tveksamt om en särskild förordning i frågan skulle främja en bättresamverkan mellan högskola och sektorsorgan. En förbättrad grund för samverkanbör i första hand skapas genom vidgade direkta kontakter parterna emellan ochen mera distinkt planering av resp. verksamhet. Effekterna av de ipropositionen förordade åtgärderna för forskningssamverkan bör prövas innanförfattningsmässig reglering av frågan fillgrips. I motion 1981/82: 2220 yrkas att skall ge regeringentill känna att det i förordning bör föreskrivas att statlig myndighet i förstahand skall vända sig till högskolan när forskning skall utföras pä myndighetensbekostnad (yrkande 5 i denna del). Utskottet erinrar i likhet med föredragande statsrådet omatt riksdagsbeslutet innebar att sektorsforskning så långt möjligtskall föriäggas till högskolan. De åtgärder som förordas och föreslås i den nuföreliggande forskningspolitiska propositionen och som syftar till att främjaforskningssamverkan måste enligt utskottets mening först prövas innan enförfattningsmässig reglering övervägs. Till dessa åtgärder hör bl. a. enmodell för hur högskolemyndigheterna och sektorsorganen skall UbU1981/82:37 35 planera för forskningssamverkan och ta fram bättreunderlag för kommande beslut i sådana frågor. Vad utskottet nuanfört utesluter inte att en författningsmässig reglering kan bli aktuell iframtiden. Utskottet ansluter sig alltså till föredragande statsrådetsbedömning och föreslår att avslår motion 1981/82; 2220 yrkande 5 idenna del. Sedan föredragande statsrådet iförevarande proposition slagit fast att högskolan har till uppgift att utföradels inomvetenskapligt motiverad forskning, dels bidra till den långsiktigakunskapsuppbyggnad som motiveras av sektorsforskningens ochindustriforskningens behov samt utföra mera kortsiktig sektoriell ochindustriell forskning, diskuteras avvägningen mellan högskolans inomvetenskapligtmotiverade forskning och dess medverkan i långsiktig kunskapsuppbyggnad förspeciella ändamål. Statsrådet stryker under att det är utomordentligtangeläget att högskolan i stor omfattning medverkar i den långsiktigakunskapsuppbyggnaden för sektoriella och industriella ändamål. För atthögskolan skall kunna fullgöra uppgiften att åta sig sektoriella ochindustriella FoU-uppdrag måste den besitta kompetens härför. Detta kräverteori- och metodutveckling och allmän kompetens på de ifrågavarande områdena,vilket kan kallas riktad grundforskning. har enkraftig utbyggnad av den sektoriella forskningen ägt rum. Den har också i ökadutsträckning förlagts till högskolan. är det enligt föredragandestatsrådet uppenbart att tillskotten till högskolans basorganisation ochforskarutbildning samt inrättandet av nya forskningsområden, i allmänhet genomnya tjänster som professor, inte har kunnat balansera sektorsforskningens ochindustriforskningens tillväxt. Detta har lett till en viss förskjutning avresurserna för den i första hand inomvetenskapligt motiverade forskningen motsektorsforskning. En utbyggnad av sektorsforskningen i snabbare takt änhögskolans förmåga att i motsvarande mån sörja för forskamtbildning ochinomvetenskapligt motiverad forskning leder också lätt till att sektorsforskningenfår en bristfällig kvalitet. Den inomvetenskapligt motiverade forskningenslångsiktiga kunskapsuppbyggnad utgör basen för den sektoriella ochindustriella forskningens förnyelse och vidgning. För att den inomvetenskapligtmotiverade forskningen skall kunna fylla denna uppgift måste den ha sådanomfattning och stabilitet att den vid sidan av forskningssamverkan medsektorsorgan och det enskilda näringslivet också självständigt förmår fråninomvetenskapliga utgångspunkter fördjupa och bredda de olikavetenskapsområdena. Omfattningen av de resurser som ställs till förfogande försektorsforskningen - med den avgränsning för denna som används i proposifionen-bestäms genom en avvägning inom sektorn mellan behoven av resurser förforskning och resurser för andra ändamål. Därav följer enligt föredragandestatsrådet också att sektorsorganen och ytterst de sektorsansvariga måste haansvar för all sektorsforskning. UbU1981/82:37 36 den riktad mot ett visst sektorsbehov motiveras just avdetta behov och är därmed en av förutsättningarna för annan FoU-verksamhet inomsektorn med syfte att främja sektorns utveckling. Även den långsiktiga kunskapsuppbyggnadenmåste därför innefattas i sektorsmyndigheternas ansvar för sektorsforskningen.Detta ansvar bör inte påverkas av var den långsiktiga kunskapsuppbyggnadenförläggs eller i vilka former den sker. Därav följer att sektorsorganen inomramen för sina samlade FoU-resurser skall väga behovet av långsiktigkunskapsuppbyggnad mot annan FoU-verksamhet. Sådana avvägningar görs redan avett antal sektorsorgan, men långt ifrån av alla. Det är inte möjligt att krävaav högskolan att den utan ett uttalat önskemål från sektorsorganen skall ge högprioritet åt långsiktig kunskapsuppbyggnad för sektoriella ändamål. Det ärdärför enligt föredragande statsrådets mening angeläget att de sektorsorgan somhittills har eftersatt denna nu intensifierar sitt arbete med att i samarbetemed högskolan utforma sådana program och avsätta medel för dessa ändamål. Ävenom högskolan inte har ett primärt ansvar för den långsiktiga kunskapsuppbyggnadenför sektoriella ändamål så har den ett ansvar för att genom olika åtgärderskaffa sig en beredskap för att ta emot och i samverkan med sektorsorgangenomföra kunskapsuppbyggnaden. Regeringen hemställer om godkännandeav de förordade riktlinjerna för sektorsforskningen i vad avser programansvaroch finansiellt ansvar (hemställan 7). Föredragande statsrådet framhåller att det är nödvändigtatt skapa en bättre balans mellan högskolans inomvetenskapligt motiveradeforskning och sektoriell FoU innefattande även långsiktig kunskapsuppbyggnad,vilket bl. a. förutsätter att högskolans basorganisation för forskning ges högprioritet vid fördelning av resurser av skilda slag. En balans mellan resurserför inomvetenskapligt motiverad forskning, resurser för att höja högskolansberedskap att ta emot och utföra långsiktig kunskapsuppbyggnad för sektoriellaändamål och resurser för att utföra annan sektoriell FoU måste åstadkommas. Attbygga upp högskolans kompetens och kapacitet för alla dessa olika ändamål ären tidskrävande process, som kräver planering och samverkan mellanhögskolemyndigheter och sektorsmyndigheter samt avvägningar på regerings- ochriksdagsnivå. En avvägning av resurserna för sektorsorganens FoU resp.högskolans forskningskapacitet bör göras av regering och riksdag i samband medde återkommande forskningspolitiska propositionerna och i det årliga budgetarbetet.För att sådana avvägningar skall bli meningsfulla måste de baseras på ettbetydligt bättre planeringsunderlag än det nuvarande frän såväl sektorsorganensom högskolemyndigheterna.