bet · G501SoU14 · 1981-12-31 00:00:00 — Mot bakgrund häravoch med beaktande av den av utskottet förordade utvärderingen av abortlagenansåg utskottet aft ett då aktuellt motionsyrkande om informationen rörandesamhällets stödåtgärder till abortsökande inte påkallade någon riksdagensåtgärd. SoU1981/82:14 10 Alkohol/nissbruk m. m. under graviditet I samband med proposition 1979/80:1om behandlade socialutskottet en motion i vilken bl. a.föreslogs åtgärder för att förbättra vårdmöjligheferna för gravida kvinnor medmissbruksproblem. I motionen begärdes även en översyn av de lagbestämmelser somberör möjligheterna atf i akuta situationer bereda sådana kvinnor dennödvändiga vården oberoende av samtycke. I sitt av godkända betänkande SoU 1979/80:44anförde socialutskottet i denna del bl. a. följande (s. 64). Utskottet delar motionärernas oroför en utveckling som innebär atf allt fler barn föds med allvarliga ochlivslånga handikapp till följd av ett alltmer utbrett missbruk av alkohol. Manmåste överväga alla möjligheter att minska antal och omfattning av sådanaskador. Som motionärerna framhåller ställer detta krav såväl på särskildutbildning av berörd personal som på särskilt avpassade behandlingsresurser.Det kan också bli nödvändigt aft omvärdera lagstiftningens hittillsvarandeståndpunkt i hithörande frågor. Även det väntade barnefs hälsa och säkerhet kanbehöva skydd i lag. Utskottet fann av närmare anfördaskäl att en utredning borde ske av frågan om vilka medel som bör stå mödra- ochsocialvården till buds för atf i akuta situationer genomföra en nödvändig vårdi fall där en gravid kvinna missbrukar alkohol eller narkotika, så atf detväntade barnets hälsa allvarligt hotas. Arbetsmiljön för gravida kvinnor Vid 1978/behandladesocialutskottet en motion, vari framfördes önskemål om att regeringen skulle tainitiativ till lösning av de problem som sammanhänger med gravida kvinnorsexposition för riskämnen i arbetslivet. I sitt av godkända betänkandei ärendet (SoU 1978/79:10) anförde utskottet att frågan om hur gravida kvinnorskall kunna skyddas mot sådana omgivningsfaktorer som kan befaras ha negativinverkan på graviditet eller var en av de mest angelägna och samtidigtmest komplicerade uppgifterna för den miljömedicinska forskningen. En del avproblemet rörde de särskilda risker som kan orsakas av speciella förhållandeni arbetsmiljön. Arbefsmiljöriskerna är ofta av allvarligt slag, fortsatteutskoffef, genom aff de kan innebära intensiv påverkan av olika kemiska ämnen,om vilkas olika effekter på människan man inte vet tillräckligt, särskilt inteom ämnena förekommer i höga doser och . Gravida kvinnor utgjordeenligt utskottet i dessa avseenden en av de mest känsliga grupperna avarbetstagare. Även en obetydlig inverkan på fosterutvecklingen kan fåkatastrofala konsekvenser. Enligt utskottets mening var def därför rimligt attlåta frågan om arbetsmiljö- och liknande omgivningsfaktorers inverkan pågraviditet och få ta i anspråk en SoU1981/82:14 11 betydande del av tillgängliga forskningsresurser. Def varav största vikt atf hälsorisker som kan få så ödesdigra följder för de berördauppmärksammas och motverkas så långt det över huvud taget är möjligt. I sammanhanget berörde utskottet frågan om möjligheten attminska riskerna för gravida kvinnor genom omplaceringar på arbetsplatsen ellergenom ledighet från arbetet. Sådana åtgärder var visserligen angelägna, menenligt ufskottets mening tyvärr ofta otillräckliga för att förebygga dearbefsmiljörisker som ligger i bl. a. exposition för olika kemiska ämnen. Detär främst under graviditetens slutskede som sådana åtgärder aktualiseras och dåi allmänhet för kvinnor som har fysiskt tungt arbete. Fostrets känslighet föryttre påverkan är emellertid stor också avgraviditeten, ansåg utskottet. Omplacering eller ledighet under graviditetensslutskede kan därför bara motverka vissa slag av graviditetsrisker. För atfåstadkomma ett effektivt skydd för gravida kvinnor måste, enligt utskottet, manbl. a. söka klarlägga vilka ämnen i arbetsmiljön som kan vara farliga för democh så långt möjligt hindra atf kvinnorna utsätts för exposition av sådanaämnen. Man måste också ta hänsyn till aft en viss arbefsmiljöfaktor kan fåsärskilt svåra konsekvenser om kvinnan även är utsatt för en annan faktor somärnegativ för hälsan, något som kan vara fallet exempelvis då kvinnan är rökare.Även sådana samband måste klarläggas om skyddsåtgärderna för kvinnorna skall fåavsedd verkan. Att omplacering m. m. i vissa fall kan ske minskar således intebehovet av att vi skaffar oss en väsenfligt ökad kunskap om sambanden mellanolika omgivningsfaktorer och senare graviditets-komplikationer. Då def gällde frågan om på vad sätt detta skulle skevisade enligt utskottets mening de remissyttranden som inhämtats över motionenaft det bör vara möjligt att förbättra vår kunskap om sådana samband genom affman bättre utnyttjar de register som finns hos bl. Enväsentlig förutsättning härför torde vara att en ökad samordning av registrensker och att de kompletteras med uppgifter om olika bakgrundsfaktorer. Ettsådant arbete hade initierats av medicinska forskningsrådet. Avsikten medprojektet var att med utgångspunkt i uppgifterna i det hos socialstyrelsenförda medicinska födelseregistret komplettera materialet med bl. a. uppgifterfrån andra riksomfattande register och härigenom få underlag för vidare studierav olika belastningsfaktorers inverkan på prenatal dödlighet och sjuklighef.Utfallet av detta och likartade projekt borde enligt utskottet kunna bli avvärde vid en bedömning av frågan om vilka organisatoriska åtgärder som börvidtas för att man skall få till stånd ett effektivt registerutnyttjande i häraktuellt avseende. Också då det gällde annan forsknings- eller utredningsverksamhetpå området än sådan som avser utnyttjande av olika register framstod det förutskottet som nödvändigt att en bättre samordning av verksamheten kom tillstånd. Självfallet var det också viktigt att kunskapsmaterial som finns och somsuccessivt kommer fram samordnas och görs tillgängligt på ett sådant SoU1981/82:14 12 sätt aft det praktiskt kan utnyttjas för att förebyggaskador på eller förhindra annan negativ inverkan i samband med graviditet. Utskottet, som delade motionärernas uppfattning aft detvar nödvändigt med snabba och samlade åtgärder på detta område, ansåg det dockav närmare angivna orsaker inte erforderligt att tog något initiativmed anledning av motionen. Frågan om risker för på grund ;iv kvinnansarbetsmiljö har också aktualiserats i socialförsäkringsutskottet genom motionerom riitt till ersättning för gravida kvinnor som av förebyggande skäl måsteavstå frän förvärvsarbete under graviditeten. I sitt av godkändabetänkande (SfU 1980/81:5) i ärendet framhöll socialförsiikringsutskottet attdet fanns skäl att närmare utreda frågan om kompensation till sådana kvinnor ifall då sjukdomstillstånd inte föreligger. En sådan utredning borde enligtutskottets mening behandla bl. a. de frågor som framförts avslutningsvis iriksförsiik-ringsverkets remissyttrande över motionerna, såsom att klarlägga ivilka fiill det är motiverat av medicinska skäl med uppehåll i förvärvsarbetet,i vilken utsträckning och på vad sätt inkomstbortfall skall täckas och omarbetsgivares skyldighet att omplacera till annat arbete skall utvidgas. Vad socialförsäkringsutskottet sålunda anfört gavriksdagen som sin mening regeringen till känna. Frågan om omplacering av kvinnan med hänsyn till riskenför fosterskada har tagits upp även i en under allmänna motionstiden väcktmotion 1980/81:1475. Motionen behandlas av socialutskottet i betänkandet SoU1981/82:15. Utredningsarbete m. m. Med anledning av begäranår 1979 om en utvärdering av abortlagen (se ovan s. 8 och 9) tillkallades 1980års abortkommitté med uppdrag att göra en sådan utvärdering. Enligt direktivenbör kommittén utgä frän den huvudprincip som abortlagen bygger på. nämligenkvinnans rätt att inom vissa gränser själv bestämma om hon vill fullfölja engraviditet eller ej. Vidare bör de tidsfrister som reglerar aborfförfarandetgälla även i fortsättningen. Kommittén bör i första hand inrikta sitt arbete påatt ge en mer djupgående bild av hur abortlagen kommit aft praktiskt tillämpasi landet och kartlägga såväl positiva som negativa effekter av den nyaabortlagstiftningen. Vidare framhålls att den nya abortlagen skiljer sig fråntidigare lagsfiftning på området framför allt genom att kvinnan fått denprincipiella beslutanderätten i en abortsituation och genom attutredningsförfarandet vid aborterna avsevärt har förenklats. Det är därför avsärskilt intresse att kommittén SoU 1981/82:14 13 redovisar vilka konsekvenser dessa förhållanden har haftför de kvinnor som övervägt abort och sedan eventuellt gått igenom abort. Idetta sammanhang bör även mannens roll i abortsituationen särskiltuppmärksammas. I direktiven erinras om att fäst stor vikt vidatt abortrådgivningen noggrant utvärderas och pekat på de regionalavariationer som förekommer. Kommittén bör i sin kartläggning av helaabortförfarandet särskilt undersöka hur den rådgivning varit utformad somgivits de abortsökande kvinnorna dels före, dels efter en eventuell abort. Isammanhanget bör om möjligt belysas hur kvinnan bedömer rådgivningen, kvinnorserfarenheter av olika utformning av rådgivning samt kuratorernas betydelse inomdenna verksamhet. Även familjens roll i abortsifuafionen bör undersökas. Vidarebör om möjligt belysas vilken betydelse den nuvarande lagstiftningensutformning och abortrådgivningens innehåll och organisation har för attförhindra psykiska efterreaktioner hos kvinnor som gått igenom abort. Av stort intresseär givetvis att få del av sjukvårdspersonalens bedömning av vad som varitpositivt och negativt med abortförfarandet enligt den nya lagen. Abortutvecklingen och de regionala, arbefsmarknadsmässigaoch ålders-mässiga variationerna i abortfrekvensen bör enligt direktivenanalyseras. Kommittén skall också studera hur förhållandena på arbetsmarknadensamt kulturella, sociala och religiösa faktorer påverkar möjligheten atffullfölja en graviditet och därmed inverkar på aborttalen. I sammanhangetmåste, framhålls det, även abortutvecklingen i förhållande till födelsetal ochprevenfivmedelsanvändning uppmärksammas. Kommittén skall även belysa hurpreventivmedelsrådgivningen fungerar och barnmorskans roll i rådgivningen.Kommittén bör särskilt uppmärksammade problem som gäller aft nå ut medinformation och rådgivning till olika grupper. Med utgångspunkt i analysen skall kommittén söka läggafram konkreta förslag om abortrådgivningens utformning och innehåll samtabortförebyggande åtgärder i syfte att minska abortfrekvensen i landet. Ommöjligt bör särskilda åtgärdsprogram föreslås för en förbättrad information omsamlevnadsfrågor och om abortförebyggande åtgärder. Socialberedningen (S 1980:07)tillkallades för översyn av bestämmelserna om vård oberoende avsamtycke inom socialtjänst- och sjukvårdslagstiftningen. Uppdraget innefattarockså att göra den av begärda utredningen i fråga om vård av gravidakvinnor med missbruksproblem (se ovan s. 10). Socialberedningen avlämnade år1981 betänkandet (SOU 1981:7) LVM - Lag om vård av missbrukare i vissa fallvari framlades förslag till ny lagstiftning om vård oberoende av samtyckeavseende vuxna alkohol- och narkotikamissbrukare. På grundval av betän- 1** 1981/82. SoU1981/82:14 14 kandet har i proposition 1981/82:8 lagts fram förslag tilllag om vård av missbrukare i vissa fall, m. m. avlämnade socialberedningen vidare bl. a.delbetänkandet (Ds S 1981:6) Åtgärder mot missbruk under graviditet. Ibetänkandet konstaterar beredningen aff missbruk under graviditeten, och dåsärskilt missbruk av alkohol, innebär allvarliga riisker för def väntadebarnefs hälsa. Enligt beredningen försvåras åtgärder på detta område av atfbruket av alkohol är så utbrett och så vida accepterat. Var gränsen går för atten alkoholkonsumtion under graviditet skall vara farlig för fostret är infeklarlagt. Man måste därför, fortsätter beredningen, ha utgångspunkten atf allalkohol under graviditeten bör undvikas. Att förebygga skador orsakade avalkohol under graviditet kan därför inte bara bli en fråga om åtgärder somriktar sig till missbrukare i vanlig mening. Avgörande betydelse kan åtgärdernafå först när alla blivande mödrar blir medvetna om de faror för fostret somalkohol medför. Beredningen anser att åtgärder mot missbruk undergraviditet i första hand måste innebära en ökad satsning på information tillblivande föräldrar och fill de yngre åldersgrupper som kan komma affbilda familj. Informationen bör kombineras med en utökad utbildning avpersonalen inom främst mödravården men även inom sociaUjänsten i syfte atfförbättra möjligheterna aff i fid uppmärksamma de blivande mödrar som är ibehov av hjälp för missbruksproblem och aft ge dem det stöd som behövs.Beredningen framhåller vidare att rådgivning och annat stöd ofta bör kunnalämnas inom ramen för mödravården. När en gravid kvinna har kvalificerademissbruksproblem krävs dock insatser genom . Enligt beredningen är de flesta kvinnor beredda till storaansträngningar för aff undvika aff skada sitt väntade barn. Graviditeteninnebär därför en unik möjlighet atf hjälpa många kvinnliga missbrukare atfkomma ifrån sitt missbruk. Denna resurs måste tas till vara i värd- ochbehandlingsarbetet. måste vara beredd att i en sådan situationgöra betydande insatser. Med hänsyn till denna inställning hos blivande mödraranser beredningen atf def sällan torde finnas anledning att av hänsyn till fostretöverväga att bereda en gravid kvinna vård utan samtycke. I de fall sådan vårdkan bli aktuell torde enlig beredningen kvinnan i allmänhet ha ett såkvalificerat eget vårdbehov aff den nödvändiga vården kan komma till stånd medstöd av lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga eller denföreslagna lagen om vård av missbrukare i vissa fall. 1 sammanhanget görberedningen vissa uttalanden beträffande vårdbehovet hos gravida kvinnor medmissbruksproblenr Enligt utredningen bör dessa uttalanden beaktas i denaviserade propositionen om LVM eller vid riksdagsbehandlingen av förslaget.Beredningen framhåller vidare att kvinnan kan vara psykiskt störd av även annanorsak än missbruket och till följd därav vägra sin medverkan. SoU1981/82:14 15 men att detta inte kan lösas genom lagbestämmelser som tarsikte på missbruksproblem. Beredningen avvisar tanken på särskilda lagregler omvård utan samtycke av gravida missbrukare. Enligt beredningen måste fortsatt forskning komma tillstånd, bl. a. för att klarlägga var gränsen går mellan en för barnet farligresp. medicinska födelseregisteroch missbildningsregister bör kunna utnyttjas för uppföljande undersökningar. Beredningen framhåller att de föreslagna åtgärderna intefår uppfattas som att frågan om alkoholens risker för det ofödda barnet skullevara löst. Frågan måste ses i ett större alkoholpolitiskt sammanhang och vägasin vid bedömningen av behovet av olika alkoholpolitiska åtgärder. Enligt beredningenär det infe uteslutet att den klarlagda fosterskadande effekten av alkohol iförening med andra tidigare kända skadeverkningar bör leda till en skärpthållning i de alkoholpolitiska frågorna. Beredningen erinrar om att det åvilarsamordningsorganet för alkoholfrågor (SAMO) att i sitt fortsatta arbetegenomföra en översyn och utvärdering av det samlade restriktionssystemet.Beredningen utgår från att vad som sagts kommer atf beaktas i det sammanhanget. När det gäller missbruk av narkotika konstaterarberedningen att statsmakterna redan intar den ståndpunkten att allt bruk sominte är medicinskt motiverat är att betrakta som missbruk och skall bekämpas.Narkotikans inverkan på fostret aktualiserar därför infe något ändratställningstagande till behovet av åtgärder för att begränsa tillgången tillolika sådana medel. De observerade negativa effekterna för barnet utgöremellertid enligt beredningen ett ytterligare skäl för att med kraft fullfölja detav beslutade åtgärdsprogrammet mot narkotikamissbruk. f. n. i . tillkallades en särskildutredare för atf utvärdera och se över reglerna för rätt till ledighet för vårdav barn samt ersättningssystemen inom föräldraförsäkringen och förhavandeskapspenning, översynen (S 1980:08) av föräldraförsäkringen m. m. Efterriksdagens ställningstagande till frågan om kompensation för inkomstbortfallför gravida kvinnor som av förebyggande skäl måste avstå från förvärvsarbete(se ovan s. 12) har regeringen beslutat överlämna skrivelse ochufskotfsbetänkandet i ärendet till utredningen och uppdragit åt den att utredafrågorna. Skrivelse angående arbetsmiljö och graviditetsrisker I en skrivelse tillarbetsmarknadsministern föreslog LO att en utredning skulle få i uppdrag affnärmare undersöka hur gravida kvinnor SoU1981/82:14 16 skall tillförsäkras en säker arbetsmiljö med avseende pågraviditefsrisker och risker för fosterskada. Utredningen borde enligt LOlikaledes undersöka och avge förslag om utformningen av ett försäkringsskyddatt utnyttjas i de fall där miljöåtgärder och omplaceringsåtgärder inte gertillräckligt skydd. Utredningen om barnens rätt Utredningen (Ju 1977:08) om barnensrätt tillkallades för att utreda frågan om barns rättsliga ställning. Skrivelse angående inse/nination för medicinsk etik hemställde i en skrivelse tilljustitieministern att en allsidig utredning skulle ske beträffande frågorna omartificiell insemination skulle ske samt att förslag till en rättslig regleringav sådan verksamhet skulle framläggas. I skrivelsen hänvisas bl. a. till attspörsmålen beträffande artificiell insemination diskuterats vid ett avdelegationen anordnat symposium. (Ett referat från symposiet harlämnats i Svenska läkaresällskapefs handlingar, Acfa Societatis MedicorumSuecanae , band 89. häfte 3.) Framställningen övervägs f. n. inomjustitiedepartementet. I anslutning härtill kan nämnas atf det under denallmänna motionstiden väckts två motioner, vari tas upp olika frågor omartificiell insemination (mot. 1980/81:909 och 1189). Motionerna har hänvisatstill lagutskottet. Utred/ung beträffande fosterdiagnostiken Inom pågår f. n. enutredning rörande fosterdiagnostiken. Arbetet syftar till en närmarekartläggning och analvs av fosterdiagnostikens problem, möjligheter ochställning inom hälso- och sjukvården. Den första etappen av arbetet avser enprobleminventering och kunskapsöversikt av den nuvarande verksamheten påområdet i och beräknas vara avslutad . Remissyttranden över motion 376,yrkande 2, och motionerna 930, 937 och 1638, allt i vad motionerna syftar tillsärskild lagstiftning rörande skydd för ofödda, har inhämtats frånriksåklagaren, , arbetarskyddsstyrelsen, ,juridiska fakulteten vid , utredningen om barnens rätt,abortkommitté, socialberedningen. , sombifogat ett yttrande från , , . /SR, sombifogat ett yttrande från SoU1981/82:14 17 Riksåklagaren och avstyrker bifall fillmofionsyrkandena, medan , juridiska fakulteten, utredningen ombarnens rätt, 1980 årsabortkommitté. och är positiva fill en utredning angående fostretsrättsliga ställning. Arbetarskyddsstyrelsen, som begränsat sitt yttrande tillfrågan om arbetsmiljöriskerna, förordar en utredning beträffande ökademöjligheter till omplacering av och ekonomisk ersättning till kvinnan.Socialberedningen förordar en kartläggning av i vilka fall det kan finnas behovav regler, som kan hindra en kvinna att på grund av psykisk påverkan m. m.fatta för fostret skadliga beslut, som hon senare kan komma aft beklaga. LOtillstyrker en utredning av arbetsmiljöfrågan men avstyrker i övrigtmotionärernas önskemål. som begränsat sitt yttrande tillarbetsmiljöfrågan, tillstyrker förslaget i motion 937. ,till vars yftrande /SR hänvisar, anser att ett ställningstagande bör anståi avvaktan på pågående utredningsarbete inom . Riksåklagaren hänvisar till socialberedningensutredningsarbete beträffande vård av gravida kvinnor och anser att någotinitiativ från sida i frågan inte torde vara erforderligt. pekar på det arbete som pågår inom styrelsenrörande fosterdiagnostiken liksom på socialberedningens arbetsuppgifter. Enligtsocialstyrelsen finns det inte f. n. anledning att ytterligare utreda frågorna. Arbeiarskyddssiyrelsen framhåller att man vetrelativt litet om sambandet mellan olika arbetsmiljöer och där förekommandekemiska och fysikaliska faktorer å ena sidan och fosterskador å den andra.Forskningen på detta område har dock tagit fart . 1 frågaom vissa miljöfaktorer är det enligt styrelsen klarlagt att det finns en ökadrisk för fosterskador. Mycket är dock fortfarande okänt. En del ämnen som viden bestämd halt i biologiskt material inte är farliga för moderns egen hälsakan vara skadliga för fostret. När det t. ex. gäller bly, fortsätter styrelsen,torde det vara övertygande visat att känsligheten för exposition är större hosden outvecklade hjärnan än hos den färdigutvecklade. Det betyder en ökad riskför fosterutvecklingen om modern har blyexponerat arbete även om halten av blyi hennes blod inte är farlig för hennes egen hälsa. För arbete med bly gäller enligt av styrelsen utfärdadeföreskrifter f. n. att arbetstagare som tagit upp alltför stora halter bly ikroppen bör rådas att avhålla sig från blyexponerat arbete.Vidare skall arbetsgivaren vidta förebvggande åtgärder för atf nedbringaexpositionen. Den som inte kan omplaceras kan i vissa fall beredas ledighet,varvid ersättning för inkomstbortfall k;in utgå enligt lagen omarbetsskadeförsäkring. SoU1981/82:14 18 serna i arbetsskadeförsäkringslagen har emellertid såvittstyrelsen känner till inte ansetts tillämpliga när endast fostrets hälsa är ifara. I styrelsens pågående arbete med nya föreskrifter angåendeblyarbete har vid den medicinska arbefsmiljöbevakningen förutomarbetsmarknadens parter även jämställdhetskomrnittén medverkat. Diskussionerhar därvid förts huruvida skilda miljökrav skall gälla för män resp. förfertila kvinnor. Eff problem i detta sammanhang utgör def förhållandet atthälsorisker för fostret kan uppstå redan innan modern vet om aff hon'är gravid. Enligt styrelsens mening är det angeläget att få tillstånd möjligheter för omplacering, i första hand hos den egna arbetsgivaren. Omdetta inte är praktiskt möjligt bör någon form av ekonomisk ersättning utgå förde kvinnor som behöver avbryta sitt arbete på grund av risk för atf fostretskadas. Styrelsen tillstyrker den utredning som behövs för att ge underlag förlagstiftningsåfgårder i dessa hänseenden. Beträffande arbetsmiljön som sådan inrymmerarbetsmiljölagen enligt styrelsens mening tillräckliga möjligheter att vidbehov ingripa mot farliga arbetsmiljöer. Detta gäller även i sådana fall däreventuella risker endast har avseende på . 1 detta avseende anserstyrelsen därför att def infe finns behov av någon närmare utredning. När def gäller behovet av lagstiftning till skydd förfoster bedömer de frågor som särskilt berörs i mofionerna - bl. a.hälsoriskerna för fostret till följd av atf modern missbrukar alkohol ellernarkotika eller arbetar i skadlig miljö samt problemen kring diagnos ochbehandling av - som utomordentligt viktiga. Hovrätten tillstyrker afffrågorna blir föremål för utredning i lämpligt sammanhang. Huruvida syftet meden sådan utredning bör vara aft genom generella lagregler åstadkomma rättsskyddför fostret grundat på föresfällning om "mänskliga rättigheter" ellerliknande förefaller emellerfid hovrätten tveksamt. Atf t. ex. i regeringsformeninföra regler av innebörd att tillerkänns rätt till liv samt skydd motpåtvingat kroppsligt ingrepp skulle få konsekvenser som torde vara svåra attöverblicka. Med hänsyn bl. a. till rådande uppfattningar i abortfrågan kan ivart fall någon allmän uppslutning kring en sådan reform infe förväntas. Defkan därför enligt hovrätten vara lämpligare aft utredningsarbetet far sikte påatt finna konkreta lösningar på de skilda problem kring fostrets ställning sommofionerna ger exempel på. vid anser aftde skäl för utredning av frågan om rättsskydd för ofödda som framförs i deolika motionerna är värda beaktande och tillstyrker därför yrkandena omutredning.