bet · G501KU35 · 1981-12-31 00:00:00 — Riktlinjerna nedan avser främst denna kategori, sorn också omfattarvaror för specifika projekt. Riktlinjer för personal- ochkonsultfonder har fastställts och behandlas därför inte här(verkschefsbeslut 167/81). Det bör observeras att konsulttjänster somupphandlas i direkt anslutning till en varuleverans 18 1981/82. KU1981/82:35 274 (exempelvis leveransservice, installation, intrimningeller driftsutbildning) skall finansieras under rubrik 1. En striktareuppdelning än kan bli nödvändig för att avgränsa dessa tjänster frånrena konsulttjänster, som alltid bör finansieras från personal- ellerkonsultfond. Fonden kan också läggas helt utanför importstödet. Med livsmedelsbistånd avseslivsmedelsleveranser från , främst-vete, vegetabiliska oljor eller någonform av "katastrofkost". lämnar livsmedelsbistånd dels multilateraltgenom WFP och inom ramen för Food Aid Convention, dels genomkatastrofbiståndet. Bistånd för inköp av livsmedel från landram behövervanligen beredas i särskild ordning då det kan lämnas i flera alternativaformer. Livsmedelsbistånd kan dessutom kräva mera omfattande analyser t. ex. avimportbehov och produktionsförutsättningar. Det är i princip att föredra attimportstödet utnyttjas för att långsiktigt öka livsmedelsproduktionen snarareän för livsmedelsimport. Budget- eller betalningsbalansstödreserveras för tillfällen då ett land befinner sig i extrembetalningsbalanssituation. Medlen bör ställas till förfogande förutvecklingsändamål i vid mening. Inga krav på rapportering och uppföljning avvaror bör knytas till ett sådant stöd. vilket emellertid kan vara förbundet meddiskussioner avseende landets ekonomiska situation. Kreditsubventionering sker genomatt landramsmedel tas i anspråk tillsammans med medel från anslaget förförmånliga krediter (BITS) i syfte att få till stånd en större"blandad" kredit, eller genom att uteslutande landramsmedel användsför uppmjukning. En eventuell allokering kan gälla en konkret upphandling underavtalsperiod. Kreditsubventionering rned hjälp av landramsmedel erbjuderprogramländerna begränsade förmåner och förväntas inte få någon störreomfattning. Uppmjukning med endast landramsmedel förutses endast förekommaundantagsvis. Frågan behandlas utförligare nedan (3). Riktlinjerna nedan är avsedda attutgöra en ram inom vilken berednings-och uppföljningsformer kan utformas fördet enskilda mottagarlandet. Det ankommer sedan på biståndskontrollen ochländerbyrån att i sarnarbetspro-grammen föreslå vad som bör kunna förekommainom importstödet till det enskilda landet och hur olika typer av importstödbör beredas och beslutas. Det är därvid viktigt att importstödets särartbibehålles. Engagemanget och medansvaret får inte drivas upp, som vore varjeinslag ett projekt. Importstödet skall också fortsättningsvis till den heltövervägande delen användas till import av råvaror, halvfabrikat, reservdelaroch annan ersättningsutrustning som ett land erfordrar för att utnyttja sinproduktionsapparat samt till utrustning i form av maskiner för utbyggnad avdenna. Konsumtionsvaror kan utgöra ett möjligt inslag i importstödet tillsärskilt de minst utvecklade länderna, där brist på sådana ofta allvarligthämmar KU1981/82:35 275 Importstödet skall inte användas förfinansiering av import för militära eller polisiära uppgifter, ej heller förutpräglade "skrytprojekt". Utrustningsleveranser kan avse nya anläggningar,entreprenadmaskiner, transportmedel etc. Då utrustningen utgör en omfattandekomplett anläggning eller större leveranser av exempelvis maskiner förvägbyggnad, skogsbruk eller gruvdrift, båtar för fiske och transportmedel avolika slag skall en grundlig prövning företas innan finansiering underimportstödet medges. Denna bör även omfatta projektets finansiering.Importstödsfinansiering bör endast medges då risken för felanvändning bedömssom liten. Därmed kan det svenska engagemanget begränsas till uppföljning ianslutning till rapportering. I flertalet fall bör den svenska förhandsgranskningen avde ändamål för vilka det enskilda mottagarlandet önskar användaimportstödsmedel resultera i en upphandlingsplan i vilken varukategorier elleranvändningsområden, åtgärd - av typ konsultstudie - samt upphandlingsansvaranges. Beredningen av importstödet bör ha som ett viktigt syfteatt säkerställa att konkreta projekt eller större, för det aktuella landetkomplicerade utrustningsleveranser inte "kommer in bakvägen", utanblir föremål för prövning före ett svenskt åtagande. Därav följer att t. ex.import av utrustning för en relativt omfattande industri i och för sig kanförekomma under importstöd, men endast i de fall då mottagarlandet befunnits haden nödvändiga mottagningskapaciteten för att rätt utnyttja utrustningen. Arbetet med den s. k. D 1-promemorianutgör, ur SIDA:s synvinkel, första steget i beredningen av nytt importstöd.Fortsättningsvis skall i D 1-promemorian ett större utrymme ägnas återfarenheter och inriktning av importstödet. Sålunda skall behovet avförhandsprövning och inställningen till finansiering av eventuella större,komplicerade, långsiktiga inslag av projekt eller utrustningskaraktär anges.Härigenom skapas förutsättningar för en grundligare behandling av importstödetunder programsamtalen. Målsättningen bör, då det gäller de institutionelltsvagare programländerna, vara att redan i landets framställning erhållatillgänglig information om hur landet önskar utnyttja importstödet, samthuruvida landet självt önskar ta ansvaret för upphandlingen eller önskemålfinns om SID A-medverkan. Sådana krav bör dock inte ställas generellt.Eventuella större projekt eller motsvarande skall dock tas upp på tidigastmöjliga stadium. Detta bör understrykas i programsamtalen, och som regelnoteras i förhandlingsprotokollen. I PM om utvecklingssamarbetet och insats- ochsektorredogörelsen skall erfarenheterna av irnportstödet redovisas utförligt, ide fah denna biståndsform utgör ett viktigt inslag i samarbetet. I fråga omvarufinansiering skall KU1981/82:35 276 särskild tonvikt läggas vid bedömningen av landetsupphandlingsförmåga och behov av SlDA-medverkan härvidlag, landets lagrings-och distributionskapacitet för aktuella varor, service- ochunderhållskapaciteten vad gäller teknisk utrustning, samt förutsättningarna attväl utnyttja eventuell utrustning med hänsyn till bl. a. utbildningsnivån. Pågrundval av en sådan redovisning skall slutsatser dras vad gäller vilkavarutyper som bör kunna komma ifråga samt om mera omfattande varuimport tillspecifika projekt eller liknande kan tänkas finansieras inom importstödet.Vidare bör formerna för överenskommelse om importstödets utnyttjande anges. Målsättningenbör sedan vara att i förhandlingsprotokoll redovisa huvudinriktningen,restriktioner etc. samt formerna för eventuell vidare beredning. I flertalet fall bör antingen en upphandlingsplan bifogasförhandlingsprotokollet, eller - vilket ofta torde visa sig lämpligare - såbör det klart anges hur en sådan skall utarbetas efter förhandlingarna. Planenbör vara enkel och endast ange en grov fördelning av medlen, vem som upphandlarsarnt villkor av typ konsultstudie, leveransservice etc. Revideringar skallkunna ske vid kvartalsmötena. Huvudansvaret för framtagningen av planerna skallåvila biståndskontoren. De konsultstudier som förhandsprövning och uppföljning (se2.2.5) kan erfordra skall i normalfallet finansieras inom landramen, som en delav beredningen. I de fall prövningen eller uppföljningen primärt är attbetrakta som ett SlDA-intresse bör dock IRV-medel utnyttjas. 2.2.4 Varuimport för specifika projekt Huvudinriktningen av importstödethar angetts ovan i stycke 2.2.2. Den typ av varuimport som här åsyftas kanutgöras av maskiner och annan utrustning för en industrianläggning, fordon,entreprenadmaskiner, kraftverksutrustning, järnvägsvagnar, telefonväxlar ochelektrisk materiel, utrustning för mejerier, fordonsverkstäder och liknande. Generellt sett skall försiktighet prägla hanteringen avförslag och framställning som kan leda till engagemang i större, kompliceradeprojekt eller projekt med lång genomförandetid. Hur stora eller kompliceradeinsatser som genom varuimport skall komma ifråga för svenskt stöd måste avgörasfrån fall till fall och utifrån en bedömning dels av mottagarens planerings-och förvaltningskapacitet, dels av förutsättningarna att nå debiståndspolitiska målen. Befinnes det projekt eller den verksamhet som varorna äravsedda för vara väl utformad organisatoriskt, administrativt och personellt,väl etablerad och utvecklingsmässigt försvarlig, och kan ett riktigtutnyttjande av varan anses säkerställd, bör finansiering under importstödetkunna ifrågakomma. Som typexempel kan användas järnvägsvagnar, teleutrustning,generatorer till existerande kraftverk, teknisk utrustning för skolor, sjukhusetc. Bedömsdäremot det projekt för vilka varorna är avsedda för sorn stort. KU 1981/82:35 277 komplext eller långsiktigt vad gäller genomförandet skallen granskning ske av varans slutanvändning eller eventuellt av hela projektetinnan beslut fattas. Typexempel är ett nytt kraftverk, en ny industrielltillverkning eller process som landet inte har erfarenhet av. Hit kanäven räknas varuimport som kan medföra särskilda risker för felanvändning, t.ex. vissa slag av läkemedel och kemikalier. Råder det tveksamhet om projektets och/eller varanslämplighet för importstödsfinansiering - vilken ofta torde bli fallet - börantingen en importstödsfinansiering av varan avvisas eller bör det projekt somvaran är avsedd ingå i behandlas som ändamålsbestämt bistånd. I det senarefallet förutsätts att projektet ligger inom de fastställdakoncentrationsområdena för samarbetet med landet eller av andra skäl är avintresse och att dess socio-ekonorniska effekter är förenliga med eventuellmålgruppsinriktning av biståndet. SIDA:s engagemang bör vid importstödsfinansieringbegränsas till eventuell medverkan i upphandlingen samt bevakning baserad påmottagarlandets rapportering. Något löpande ansvar gentemot mottagarlandet förgenomförandet är inte förenlig med finansieringsformen, ej heller ansvar förvarans slutanvändning. Förhandsgranskningen bör ge besked om huruvida en såklar begränsning av SIDA:s involvering är realistisk. I vissa fall torde projektgranskningen ge ett mindre klartbesked. Ett förord kvalificeras kanske med förslag till kompletterandeåtgärder. 1 princip ankommer då på mottagarlandet och leverantörsintressena attvidtaga åtgärder. Så kan ske före upphandlingen eller genom modifiering avprojektet. "Bevisbördan" vilar sålunda på myndigheterna i mottagarlandet. En eventuell svensk finansiering av varuimport till ettprojekt förutsätter att projektet i dess helhet är finansierat och att densvenska delen är klart angiven. Stora och långsiktiga engagemang bör som regelförutsätta flerårigt importstödsavtal som klart avgränsar det svenskaåtagandet. Görs endast avsättning av medel i samarbetsavtalen börförhandlingsprotokollen klart ange de båda parternas åtaganden. I princip skallendast import, och sålunda inte lokala kostnader, finansieras. Innefattas storalokala kostnader torde projektstöd vara den naturligare formen. Ett land som erhåller importstödhar skyldighet att rapportera om medlens användning. Det är angeläget att såsker. Rapporten bör som ett minimum omfatta vara, utnyttjandemyndighet/företag, belopp samt leverantör. Därutöver är upphandlingsförfarandetav särskilt intresse. Det ankommer på SIDA att säkerställa att upphandlingarnasker enligt affärsmässiga principer och att svenska leverantörer ges rimligamöjligheter att delta i anbudstävlan. Ger rapporteringen inte besked därom börstickprov företas. KU1981/82:35 278 gäller anbudskonkurrens som aktualiseras i det bundnabiståndet kommer att bli föremål för särskild översyn (i övrigt se riktlinjerför upphandlingsfrågornas hantering - verkschefsbeslut 92/81). Utöver den rena medelskontrollen kan platsbesök utgöra enlämplig metod för att tillförsäkra att varorna kommer till avsedd användning.Därigenom kan reservdelsbehov etc. åtgärdas och erfarenheter av värde förutformningen av det framtida importstödet vinnas. Också konsulter kan anlitashärför. Då proceduravtal förnyas bör tillses attrapporteringsskyldigheter etc. anges på sätt som svarar motinformationsbehoven. 3.1 Inledning och bakgrund införde Sverigeett system med särskilt förmånliga exportkrediter till utvecklingsländer.Systemet med förmånliga u-landskre-diter baseras på kreditgivning från ABSvensk Exportkredit (SEK) oeh förutsätter normalt exportgaranti frånExportkreditnämnden (EKN). Genom att tillföra ett gåvoelement kan SEK erbjudakredit på särskilt förmånliga villkor. Gåvoelementet härleds från denförmånlighetsgrad som bestäms av Beredningen för internationellt teknisktsamarbete (BITS) oeh uttrycks i procent av kreditbeloppet. Förmånlighetsgradenbestäms med hänsyn till bl. a. landets utvecklingsnivå. De skall inteunderstiga av kreditens notrrinella belopp. Gåvoelementet skallanvändas till att sänka kostnaderna för krediten genom t. ex. sänkt räntesats,förlängd återbetalningstid och/eller en återbetalningsfri period underkredittidens början. De kostnader som uppstår utöver vad som täcks avSEK-systemet skall belasta biståndsbudgeten genom anslaget för förmånligakrediter, vilket förvaltas av BITS. På begäran av BITS kan SIDA. efteröverenskommelse med mottagarlandet, medge att en del av gåvoelementet skallräknas av mot importstödet inom landramen. Förmånligakrediter skall kunna beviljas: - u-land med vilket bedriverbredare samarbete, - programland försvenskt bilateralt bistånd, samt - annat u-landvars utvecklingspolitik ligger i linje med svenska biståndspolitiskamålsättningar. Förmånliga u-landskrediter skallanvändas för att finansiera leveranser av kapitalvaror, konsulttjänster ellerentreprenadarbeten från . Någon övre kreditgräns har inte satts. Normaltskall en kredit inte understiga . I samband med konsulttjänster skall docken lägre beloppsgräns kunna tillämpas. Det har förutsatts att den svenske leverantören i deflesta fall då KU1981/82:35 279 finansiering med förmånliga krediter kan komma i frågaansöker om exportkreditgaranti hos EKN. Det förutses att systemet normalt skallavse affärer där EKN kan lämna garantier inom ramen för ordinarie garantisystem. Om ett lands kreditvärdighet är så låg att EKN ej ansersig kunna bevilja garanti, kan nämnden täcka den ökande risken genom en förhöjdpremie. De premiernedel sorn inflyter i samband med garantier där ett ökatrisktagande har accepterats tillförs en särskild säkerhetsreserv. Utbetalningartill följd av skadefall på dessa garantier skall finansieras frånsäkerhetsreserven. Är reserven ej tillräcklig, skall EKN ersättas från anslagetför förmånliga u-landskrediter. 3.2 Rollfördelning tnellan myndigheter Initiativet till en förmånligkredit tas i normalfallet av en exportör eller bank i . Framställning omförmånlig u-landskredit görs till EKN. Det förutsätts att affären därvidbefinner sig på ett mycket preliminärt stadium. Parallellt görs i allmänhet enframställning till SEK om statsstödd exportkredit. Efter en begränsad prövningav affären remitteras framställningen till BITS som yttrar sig över vilkaländer och projekt som kan erhålla förmånliga krediter och över kreditensförmånlighetsgrad med hänsyn tagen till landets utvecklingsnivå och till detaktuella projektets utvecklingseffekt. BITS har till uppgiftfltt fastställavilka affärer som skall prioriteras inorn ramen för de riktlinjer somfastställts av riksdag och regering. För länder utanför programlandkretsen inhämtar BITSregelmässigt synpunkter från ambassaden i det berörda landet. För programländerremitteras framställningen normalt till SIDA. Sedan yttrande inhämtats frånSIDA eller det berörda landets ambassad yttrar sig . Yttrandetöverlämnas till EKN, som fattar slutligt beslut. Beslutets innebörd är enutfästelse om kredit på förmånliga villkor. EKN har att i särskild ordningfatta beslut om exportkreditgaranti för affären. EKN:s beslut är i sin turavhängigt SEK:s beslut om kredituppläggning. 3.3 Förmånliga krediter i programlandssamarbetet Som framgår av ovanståenderedovisning ingår programländerna i den krets av länder sorn statsmakternaangivit som mottagare av förmånliga krediter. En förutsättning för att kreditskall lämnas är emellertid att affären erhåller exportkreditgaranti från EKNeller kan garanteras i särskild ordning. Det bör i detta sammanhang påpekas attde flesta programländer har en sådan låg kreditvärdighet att EKN inte anser sigkunna bevilja exportkreditgaranti, varför förmånliga krediter kan bedömas bliaktuella endast för ett begränsat antal programländer. Att garantera förmånligakrediter mot biståndsanslaget, vilket har skett i några fall . KU1981/82:35 280 beräknas fortsättningsvis ske endast om särskilda skälföreligger. Även i fråga om förmånliga krediter till programländer äravsikten att gåvoelementet normalt skall finansieras från BITS anslag. BITS haremellertid haft som linje att hos SIDA begära att importstödsmedel tas ianspråk för att helt eller delvis finansiera gåvoelementet mot bakgrund av detrelativt begränsade anslaget för förmånliga krediter. Vanligen har då SIDA ochBITS delat på subventioneringen vardera. Ett ärende rörande förmånlig kreditaktualiseras för SIDA i form av en remiss från BITS eller EKN. SIDA har i sittyttrande i första hand att bedöma leveransens utvecklingseffekt ochmottagarlandets prioritering av affären. I förekommande fall kan SIDA påbegäran från BITS och efter överenskommelse med mottagarlandet avsätta medelinom landramen för att helt eller delvis finansiera gåvoelementet i denförmånliga krediten. Huvudansvaret för beredningen av kreditärenden ligger hosLänderbyrån som alltid förutses inhämta yttrande från berört biståndskontor.Bedömningen av utvecklingseffekter skall göras i enlighet med riktlinjerna förvaruimport för specifika projekt (se 2.2.4). Om gåvoelernentet avses blifinansierat av importstödsmedel bör orn möjligt projektet behandlas i samarbetsprogrammet.Ofta torde emellertid sådana ärenden aktualiseras . Fråganom omallokering för kreditsirbventionering tas då av biståndskontoren upp medansvarig myndighet i mottagarlandet. Det bör som regel ske vidkvartalsgenorngång. Avses större projekt, av typ industrianläggning ellerentreprenadarbete, fattas SlDA:s beslut av verkschefen efter beslut idirektion. Då programlandet så önskar och landets ekonomiskasituation medger det kan en ram inom importstödet avsättas för kreditsubventionering.En sådan ram har karaktär av reservbelopp. Dess utnyttjande förutsätter attkrediten kan garanteras i sedvanlig ordning. KU1981/82:35 281 Finansieringen av kraftverksprojektet , Sri Länka Byggandet av vattenkraftverketKotmale i Sri Länka igångsattes med anlitande av ett svensktentreprenadföretag och med utnyttjande av svenskt importstöd. ärtillfartsvägar, bostäder, verkstäder och omlopps- och tillfartstunnlar klaraoch den huvudtunneln färdig till . Arbetena på konstruktionenav den stenfyllnadsdam-men inleds . Utrustningen tillkraftstationen, som kommer att få en kapacitet på 134 MW, är i huvudsakbeställd från ett annat svenskt företag. Projektet beräknas f. n. kunnaslutföras . T. o. m. innevarande budgetår har 307 milj. kr.utbetalats i bistånd. Med hänsyn till då gällande regler för importstöd var detinte styrelsens sak att ta ställning vare sig till projektet som sådant, ellertill omfattningen av det svenska engagemanget i finansieringen. Medgivandettill den lankesiska regeringen att importstödet finge utnyttjas för detta ändamålgavs av den efter underhandskontakter med SIDA:sverksledning. Projektet kostnadsberäknades då till ca 850 milj. kr. i 1978 årspriser, varav 645 milj. kr. Iskrivelse till regeringen av konstaterade styrelsen, att "har till Sri Länka bekräftat attimportstödsdelen av det svenska biståndet kan tas ianspråk för detta vattenkraftsprojekt. Då finansieringen avser importstödsmedeldeltar SIDA enligt gällande regler inte i beslutet och har inte heller prövatsjälva projektet. (I avtalen anges regelmässigt att importstöd skall gå tillutvecklingsändamål.)" Under loppet av 1979 blev det uppenbart, att projektettill följd av omfattande tekniska omdisponeringar, delvis förorsakade avoväntade geologiska problem, och därav följande förseningar samt prisstegringarskulle bli väsentligt dyrare än som ursprungligen beräknats. Det blev klart,att projektet inte längre kunde finansieras rned importstöd.Styrelsen påtalade detta förhållande i regeringsskrivelse ,där den också förordade "att regeringen särskilt prövar frågan om svenskfinansiering av projektet efter utlöpandet av det föreslagna importstödsavtalet(1980/81-82/83)". KU1981/82:35 282 Ytterligare kostnadsökningar harsedermera medfört, att man , då kontrakt förhandlades ombyggandet av själva dammen, räknade med att investeringskostnaden för helaprojektet i löpande priser blir drygt 2 500 milj. kr., inkl. räntor och lokalakostnader . Den höjda investeringskostnaden beror till (ca 500 milj. pade arbeten som tillkommit och till (170milj. Återstoden, ca 1 000 milj.kr. (), är ett resultat av förseningar och stigande priser. Alla övrigaprojekt i Mahaweliprogrammet har också drabbats av mycket storakostnadsökningar. Den nu aktuella kostnaden för Kotmale kan inte finansierasmed det svenska importstöd som kan beräknas stå till förfogande underbyggnadstiden. Om de svenska exportkrediter som utgår under byggnadstidenskall återbetalas med hjälp av importstödet, skulle detta, om det som hittillsökade med 10 milj. kr. , behöva fortsätta att utgå efterfärdigställandet. Detta under förutsättning att Sri Länka betalar lokalakostnader, förskott på entreprenadarbeten och elektromekaniska leveranser,räntor etc. på totalt ca 750 milj. kr. har angivit gränsen för regeringens rätt attingå biståndsavtal till maximalt och det löpande åretslandram. En finansiering enligt den ovanstående modellen skulle de factoinnebära ett åtagande som inte bara beloppsmässigt utan också i tiden överskreddessa gränser. Dessutom skulle en återbetalning med till en början relativt småannuiteter innebära att projektet belastas med synnerligen höga räntekostnader.Regeringen har av dessa skäl i årets budgetproposition föreslagit att "åtgärder nu vidtas för att reglera utformningen ochomfattningen av det svenska stödet till den fortsatta finansieringen. Eftersedvanlig beredning på svensk sida, bör överläggningar upptas rned Sri Länkasregering om en överenskommelse om detta stöd. Regleringen av det svenska bidraget till finansieringen avKotmaleprojektet bör bl. a. innefatta att ett högsta belopp av biståndsmedelfastställs och att återbetalningstiden förkortas för den kommersiellaupplåningen. Ytterligare biståndsmedel bör utgå . Strävan bör varaatt den med detta förslag kraftigt reducerade räntekostnaden i övervägande gradbetalas av Sri Länka med andra medel än svenskt bistånd. Den föreslagnauppläggningen innebär relativt stora ökningar av biståndet till Sri Länka underen klart angiven tidsperiod." Styrelsen har härefter låtit utreda den kompliceradefinansieringsfrågan med största skyndsamhet. I bifogade promemoria anvisarstyrelsen former för en lösning av finansieringsfrågan. Vad beträffar övrigadelar av samarbetsprograrnmet med Sri Länka återkommer styrelsen i en nyskrivelse senare i vår. Utrymmet för dessa delar beräknas till 20 milj. kr. perår /83-83/84. KU1981/82:35 283 Sju alternativ till finansieringredovisas, vilka sträcker sig från fullständig gåvofinansiering under sex årtill olika kombinationer av gåvobistånd och förmånlig kredit. Vid val av alternativ bör enligt styrelsen följandesynpunkter särskilt beaktas: - Sri Länka är medvetet orn långsiktigheten hos detsvenska utvecklings samarbetet med programländerna. Med hänsyn härtill och på basis av förda diskussioner med svenska myndigheter om förväntar Sri Länka fortsatt svenskt stöd. Ett avbrutet stöd skulle inverka menligt på förtroendet för som samarbetspartner, -har ej bundit sig för att biståndsfinansieraprojektets totala kostnader i utländsk valuta,