bet · G501NU34 · 1981-12-31 00:00:00 — Sådana företag bör i principskötas på vanliga företagsekonomiska gmnder och bör alltså kunna såvälexpandera som läggas ned eller avyttras. Utskottetvill även trycka på behovet av att kontakterna mellan universiteten ochföretagen när det gäller teknisk forskning och utveckling intensifieras,exempelvis i den formen att högteknologiska och kunskapsintensiva företag kanetableras och drivas i nära samverkan med universitet och högskolor. Deförslag och synpunkter som framförs i de här behandlade motionerna frånmoderata samlingspartiet oeh från folkpartihåll ligger väl i linje med och utvecklarde riktlinjer för industripolitiken som godkände . Detfinns enligt utskottets mening därför inte någon anledning för att nugöra något särskilt uttalande av den innebörd som föreslås i motionerna1981/82:1045 (fp), 1981/82; 1054 (fp) och 1981/ 82:2052 (m). Dessa bör därförinte föranleda någon åtgärd frän sida såvitt nu är i fråga. Närdet gäller det förslag till inriktning av industripolitiken som skisseras i densocialdemokratiska partimotionen 1981/82:1488 finner utskottet sam- NU 1981/82:34 27 manfattningsvis,utan att gå in på en närmare analys av de enskilda förslagen, att motionenpräglas av en annan gmndsyn på industripolitiken än den som utskottet har ställtsig bakom nu och . Vad angår motionärernas förslag omöverläggningar i organiserad form mellan staten, näringslivet och de anställdavill utskottet erinra om att industriministern i budgetpropositionen (prop.1981/82:100, bilaga 17 s. 19) har aviserat sin avsikt att inbjuda de fackligaorganisationerna och representanter för näringslivet till överläggningar kringhur samhället och parterna gemensamt skall hantera frågor som rör industrinsstmkturomvandling. På gmndval av det anförda avstyrker utskottet motion1981/82:1488 (s) i denna del. Ettgenomförande av de förslag rörande näringspolitikens inriktning som läggs frami motionerna 1981/82:366 (vpk) och 1981/82:1057 (vpk) skulle leda till att detmarknadsekonomiska systemet undanröjdes och ersattes med en hårt dirigeradplanekonomi. Utskottet kan inte ställa sig bakom förslagen och avstyrkerföljaktligen motionerna i dessa delar. I två socialdemokratiska partimotioner,1981/82:1488 om industripolitiken och 1981/82:2138 (med motivering i motion1981/82:2133 om energiförsörjningen m. ), tar man upp frågan om inrättandeav en statlig stmktur- och utvecklingsfond. Fondens primära uppgift skulle varaatt förbättra företagens försörjning med riskkapital. Den skulle vidare varaett instrument för att åstadkomma en önskvärd expansion på områden medutvecklingsmöjligheter. En annan viktig uppgift för fonden skulle vara attmedverka vid finansieringen av investeringsprojekt som pä grund av sin storlekeller riskfylldhet annars skulle vara svära att finansiera. Fonden skulledrivas i stiftelseform och i första hand finansieras genom en särskild avgiftpå företagens lönesumma. Förslagom inrättande av en särskild struktur- och utvecklingsfond har fleragånger lagts fram av socialdemokraterna. Förslagen har varje gång avstyrkts avnäringsutskottet (NU 1976/77:35, 1977/78:24, 1977/78:3 y, 1978/79: 1 y,1978/79:59, 1979/80:2 y, 1979/80:43, 1980/ 81:17, 1980/81:64) och vid fleratillfällen även av finansutskottet, med reservation av de socialdemokratiskaledamöterna, och de har avslagits av . Utskottethar riktat en rad grundläggande invändningar mot förslaget om en struktur- ochutvecklingsfond. Som utskottet senast anförde (NU 1980/81:64)innebär förslaget att regeringen skall få ett långtgående bemyndigande att förkapitalinsatser inom näringslivet inrätta en ny institution vid sidan av demsom redan finns och vid sidan av den omfattande verksamhet till stöd försärskilda branscher och företag som statsmakterna redan är engagerade i.Härutöver bör erinras särskilt om de stora finansiella resurser somstatsmakterna ställt till Industrifondens förfogande för bl. a. sådana ändamålsom föreslagits i den då aktuella motionen. NU 1981/82:34 28 Liksom tidigare anser utskottet att det inte finnsunderlag för ett beslut av om inrättande av en sådan fond somföreslås i motionen. Till det anförda vill utskottet lägga att den bristandelönsamheten inom industrin f n. torde vara ett betydligt allvariigare problemän bristen på kapital. Lönsamhetssituationen torde inte på något avgörande sättförbättras genom tillkomsten av en sådan fond som motionärema föreslår. Pågrundval av det anförda avstyrker utskottet motionerna 1981/82: 1488 (s) och1981/ 82:2138 (s) i denna del. Under denna rubrik behandlar utskottet tvä motionervari framförs önskemål om särskilda industripolitiska satsningar i Värmlandslän resp. i . Imotion 1981/82:2006 (s) föresläs olika åtgärder för att främja den industriellautvecklingen i . Innebörden av det förslag som är aktuellt i dettasammanhang är att den regionala utvecklingsfonden i länet skall tillföras ytterligare4 milj. kr. som "riskkapital för industriella projekt". Medlen börenligt motionärerna användas bl. a. för en kartläggning av vilka särskildainsatser som behöver göras i de företag m. m. som direkt eller indirekt hardrabbats av Vänerskogs konkurs. Utskottetvill erinra om att (AU 1980/81:23, rskr 1980/81:233)har beslutat om stöd på upp till 20 milj. kr. till fortsatta insatser för attfrämja den industriella utvecklingen i . Medlen får användas förolika åtgärder. En del av medlen disponeras av utvecklingsfonden i länet ochkan användas för bl. a. sådana ändamål som avses i motionen. Härutöver börframhållas att regeringen i sin proposition om regionalpolitiken (prop.1981/82: 113 s. 188 f) har föreslagit en förstärkning av de regionalautvecklingsinsatserna med ca 75 milj. kr. till 275 milj. kr. Medlen skalldisponeras av länsstyrelserna för bl. a. lokaliseringsbidrag i stödområdena A-C(en stor del av kommunerna i har förts till stödområde C), förinvesteringsbidrag utanför stödområdet och 50 milj. kr. - för regionaltutvecklingsarbete. Det ankommer på länsstyrelserna att fördela medlen mellande angivna ändamålen och lämna föreskrifter och riktlinjer till de organ ilänet som skall fatta beslut i de enskilda fallen. Moderata samlingspartietgodtar i partimotionen 1981/82:2052 dessa förslag. lägger partietfram förslag om en övergång till mer generellt verkande åtgärder. Dessa syftartill att förbättra konkurrensläget även för företag som redan finns. I sammamån som dessa åtgärder byggs ut kan enligt motionerna de selektivastödinsatserna avvecklas. kommer att ta ställning till förslagen ipropositionen och motionerna . Av de medel som för innevarandebudgetår anvisats för motsvarande ändamål har, enligt vad utskottet inhämtat,erhållit ca 13 milj. kr., eller . NU 1981/82:34 29 angårstöd till de företag som har drabbats av Vänerskogs konkurs vill utskotteterinra om att den av regeringen tillsatta s.k. strukturgmppen undergeneraldirektör ledning har till uppgift bl. a. att föreslå ensamordning mellan krisföretagen i skogsindustrin i och att följavirkesmarknaden i berörda områden. Gruppens arbete torde på kunnabli av värde även för andra företag och entreprenörer i än dem somdirekt omfattades av konkursen. Sammanfattningsvisanser utskottet att en ökad medelstilldelning i enlighet med motionsyrkandettill den regionala utvecklingsfonden i f. n. inte kan anses påkallad.Motion 1981/82:2006 (s) avstyrks följakfligen i denna del. Med sikte främst på näringspolitiska problem iGöteborgsregionen föreslås i motion 1981/82: 318 (vpk) att hosregeringen skall begära en samordnad industriplanering, innebärande dels attvarvens, rederiernas och hamnarnas verksamhet ingår i en samhällsplan förutrikeshandel och transporter, dels att hänsyn tas till den tunga industrinsbehov av förnyelse och omläggningar föranledda av kostnadsläget samt tilldenna industris miljöproblem och energisituation. Motsvarandeyrkanden avslogs förta året av (NU 1980/81:64). Näringsutskottetuttalade emellertid att motionärerna hade fäst uppmärksamheten pä viktigasamband, som ibland kanske inte hade vunnit tillräckligt beaktande. då anförde kan fortfarande äga viss giltighet. Utskottet vill därförånyo (jfr s. 27) erinra om att industriministern har anmält sin avsikt attinbjuda företrädare för näringslivet och de fackliga organisationerna tillöverläggningar kring hur samhället och parterna gemensamt skall hantera frågorsom rör industrins stmkturomvandling (prop. 1981/82:100 bilaga 17 s. 19). Viddessa överläggningar bör ämnen med anknytning till de frågor som aktualiserasgenom motionen kunna tas upp. Utskottet är emellertid inte berett att ställasig bakom de mycket långtgående krav på nya planeringsinsatser som motionärernaföreslår. Motionen avstyrks sålunda. I motion 1981/82:1468 (c) tar man upp detförhållandet att s. k. institutionella aktieägare (fonder, stiftelser,investmentbolag etc.) har fått ett allt större ägarinflytande ide börsnoterade företagen. Motionärema vill att statsmakterna skall övervägaom det institutionella aktie-ägandets expansion kan och bör begränsas. Deföreslår att regeringen skall uppmanas att lägga fram förslag med dennainnebörd. En delfråga av särskilt intresse i sammanhanget är enligtmotionärerna vilken roll aktiemarknaden skall spela . Utskottetvill till en början framhålla att aktieägandet i de större företagen under1960- och 1970-talen har blivit alltmer utbrett. NU 1981/82:34 30 årtiondehar antalet aktieägare nära fyrdubblats. som de privata aktieägarnahar ökat i antal har dock deras aktieposter minskat i storlek. har i utredningen (SIND 1980:5) Ägandet i det privata näringslivetredovisat uppgifter bl. a. om hur aktieägandet i de börsnoterade företagenfördelar sig mellan enskilda ägare och institutioner. En kortfattadredogörelse för utredningens slutsatser har lämnats i det föregående (s. 19 f).Sammanfattningsvis ger utredningen vid handen att tillströmningen av nyaprivata aktieägare inte har lett till att privatpersoner har fått en störreandel av aktiekapitalet. I stället har olika juridiska personer, sominvestmentbolag, försäkringsbolag och rörelsedrivande aktiebolag, kommit attbli allt större aktieägare. Trots att de endast utgör en procent av antaletaktieägare kontrollerade de () mer än hälften av företagensaktiekapital. De 32 ägargrupper som utredningen särskilt studerat hade år 1979tillsammans intressen som översteg av rösterna i företag med drygt 800000anställda i . Utredningensresultat stöder alltså motionärernas beskrivning av situationen när det gällerdet ökande institutionella aktieägandet. Utredningens analys ger dock inteunderlag för någon bedömning angående den lämpligaste utvecklingen när detgäller institutionernas inflytande över de större företagen. I detta sammanhangvill utskottet peka på aktiesparfondernas utveckling under de allra senasteåren. Utskottet anser att man också måste se till de intressen och denkompetens som olika aktieägare representerar. Det institutionella aktieägandetkan ha både för- och nackdelar. Hämtöverkan erinras om att stiftelseutredningen (Ju 1975:01; ordförande: presidentLeif ) har i uppdrag att se över lagstiftningen om stiftelser. Utskottethar erfarit att utredningen under sitt arbete diskuterat frågor med vissanknytning till dem som aktualiserats genom motionen. Utredningen väntas läggafram sitt betänkande . Utskottetutgår från att regeringen noga följer vad som händer på området. Någotuttalande från sida är enligt utskottets mening ej erforderligt. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1981/82:1468 (c). Utskottet behandlar i detta avsnitt tre motionerrörande sophanterings-teknik, konferens om resurssnål teknik ochproduktionstekniskt centrum i . Imotion 1981/82:1604 (vpk) föreslås att skall ges möjlighet attutveckla en inhemsk teknik för återvinning och sophantering. Motionärerna anseratt utvecklingskostnaderna härför skall bestridas av staten. Utskottethar självfallet inget att invända emot att Svenska Varv utvecklar en teknikför återvinning och sophantering, förutsatt att tekniken är NU 1981/82:34 31 För detta bör Svenska Varv kunna erhålla finansiellt stöd på vanligavägar, exempelvis genom styrelsen för teknisk utveckling. Däremot kanutskottet inte ställa sig bakom förslaget att Svenska Varv skall erhålla ettsärskilt statligt stöd för att utveckla denna teknik. På gmndval av det anfördaavstyrker utskottet motion 1981/82:1604 (vpk). Förslagom att skall ta initiativ till en internationell konferens omresurssnål teknik läggs fram i motion 1981/82:2086 (c). Där anförs attkonferensens utgångspunkt skall vara den deklaration som FN:s ekonomiskakommission för antog och i vilken resurssnälhet definieras som"praktisk tillämpning av kunskaper, metoder och medel för att uppfyllamänskliga behov genom det mest rationella utnyttjandet av naturtillgångar ochenergi samt skydd av miljön". Utskottetär ense med motionärerna om det önskvärda i att en ökad medvetenhet omresursslöseriet i världen vinner insteg pä skilda häll. Internationellakonferenser av den typ motionärerna syftar på kan givetvis vara ett sätt attutbreda denna medvetenhet. Enligt vad utskottet erfarit förekommer också konferenseroch symposier med den allmänna inriktning som motionärerna givit uttryck för.Utskottet vill också peka på att statens stöd till skilda tekniska forsknings-och utvecklingsprogram, inte minst inom energiområdet, till stor del har deninriktning som avses i motionen. Utskottet förutsätter att regeringen följerdessa frågor med uppmärksamhet och tar erforderliga initiativ när så ärlämpligt. Med hänsyn härtill finns det f. n. inte någon anledning förriksdagen att rikta en sådan begäran till regeringen som föreslås i motionen.Denna avstyrks följaktligen. I motion 1981/82:445 (s) föresläs att regeringenskall låta utreda frågan om inrättande av ett produktionstekniskt centrum iTrollhättan. Enligt motionärerna talar flera skäl för att får ettsådant centrum. har redan en tekniskt kvalificerad industri och ettgymnasium med teknisk linje. Vidare använder FlygmotorAB:s anläggningar för vidareutbildning av produktionstekniker. Ett samarbetemed i skulle lätt kunna etableras. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att förutsättningarna för en verksamhet som ärinriktad pä teknisk forskning och utveckling är goda i . Utskottetvill emellertid erinra om att de regionala utvecklingsfonderna har tillkommitbl. a. för att främja produktutveckling i former som är anpassade efter olikaregioners behov och önskemål. Enligt utskottets mening bör det i första handankomma på länets utvecklingsfond att i samarbete med andra regionala ochlokala organ bedöma behovet av den form av produktionstekniskt centmm sommotionärerna förespråkar. Utskottet vill vidare fästa uppmärksamheten på attregeringen i proposition 1981/82:123 om samordnad datapolitik (bilaga 5) har föreslagitatt regionala Verkstadstekniska utredningscentra (VUC) skall lokaliseras till NU 1981/82:34 32 ortermed teknisk högskola. Därjämte föreslås i propositionen att ettproduktionstekniskt utvecklingscentrum för processindustrin (PUP) skall byggasupp. Frågan om hur denna verksamhet skall organiseras bör dock enligtindustriministern övervägas ytterligare. Propositionen jämte motioner kommer idenna del att behandlas av utskottet senare under detta . På grund avdet anförda avstyrker utskottet motion 1981/82:445 (s). Önskemål om ett intensifierat nordiskt samarbete pådet industripolitiska området förs fram i tre motioner (alla s). Ipartimotionen 1981/82:1488 föresläs ett tillkännagivande av om delsen förstärkning av resurserna för nordiskt industripolitiskt samarbete, delsett fördjupat nordiskt samarbete i fråga om teknisk forskning och utveckling.Det senare yrkandet återfinns även i socialdemokraternas motion 1981/82:2138om energiförsörjningen. Motionärerna anför att det i de nordiska länderna finnsen likartad syn på vilken samhällsutveckling som är önskvärd och pä statensroll i denna utveckling. För svenskt vidkommande är det enligt motionärernaväsentligt att hålla en högre industripolitisk beredskap för att stödja olikasamarbetsinitiativ inom näringslivet. Ett sätt kan vara att regeringen utser ensärskild sakkunnig eller statssekreterare för det nordiska industripolitiskasamarbetet. Vissa områden bör prioriteras inom ramen för ett sådant samarbete,däribland frågor om teknisk forskning och utveckling samt offentligupphandling. - 1 motion 1981/82:444 föreslås, såvitt nu är i fråga, att norraÄlvsborgs län uppmärksammas i det svensk-norska industrisamarbetet. De olikaförslag som framläggs i motionen (se s. 8) motiveras bl. a. med länets närhettill och till att ett begränsat sådant samarbete redan finns. Medanledning av vad som anförs i motionerna vill utskottet framhålla att det nordiskasamarbetets långa tradition och karaktär gör att ter sig som en naturligram för samarbete på industripolitikens och den tekniska forskningens områden.Redan i dag förekommer det samarbete på dessa båda fält. Det ekonomiskasamarbetet i understöds aktivt av de enskilda ländernas regeringar ochav de nordiska samarbetsorganen, exempelvis Nordiska industrifonden. Nordiskainvesteringsbanken och -såvitt avser samarbete med - Fonden försvensk-norskt industriellt samarbete. På forskningsområdet utgör Nordforsk,för teoretisk atomfysik och Nordiska forskarkurser exempelpå samarbete på nordisk basis. Som framgår av den tidigare lämnade redogörelsen(s. 22 f.) har vid sitt möte i i febmari iår godkänt två nya arbetsplaner inom samarbetsområdena energi och industri. Ibåda planerna läggs stor vikt vid att en ökad koordinering av den nationellaforskningsverksamheten sker så att möjligheterna till nor- NU1981/82:34 33 diskt samarbete klart förbättras. har äventagit initiativ till åtgärder ägnade att undanröja de hinder som i dagexisterar när det gäller ett fördjupat samarbete inom olje- och gasområdet iNorden. Enligt utskottets mening är det av stor betydelse att detnordiska samarbetet breddas och intensifieras på skilda områden. Av denlämnade redogörelsen framgår att en rad initiativ tagits föratt fördjupa detta samarbete. Det framgår också att ett omfattande samarbeteredan pågår på skilda områden. Det är naturligtvis önskvärt att regeringenhåller en hög industripolitisk beredskap för att stödja olikasamarbetsinitiativ inom näringslivet, och utskottet utgår från att regeringenföljer dessa frågor med uppmärksamhet. Mot bakgmnd av det anförda finns detinte anledning för att göra något särskilt tillkännagivande med anledningav motionerna 1981/82:1488 (s) och 1981/82:2138 (s), vilka därför avstyrks idessa delar. Vad avser situationen för nortaÄlvsborgs län vill utskottet understryka vikten av att det svensk-norskaindustrisamarbetet fördjupas, inte minst i gränsregionerna. Uppgiften attupprätta ett sådant program för näringslivets utveckling i denna region somföreslås i motionen måste emellertid enligt utskottets mening i första handligga på de regionala och lokala statliga organen, helst i samarbete mednäringslivets organisationer. bör därför inte genom något särskihuttalande binda regeringen i denna fråga. Motion 1981/82:444 avstyrks alltså idenna del. 1. beträffandeallmänna riktlinjer för näringspolitiken attriksdagen avslår motionerna 1981/82:1045 och 1981/82:1054, motion 1981/82:1488yrkande 1 och motion 1981/82:2052 yrkande 1, 2. beträffandeett statligt industrialiseringsprogram m. m. attriksdagen avslår motionerna 1981/82:366 och 1981/82:1057, 3. beträffandestruktur- och utvecklingsfond attriksdagen avslår motion 1981/82:1488 yrkande 9 och motion 1981/82:2138 yrkande8, 4. beträffandeindustripolitisk satsning i attriksdagen avslår motion 1981/82:2006 yrkande 5, 5. beträffandesamordnad industriplanering att avslår motion 1981/82: 318, 6. beträffandeinstitutionellt aktieägande att avslår motion 1981/82: 1468, 7. beträffandeteknik för sophantering attriksdagen avslår motion 1981/82: 1604, NU 1981/82:34 34 8. beträffande konferens omresurssnål teknik att avslår motion 1981/82:2086, 9. beträffande produktionsteknisktcentrum i att avslår motion 1981/82:445, 10. beträffandenordiskt industripolitiskt samarbete att avslårmotion 1981/82:1488 yrkandena 12 och 13 och motion 1981/82:2138 yrkande 10, 11. beträffande samarbete mellan ochnorra att avslår motion 1981/82:444 yrkande 3. Närvarande:Ingvar (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), RuneJonsson (s), (), () och (). avIngvar , , , , och (alla s) 1.Allmänna riktlinjer för näringspolitiken (mom. 1) dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 24 med "Utskottet vill" och slutar på s. 27 med "dennadel" bort ha följande lydelse: Utskottetkonstaterar att den svenska industrin alltmer försvagats.Industriproduktionen har minskat . Industrinsinvesteringar, som föll mycket kraftigt frän 1976 till 1978, ligger år efter årkvar på en nivå som är helt otillfredsställande. Regeringen har inte lyckatsåstadkomma någon avgörande förbättring av den svenska industrins villkor. Inteheller i årets budgetproposition redovisas en politik som kan vändautvecklingen. Föratt åstadkomma en sådan vändning krävs enligt utskottets uppfattning att ettbrett handlingsprogram sätts in, med åtgärder på mänga av politikens olikaområden. Ett sådant program redovisas i den socialdemokratiska partimotionen. Därpresenteras insatser utöver den pä det industripolitiska området - inombostadsbyggandet, på energi- och trafikområdet och inom den NU 1981/82:34 35 Sammantaget innebär programmet en kraftig stimulans av densvenska industrin. Insatserna för att öka såväl nybyggande som underhåll avbostäder leder till förbättrade avsättningsmöjligheter inom sektorer avindustrin som har mycket stora problem. Det gäller inte minst mängamindre och medelstora företag. Investeringsprogrammen inom energi- ochtransportsektorerna innebär en stimulans av efterfrågan inom bl. a. delar avverkstadsindustrin. Bakomkravet på ett brett handlingsprogram ligger uppfattningen att enbart det slagsfrämst selektiva politiska åtgärder, som brukar sammanfattas i begreppetindustripolitik, inte är tillräckliga för att vända utvecklingen i industrin ipositiv riktning. Menäven om den inte är tillräcklig, så är ändå en målmedveten selektivindustripolitik ett både nödvändigt och naturligt led i ett program för attsanera den svenska ekonomin. Pä den här punkten går i praktiken en tydligskiljelinje mellan den socialdemokratiska uppfattningen och den syn påindustripolitiken som representeras av de borgerliga partierna. Den borgerligapolitiken präglas av övertygelsen att industrins problem i allt väsentligt börlösas genom generella åtgärder som verkar via marknadsmekanismerna. Selektivaåtgärder skall, menar man, inte sättas in annat än undantagsvis, i renakrislägen. Utskottetmenar att olika typer av riktade insatser och åtgärder som innebär en merdirekt påverkan av enskilda företag och projekt har en viktig uppgift attfylla. Den helt övervägande andelen av besluten i ekonomin måste otvivelaktigtske inom ramen för marknadssystemet. Det finns emellertid ingen anledning attbegränsa samhällets möjligheter att agera industripolitiskt på det sättet attriktade insatser förbehålls akuta krislägen och att samhällsinsatserna i övrigtsker generellt, via marknadsmekanismerna. Riktade industripolitiska åtgärderkan bidra till att främja samhällsekonomisk effektivitet, exempelvis genom atthänsyn till utnyttjande av samhällskapital tillåts påverka den industriellautvecklingen. Som ett annat exempel kan anföras statliga insatser för attsamordna forsknings- och utvecklingsarbete, produktion eller marknadsföringmellan flera företag. På det sättet kan man undvika effekfivitetsförluster somkan bli följden om vart och ett av de berörda företagen fattar beslutbeträffande den egna verksamheten. Menindustripolitiken skall inte ses som enbart ett instrument för att ökaeffektiviteten. Den bör ses som ett i lika hög grad sysselsättningspolitisktmedel.