bet · G501UU20 · 1981-12-31 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag vid punktC 8 och hemställer att till Lån till personal inombiståndsförvaltningen m. m. för /83 anvisar ettreservationsanslag av . Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), Gertmd (), TorstenBengtson (c), (), (), (), IngridSundberg (m), (), (c), (),(), (), (), () och Axel (). UU 1981/82:20 91 Gertmd , , , , , och (alla s) har avgivitföljande reservationer: dels att den del av utskottets yttrande pä s. 10som börjar med "Enligt utskottets mening" och slutar med "imotion 394." bort ha följande lydelse: Dekostnader, som avräknas mot det totala biståndsanslaget och därmed ingår iberäkningen av uppfylleisen av 1-procentsmålet, bör självfallet vara anknutnatill den svenska biståndsverksamheten och biständspolifiken. Detta är intefallet med medverkan i enskilda råvaruavtal av det slag som tennavtaletutgör. Avtalet, som syftar till att i såväl producenternas som konsumenternasintresse stabilisera tennpriserna, är ett led i vår handelspolitik.U-landspolitiska motiveringar kan anföras för deltagande liksom förannat handelspolitiskt samarbete med tredje världen. Detta är dock enligtutskottets mening inte ett tillräckligt argument för att belasta de förbiståndsverksamheten avsedda resurserna. Mot denna bakgmndtillstyrker utskottet yrkande 3 i motion 394. dels att utskottets hemställan i punkt 2, moment 1(s. 10), bort ha följande lydelse; 1. att med bifall fill mofion1981/82:394, yrkande 3, ger regeringen till känna vad utskottet anfört angåendedet svenska bidraget till tennavtalet. dels att den del av utskottets yttrande på s. 21som böijar med "Utskottet delar regeringens" och slutar med"yrkande 4 i motion 394." bort ha följande lydelse: Utskottetkonstaterar, i likhet med motion 394, att regeringsförslaget inte är förenligtmed principen att inom Världsbanksgmppen endast , dvs. det organ som självtlämnar bistånd pä mjuka villkor, ges bidrag frän den svenska biståndsbudgeten.Den urspmngliga svenska kapitalinsatsen i IFC liksom kapitaltillskotten fillVärldsbanken har finansierats pä annat sätt. UU 1981/82:20 92 IFC:s uppgift är att sfimulera till ökat flöde avprivat kapital till olika . Detta sker genom aktieteckning och lån påkommersiella villkor. Även om organisationen lagt viss ökadvikt vid de fattigare länderna och för dem angelägna investeringsområden,dominerar de rika påtagligt. De fem största mottagarna avIFC-kapital är sålunda , , , ochFilippinerna. Enligt IFC-led-ningen kan satsningen på de fattiga länderna avkommersiella skäl inte drivas mycket längre. Mångaangelägna insatser konkurrerar om de svenska biståndsresurserna. Utskottetdelar mot denna bakgmnd motionärernas uppfattning att man inte bör utnyttjadessa resurser för bidrag fill IFC. Därför fillstyrks yttrande 4 i motion 394samt delyrkande 2 d, i vad avser IFC, i motion 936. dels att utskottets hemställan i punkt 3, moment 3(s. 23), bort ha följande lydelse; 3. att med bifall fill motionerna 1981/82:394,yrkande 4, och 1981/82:936, delyrkande 2 d, i vad avser IFC, avslår regeringensbegäran om bemyndigande att teckna andel av IFC:s kapitalökning. 3.Bidrag till internationella biståndsprogram dels att den del av utskottets yttrande på s. 21som böijar med "Som en konsekvens" och slutar med "till IFCföreslås." bort ha följande lydelse; Somen konsekvens av att utskottet tillstyrkt yrkande 4 i motion 394 tillstyrkerutskottet också yrkande 5 i samma mofion, i vilket man begär en minskning iförhållande till budgetpropositionens förslag av anslaget till internationellabiståndsprogram med ett belopp motsvarande bidraget fill IFC. dels att utskottets hemställan i punkt 3, moment 8(s. 24), bort ha följande lydelse: 8. att med avslag på motion 1981/82:936,delyrkande 2 c, motion 1981/82; 2035, yrkande 8, och med ändring av budgetpropositionensförslag bifaller motion 1981/82:394, yrkande 5, och till Bidrag tillinternationella biståndsprogram för /83 anvisar ettreservationsanslag av . UU 1981/82:20 93 , och Per-OlofStrindberg (alla m) har avgivit följande reservationer; 4.Bidrag till internationella biståndsprogram dels att den del av utskottets yttrande på s. 23som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "motion936." bort ha följande lydelse; Lägeti den svenska ekonomin är allvarligt. Statens budgetunderskott beräknasfortsätta att öka. De privata investeringarna, icke minst inom industrin, harminskat och beräknas fortsätta att minska, vilket försvagar möjligheterna attnå balans i utrikesaffärerna. får ett betydandebytesbalansunderskott, och vår upplåning i uUandet kommer att bli omfattandeäven detta år. Enligt långtidsutredningen kan en vändning till det bättre ickeväntas utan kommer att kräva läng tid och storaansträngningar inom snart sagt alla områden av samhällslivet. Besparingar avskilda slag har också beslutats, och förslag fill ytterligare sådana ligger påriksdagens bord. Dessa påverkar praktiskt taget alla sektorer i samhället. Undersådana förhållanden ter det sig anmärkningsvärt att regeringen lämnarbiståndsanslagen utanför besparingsarbetet. I stället föreslås en höjning medmer än 500 milj. kr. för det kommande budgetåret. En anledning härtill hadekunnat vara om i det internationella biståndsarbetet hade släpat efteroch icke uppfyllt sina totala åtaganden, internationellt sett. Emellertid ärförhållandet det motsatta. FN:s 0,7-procentsregel har sedan åtskilliga åröverskridits med bred marginal och intar med ett bistånd på omkring 1 %- siffran kan variera under olika år - en av tätplatsema vid varje jämförelse.Nedanstående tabell, upprättad av Internafionella metallarbetarfederationen(IMF) och publicerad i de svenska tidningarna , ärbelysande. Sammanställningen visar hur mycket u-hjälp, bundet och obundet, somett antal industriländer ger. UU 1981/82:20 94 Det kan nämnas att industriländernas bistånd baranått halvvägs, 0,, av det i FN uppsatta målet. Anslagen från östländerna ärsvåra att jämföra, men helt klart är att de högst väsentligt understigeranslagen från andra givarländer. Tilldetta kommer en annan synpunkt. har stora reserver uppståttpä biståndsanslagen, beroende pä att dessa icke har kunnat tas i bruk vidavsedd tidpunkt eller av andra skäl. Dessa reserver uppgår till betydligt överen miljard svenska kronor. mening bör dessa reserver åtminstone under kommande budgetår någotkunna reduceras, både i fråga om det multilaterala som det bilateralabiståndet. Tillsammans med andra yrkanden i fråga om dessa anslag, innebärförslaget en totalreduktion av det av regeringen föreslagna beloppet på omkring800 milj. kr. Detta bör då ses i sammanhang med årets höjning på 500 milj. kr.vilket i realiteten gör att förslaget innebär en sänkning i förhållande till nulöpande budgetår med 300 milj. kr. Men dä har icke hänsyn tagits fill deovannämnda mycket stora reservposterna. Sker detta blir sänkningen marginell. Dethar sagts att denna sänkning skulle gå ut över sjuka, svaga och fatfiga ibiståndsländerna. Utskottet vill med skärpa avvisa denna uppfattning. Densvenska biständsbudgeten inrymmer så många anslag av skiftande karaktär, altdet för biständsadministrationen icke bör vara någon svårighet att fördelasänkningarna i enlighet med här preciserade förslag på sådant sätt att dessautsatta kategorier icke träffas av besparingarna. Utskottetinstämmer alltså i bedömningarna i mofion 2035 och erinrar om att Sverigesandel till de internationella biståndsorganen länge hört till de största ivärlden. Det är därför naturligt att en anpassning sker till en lägre nivå. Detkan också erinras om att även här medel ur den nu återstående reservafionenanvänts för finansiering av bidrag till vissa multilaterala ändamål, vilketföreslås i proposifionen, återstår 95 milj. kr. som allmän reserv. Därav bör 50milj. kunna utnyttjas under det kommande budgetåret så som föreslagits imotion 2035. Utskottetfår med hänvisning till det ovan anförda tillstyrka förslaget i mofion 2035,yrkande 8 och till internationella biståndsprogram anvisa 1657 milj. kr.nästkommande budgetår. I konsekvens härmedavstyrks delyrkande 2 c) i mofion 936 dels att utskottets hemställan i punkt 3, moment 8(s. 24), bort ha följande lydelse: 8. att med avslag på mofion 1981/82:936,delyrkande 2 c), och motion 1981/82:394, yrkande 5 samt med ändring avproposifionens förslag, bifaller medelsförslaget i motion 1981/ 82:2035,yrkande 8, och fill Bidrag till internationella biständs-program för budgetåret1982/83 anvisar . UU 1981/82:20 95 5.Avbrytande av bistånd m. m. dels att den del av utskottets yttrande som på s.34 böijar med "Frågan om" och pä s. 35 slutar med "motion1722." bort ha följande lydelse; betänkande 1978/79; 1 rörande rikfiinjerna för den svenskabiståndspolitiken framhölls att ett av huvudmålen är främjandet av endemokratisk samhällsutveckling, men att den ekonomiska och sociala situationeni mänga gör det svårt att förverkliga en i västerländsk meningfungerande demokrati. Det är därför nödvändigt att ge demokratibegreppet en relativtvid tolkning. Men utskottet fillade; "Utskottet anser emellertid attkravet på ett folkligt deltagande i beslutsprocessen måste gälla allapolitiska system. Kravet är väsenfiigt även om deltagandet kan försiggå i andraformer än våra. Kritik och avvikande meningar bör kunna framföras utan risk förrepressalier och övergrepp." Imånga mottagarländer för svenskt bistånd får kritik och avvikande meningar ejframföras. Som exempel kan nämnas , , och Vietnam.Även hör, enligt vad som inträffat på senare fid, dit. Detta krav försvenskt bistånd synes alltså numera ha frånträtts. Utskottet menar ingalundaatt biståndet till dessa länder bör avbrytas. Men en svenskreaktiori bör ändå ifrägakomma, antingen genom att anslagen sänks eller fryses,eller genom att i de svåraste fallen en successiv avveckling påbörjas.Utskottet anser också, med instämmande i yrkande 1 motion 2035, att biståndetgentemot sädana länder måste kunna omprövas och i sista hand avbrytas. Utskottetvill vidare biträda yrkande 2 i samma motion. I detta föresläs attbiståndssamarbetet skall omprövas och i sista hand avbrytas med mottagarländersom bedriver anfallskrig eller har tmpper på främmande territorier. Iovannämnda utskottsufiåtande /79; 1 framhålles att ett avbrytande elleravvecklande av bistånd kan bli aktuellt på gmnd av händelser eller åtgärder imottagarlandet, vilka pä ett mer eller mindre genomgripande sätt mbbarfömtsättningarna för utvecklingssamarbetet; "En prövning måste sist ochslutligen göras i de enskilda fallen." Det är svårt att tänka sig attanfallskrig och långvarig ockupation av annat land icke på ett genomgripandesätt skulle mbba förutsättningarna för utvecklingssamarbete. Någon prövning avdetta samarbete i förhållande till vissa länder i sädana situafioner haremellertid uppenbarligen icke ägt mm. I varje fall har den icke någon gångredovisats för , trots detta bindande uttalandet . Utskottetfinner detta klandervärt och vill också framhålla, att det knappast kan sägasvara att blanda polifik i biståndssamarbetet att hävda denna princip. Sverigehar enligt åtagit sig att verka för fred och mänskliga rättigheter.Detta åtagande bör gälla även vårt biståndssamarbete. UU 1981/82:20 96 Med det ovan anförda föreslår utskottet även attmotion 1722 skall anses besvarad. dels att utskottets hemställan i punkt 4.10, moment5 (s. 80) bort ha följande lydelse; 5. att med bifall fill motion1981/82:2035, yrkandena I och 2, och med anledning av mofion 1981/82: 1722 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om avbrytande avbistånd m.m. 6.Återflöde och bundet bistånd Gertmd , , , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.39 börjar med "Regeringen avser framöver" och på s. 40 slutar med"i motion 2035 besvarat." bort ha följande lydelse; Utskottetunderströk i sitt betänkande 1980/81:20 att det var angeläget att bl.a.näringslivets kunnande i ökande utsträckning tas i anspråk i förbindelserna medu-länderna. Mot bakgrund av detta uttalande och regeringens redovisning ibudgetpropositionen finns det anledning anta att biståndsmyndigheterna strävarefter att pä energi- och miljöområdet utnyttja det svenska resursutbudet därdetta är lämpligt och förenligt med riktlinjerna för den bilateralabiståndsverksamheten. Utskottet avstyrker med hänsyn härtill yrkande 3 i motion2035. dels att utskottets hemställan i punkt 4.10, moment7 (s. 80) bort ha följande lydelse; 7. att avslår motion 2035, yrkande 3,angående bistånd på miljö- och energiområdet. , och Per-OlofStrindberg (alla m) har avgivit följande reservationer: 7.Återflöde och bundet bistånd dels att utskottets yttrande som på s. 40 böijarmed "Vad gäller förslaget" och på s. 41 slutar med "i motion2035." bort ha följande lydelse: Utskottetanser att ytterligare åtgärder måste vidtas för att öka återflödet av svenskabiståndsmedel. En sådan åtgärd är att binda importstödet i sin helhet såsomföreslagits i motion 2035. Enligt utskottets uppfattning bidrar en ökadbindningsgrad till ett ökat återflöde, bl.a. därför att det UU 1981/82:20 97 bundnabiståndet medverkar till att mottagarländerna vidgar sin kunskap om svenskaprodukter och svensk projekteringskapacitet. Imofion 2035 förordas också särskilda åtgärder för att öka återflödet frånländer som har hög landram men liten import från . Enligt utskottetsmening är utrymmet för en ytterligare ökning av återflödet särskilt stort iländer som redan mottar ett betydande svenskt bistånd eller har en viss egenindustriell bas. Utskottet anser därför att särskilda åtgärder kan blinödvändiga i sådana fall. Vad utskottet här med bifall till mofion 2035,yrkande 6, anfört bör ge regeringen fill känna. dels att utskottets hemställan i punkt 4.10, moment8 (s. 80) bort ha följande lydelse: 8. att med avslag på motion 1981/82:936,delyrkande 2 b), och med bifall till motion 1981/82:2035, yrkande 6, som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om återflödet ibiståndet. 8.Allmänna synpunkter på det bilaterala biståndet; landramen för dels att följande tillägg görs efter den del avutskottets yttrande på s. 48 som slutar med "vårahuvudmottagarländer." Underåberopande av de allmänna besparingsmotiven som redovisas i reservation 4 villutskottet i fråga om länderanslagen förorda följande tillvägagångssätt Nuutgående anslag föreslås för ett antal länder frysas vid nuvarande nivå ochnågon höjning alltså icke äga mm. I andra fall, där reservationerna ärsärskilt stora och uppenbarligen diskrepans föreligger mellan beviljade anslagoch möjligheterna att nu utnyttja desamma, föreslås en viss ytterligarereducering. I några fall - detta gäller , , , -föreslås ingen ändring i förhållande till propositionen. De länder för vilkaanslagen föresläs frysta eller ytterligare nedsatta redovisas i särskildayrkanden, dels att den del av utskottets yttrande på s. 48som börjar med "Utskottet föreslår" och slutar med "förAngola." bort ha följande lydelse: Utskottetanser att nuvarande medelsram är fillräcklig då förutsättningar saknas för attde nya samarbetsformerna redan nu skall kunna öka utnyttjandet av biståndet.Om därtill av de befinfiiga reserverna tas i anspråk kan anslagetbegränsas till 74 milj. kr. utan att biståndet drabbas av negafiva effekter.Yrkande 9 b) i motion 2035 fillstyrks därför. Till följd därav avstyrks yrkande11 i motion 394 och delyrkande 2 e) i motion 936. dels att utskottets hemställan i punkt 4.10, moment12 (s. 80) bort ha följande lydelse; 7 1981/82. UU 1981/82:20 98 12. att med avslag pä motion 1981/82:936,delyrkande 2 e) och motion 1981/82:394, yrkande 11, och med ändring av propositionensförslag, bifaller medelsförslaget i mofion 1981/82:2035, delyrkande 9 b), ochtill medelsram för för /83 godkänner ett belopp av 74milj. , , (allac) och , (båda fp) har avgivit följandereservationer; dels att den del av utskottets yttrande på s. 48som börjar med "är i hög grad" och slutar med "landramenför ." bort ha följande lydelse; Biståndsramenför har sedan samarbetet inleddes /77 höjts med minst 10milj. För /83 föreslår regeringen en höjning med 5milj. kr., medan SIDA förslagit 110 milj. kr. Under förstahälften av innevarande budgetår har regeringen även beviljat katastrofbiståndtill med 3,8 milj. kr. Pågrund av betydande ekonomiska svårigheter och bristande planeringskapacitet päangolansk sida har en reservation på 65 milj. kr. uppkommit inför innevarandebudgetär, som tyngdpunkten i utvecklingssamarbetet med Angolaalltmer förskjuts mot ändamålsbestämt bistånd med särskild inriktning påfatfiga befolkningsgmpper. Under en sådan övergångstid uppstår ofta förseningari genomförande och utbetalningar. För del gäller detta främstprogrammen inom hälsovård, utbildning och fiske. Utskottetdelar regeringens bedömning att en lägre höjning av landramen än den av SIDAföreslagna är tillräcklig för att genomföra pågående och planerade programunder nästkommande budgetår. Katastrofmedeltorde också kunna tas i anspråk för eventuella extra insatser i form avlivsmedelsbistånd eller flykfingstöd. Utskottettillstyrker propositionens förslag om landram för och avstyrker därmedyrkande 11 i motion 394 samt delyrkande 2 e) i mofion 936 och delyrkande 9 b) imotion 2035. dels att utskottets hemställan i punkt 4.10 moment12 (s. 80), bort ha följande lydelse: 12. att med avslag på motion 1981/82:394,yrkande 11, samt motion 1981/82:936, delyrkande 2 e), och motion 1981/ 82:2035,delyrkande 9 b), bifaller propositionens förslag och till medelsram för Angolaför /83 godkänner ett belopp av 100 milj. kr. UU 1981/82:20 99 dels att den del av utskottets yttrande på s. 49som börjar med "SIDA konstaterar" och slutar med "landram förEtiopien." bort ha följande lydelse; Utvecklingssamarbetetmed regleras av ett ettårigt avtal för /82. Detomfattar 80 milj. kr. Biståndet utgår i form av sektorstöd huvudsakligen filllantbmk, skogsbmk, undervisning, hälsovård och vattenförsörjning. /83 föreslär regeringen en medelsram på 85 milj. kr., medan SIDAföreslagit 90 milj. kr. Utskottetdelar regeringens bedömning att en lägre höjning av landramen än den av SIDAföreslagna är tillräcklig för att genomföra pågående och planerade programunder nästkommande budgetår. Den föreslagna höjningen bör också göra detmöjligt att i landramen inrymma fortsättningen av en markvårdsinsats sompåbörjas under innevarande budgetår med medel från anslagsposten Särskildamiljö- och markvårdsinsatser. Utskottettillstyrker propositionens förslag om landram för och avstyrker därmedyrkande 12 i motion 394 samt delyrkande 2 e) i mofion 936 och delyrkande 9 a) imofion 2035. Utskottetfinner inte anledning att utöver den tillstyrkta höjningen av landramförorda några särskilda åtgärder för utökade förbindelser i övrigt medEfiopien enligt önskemålen i motion 1251. Denna avstyrks följaktligen. dels att utskottets hemställan i punkt 4.10, moment15 (s. 81), bort ha följande lydelse: 15. att med avslag på motion 1981/82:394,yrkande 12, samt motion 1981/82:936, delyrkande 2 e), och mofion 1981/ 82:2035,delyrkande 9 a), liksom motion 1981/82:1251, bifaller propositionens förslagoch till medelsram för för /83 godkänner ett belopp av85 milj. kr. , och Per-OlofStrindberg (alla m) har avgivit följande reservationer; dels att den del av utskottets yttrande på s. 49som börjar med "SIDA konstaterar" och slutar med "landram förEfiopien." bort ha följande lydelse: UU 1981/82:20 100 Utskottet delar SIDA:s uppfattning att "enlångsiktig och framgångsrik utvecklingspolitik försvåras av det pågåendeinbördeskriget och åsidosättandet av de mänskliga rättigheterna". Medhänvisning till vad som tidigare anförts om behovet av besparingar också inomSveriges utvecklingsbistånd får utskottet tillstyrka yrkande 9 a) i mofion1981/82:2035 i vad avser landram för Efiopien. Utskottet avstyrker därmedregeringens förslag samt delyrkande 2 e) i mofion 936, yrkande 12 i motion 394och motion 1251. dels att utskottets hemställan i punkt 4.10, moment15 (s. 81) bort ha följande lydelse; 15. att med avslag pä motion 1981/82:936,delyrkande 2 e), motion 1981/82:1251 och mofion 1981/82:394, yrkande 12, samtmed ändring av propositionens förslag, bifaller medelsförslaget i motion1981/82:2035, delyrkande 9 a), och till medelsram för för budgetåret1982/83 godkänner ett belopp av 80 milj. kr. dels att den del av utskottets yttrande på s. 49som börjar med "" och slutar med"landramen för ." bort ha följande lydelse; Debefintliga reserverna tyder pä mycket stora svårigheter för atttillgodogöra sig ett ökat bistånd. Genom att utnyttja av inneståendebiståndsmedel kan anslaget för det kommande budgetåret begränsas till 198 milj.kr. ulan att den nuvarande medelsramen minskar. Utskottet tillstyrkerföljaktligen delyrkande 9 a) i motion 2035. I konsekvens härmed avstyrksyrkande 10 i mofion 394. dels att utskottets hemställan i punkt 4.10, moment22 (s. 81) bort ha följande lydelse; 22. att med avslag på motion 1981/82:394,yrkande 10, och med ändring av propositionens förslag, bifaller medelsförslageti motion 1981/82:2035, delyrkande 9 a), och till medelsram för /83 godkänner ett belopp av 198 milj. kr. UU 1981/82:20 101 , , (allac) och , (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 49som börjar med "I SIDA;s tidigare" och slutar med "landramen förMozambique." bort ha följande lydelse: Mozambiquesekonomiska läge är fortfarande svårt, och landet är i stort behov av bistånd.Höjningarna av landramen har därför varit stora . Efterdet att kriget i tagit slut kan ägna större uppmärksamhetåt sina ekonomiska problem och utbyggnaden av sin infra-stmktur. Detta har bl.a. lett till det regionala samarbete som inleddes i södra det stöd som ger detta samarbete får svenskt biståndutöver det som anges i landramen. Samarbetsavtaletmellan och för budgetåren 1981/ 82 och 1982/83 omfattartotalt 420 milj. kr., varav 210 milj. kr. avser innevarande budgetår. Detinternationella biståndet har legat på en mycket låg nivå. är denstörsta och viktigaste biståndsgivaren och ett av de få länder som givitobundet bistånd. administrerar ett gemensamt nordiskt jordbmksprogram(MONAP) på sammanlagt . Biståndethar varit inriktat på att bevara och ersätta den produktionskapacitetsom hotade att gå förlorad vid övergången till självständighet. Det svenskabiståndet har bidragit till att upprätthålla produktionen inom industri ochjordbmk. Mozambiqueönskar använda outnyttjat utrymme i landramen för att utvidga samarbetet inomskogsindustrin och för att msta upp befintliga industrier. Hittillshar mer än hälften av det svenska biståndet inom landramen åtgjorts avimportstöd. Det har utnyttjats för inköp av transportmedel, maskiner,reservdelar, drivmedel, livsmedel, papper och kemikalier till jordbmket. Utskottetfinner att den av såväl SIDA som regeringen föreslagna medelsramen på 230milj. - en höjning med 20 milj. kr. - torde ge utrymme förutvecklingssamarbete med i huvudsakligen oförändrad omfattning ochdärmed utgör en lämpligt avvägd biståndsinsats för /83. Utskottettillstyrker propositionens förslag om landram för och avstyrkerdärmed yrkande 10 i motion 394 och delyrkande 9 b) i motion 2035. dels att utskottets hemställan i punkt 4.10, moment22 (s. 81) bort ha följande lydelse; Kartong:S. 102, 23, rad I Tillkommer: motion 1981/82: 395, yrkande 1, och UU 1981/82:20 102 22. att med avslag på motion1981/82:394, yrkande 10, och motion 1981/82:2035, delyrkande 9 b), bifaller propositionens förslag och till medelsram för för / 83 godkänner ett belopp av 230 miy. AllanHernelius, och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 50som börjar med "De flesta insats varor" och slutar med"landramen för ." bort ha följande lydelse: Detsvenska stcklet har emellertid delvis utformats som ett direkt samarbetemellan svenska och nicaraguanska parter. SIDA:s engagemang är därför till stordel av förmedlarkaraktär. Samarbetet regleras i ettåriga avtal. Utskottet anseratt medelstilldelningen under det kommande budgetåret bör vara oförändradtills dess erfarenheter kan vinnas om utfallet av biståndet.