bet · G501TU22 · 1981-12-31 00:00:00 — Sammantaget föreslås sålunda järnvägsinvesteringar irullande materiel och spårutbyggnader på , varav 460milj. för /83. I motion 1981/82:1021 (vpk) begärsatt hos regeringen hemställer om förslag som innebär att byggande avpendeltågsstationen vid igångsätts med det snaraste. Utskottet vill till en börjanerinra om att i strukturplanen för SJ kraftigt understryks investeringarnasstora betydelse för möjligheterna att förbättra SJ:s ekonomi. Som planeringsramför SJ:s långsiktiga investeringsverksamhet anges en i reala termergenomsnittlig årlig ökning av den totala investeringsvolymen på per årunderen femårsperiod. Härigenom får SJ förutsättningar att rationalisera sinverksamhet och att möta de kvantitets-och kvalitetsmässiga krav som ställs påsåväl person- som godstrafikområdet. Enligt strukturplanen är det nödvändigt att resursernakoncentreras till de mest lönsamma investeringarna. Till grund för den närmareprioriteringen mellan olika objekt och objektgrupper ligger 1981 årsbudgetproposition (prop. 1980/81:100, bil. 9, /81:19, rskr 1980/81:261)i vilken behandlas den långsiktiga investeringsinriktningen vid SJ samt deolika investeringsområden och enskilda investeringsobjekt som är av störrebetydelse för SJ:s utveckling och ekonomi. Ungefär hälften av de av SJ för nästa budgetår begärdamedlen avser investeringar i fasta anläggningar. Medlen avser bl. a. fortsattastörre bangårdsarbeten och linjeomläggningar på flera platser. TU1981/82:22 13 kapaciteten på successivt genom bättremötesmöjligheter och dubbelspår på de mest belastade delarna. I medelsbehovet för signalombyggnader ingår den pågåendeutbyggnaden av den automatiska tåghastighetskontrollen (ATC) som fortsätter isnabb takt. a. sträckornaÅnge-Sunds-vall-Uppsala, Ånge-Avesta-Hallsberg och Varberg-Helsingborg-Lund attförses med ATC-utrustning. Även utbyggnaden av fjärrblockeringen fortsätter.Under /83 påbörjas utbyggnad på sträckornaÅstorp-Kattarp-Helsingborg och Avesta-Sala. Inom SJ sker en successiv nyanskaffning av omriktare,modernisering av omformaraggregat samt upprustning och fjärrmanövrering avomformarsta-fioner. Likaså fortsätter arbetet med att förbättrakontaktledningsnätets standard. För investeringar i rullande materiel beräknas ca 760milj. varav 40 milj. kr. För att ersätta de ellok somsuccessivt slopas och för att möjliggöra en trafikökning planerar SJ - i likhetmed vad som skett ~ att anskaffa 18 Rc-lok. Vidare har SJbeställt 18 T44-lok. Leveranserna av de 100 italienska dieselmotorvagnar av typYl som beställdes har avslutats. beställde SJ 150 personvagnar för leverans t.o. m. sommaren 1984.1 april 1981 beställdes ytterligare 50 personvagnar medsista leverans . SJ räknar också med att göra en beställning avnya sovvagnar under /83. Godsvagnsparken förnyas successivt. Inköpen av slutnastandardvagnar med helt öppningsbara sidor (Hbis-vagnar) fortsätter med ca 600vagnar . Vidare omfattar anskaffningsplanerna 100 containervagnar per årsamt 100 fyraxliga vagnar för transport av påhängsvagnar i kombinerad trafikjärnväg/landsväg. I medelsbehovet för ombyggnad av rullande materiel ingårATC-utrustning i loken. Ombyggnadsarbetena i övrigt syftar fill att minskaunderhållskostnaderna, öka kapaciteten, anpassa materielen till nya transporttekniskakrav och skapa en bättre arbetsmiljö för personalen. Såsom föredraganden framhåller ipropositionen överensstämmer den förordade investeringsnivån med deplaneringsförutsättningar som SJ genom strukturplan har fått avriksdagen. SJ :s anslagsframställning grundas också härpå. Utskottet delar föredragandens uppfattning att deplanerade åtgärderna kommer att bidra till en standard i järnvägstrafiken som iökad utsträckning tillgodoser kundernas krav på transporttider, bekvämlighet,säkerhet m. m. De innebär inte minst en fortsatt satsning på en lösning avkapacitetsproblemen på olika delar av bannätet samt i fråga omsäkerhetsinvesteringarna TU1981/82:22 14 m. m. genom bl. a. utbyggnaden av den automatiskatåghastighetskontrollen, ATC. Utskottet vill i övrigt hänvisa till den redogörelse förbl. a. resultatutvecklingen för SJ och bedömningen av investeringsfrågorna somlämnas i propositionen och vartill utskottet på vissa punkter i det följandeåterkommer. Vad föredraganden i här berörda delar i övrigt anfört harinte gett utskottet anledning till erinran. Beträffande frågan om dubbelspårÄlvsjö-Flemingsberg m. m. konstaterades budgetproposition attregeringen tidigare på begäran hade gett SJ i uppdrag att projekteraett ytterligare dubbelspår på nämnda sträcka. Åtgärden sågs som ett naturligtled i den beredskap som behövs för att möta trafikbehoven i södra . Kostnaderna har av SJ beräknats till ca 260 milj. kr. i 1980/81års prisnivå medan den totala kostnaden för en dubblering av spårsystemet påhela sträckan uppgår fill ca . gällande trafikeringsavtal mellan SJ och Stockholmsläns landsting sträcker sig fram . Enligt avtalet inleddes år 1975förhandlingar om investeringar i fasta anläggningar för perioden efter år 1975.Som ett led i arbetet har som ett alternativ till utökad linjekapacitetgenomförts en detaljerad analys av kapacitets- och standardhöjande åtgärderinom ramen för tillgänglig linjekapacitet. En därvid föreslagen utökning av vagnparken och enförändring av tågstorleken medför behov av förlängning av stafionsplattformaroch uppställningsspår, stations- och bangårdsombyggnader på vissa håll samtutbyggnad av kraftförsörjningen. Även åtgärder för att förbättra stationernaskapacitet är nödvändiga, framför allt vad gäller . Den totalakostnaden för rullande materiel och fasta anläggningar för en sådan upprustninguppgår till ca 775 milj. kr. F. n. pågår förhandlingar mellan och länslandsting om den fortsatta utbyggnaden av kollektivtrafiken iStockholmsområdet. Utskottet finner det i hög grad angeläget att ett slutligtavtal träffas mellan parterna om den långsiktiga inriktningen avinvesteringarna. I avvaktan härpå bör de investeringar göras som är nödvändigaför att undvika akuta kapacitetsproblem i pendeltågstrafiken. Skulleförhandlingarna leda till att åtgärder behöver vidtas redan under innevarandebudgetår torde härför erforderliga medel kunna rymmas inom anslagsramen. Några särskilda medel för nämnda arbeten synes därför intenu behöva beräknas av . Ej heller bör i detta skede beslut fattas ombyggande av pendeltågsstationen i . Vad avser beredskapen vid svåra vinterförhållanden har SJi skrivelse hos regeringen hemställt om ett särskilt anslagom 485 milj. kr. (exkl. reserv) för förstärkning av denna beredskap. Regeringen har med anledning häravgenom beslut ställt 75 milj. kr. till SJ:s förfogande förändamålet. Enligt SJ:s planer beräknas medlen komma att användas till attpåbörja ombyggnad av pendeltågen (X 1),värmetält vid ändstationer i SL-trafiken, bättre informationssystem förpendeltågsresenärerna, olika åtgärder för personvagnarna i fjärrtågen,växelvärme, tvätt- och avisningsanläggning för lok i samt installationav infravärme för avisning i verkstäder. En del av dessa investeringar är direkt hänförbara tillSL-trafiken och förutsätter enligt gällande avtal att i Stockholmslän är berett att stå för de tillkommande kapital- och driftkostnader sominvesteringarna för med sig. SJ har också fått medgivande att projektera deanläggningar i resp. på centralstationsområdet som anges i SJ:sskrivelse till regeringen. Regeringen har vidare beslutat om tidigareläggning avbeställning av snöröjningsutrustning av olika slag för 40 milj. kr. Enligt kommunikationsministern kommer regeringen slutligenatt positivt pröva möjligheterna att ställa ytterligare anslagsmedel till SJ:sdisposition om det visar sig att arbetsmarknadsläget kräver åtgärder frånregeringens sida. Med beaktande av innebörden i nämnda beslut finnerutskottet inte erforderligt att nu beräknar särskilda medel förändamålet. Inte heller är utskottet berett att på de av motionärernaanförda skälen tillstyrka att medel beräknas för upprustning av järnvägenBoden-Haparanda och för vissa linjeomläggningar i . Frågorna häromsynes böra prövas i samband med den långsiktiga och övergripande planering avjärnvägsinvesteringarna för landet i dess helhet som sker inom SJ. Under hänvisning till vad sålunda anförts tillstyrksregeringens förslag i nu berörda delar och avstyrks samtliga i det föregåendeupptagna motionsyrkanden. framlades avutredningen om samordnande statliga insatser på trafikområdet iStockholmsregionen betänkandet Statliga insatser för Stockholmstrafiken (Ds K1982:1). I betänkandet som f. n. är under beredning redovisas ett samlatprogram med förslag till principlösningar avseende vissa större investeringar ivägar och tunnelbanor, lokaltågstrafiken, en central flygbussterminal,förskjutna arbetstider och en samordnad parkeringspolifik. Planerings- ochutredningsarbetet pågår f. n. också inför upprättandet av fierårs- ochfördelningsplaner för byggande av vägar, gator och tunnelbanor i regionen samtbeträffande regionens framtida kollektivtrafikförsörjning. Ett omfattandeförhandlingsarbete pågår också mellan närmast berörda trafikansvariga ochtrafikhuvudmän. Under hänvisning härtill och i avvaktan på resultatet avnämnda utrednings- och förhandlingsarbete m. m. är utskottet inte nu berett att TU1981/82:22 16 biträda eller instämma i den rad av yrkanden härom sommotionsledes aktualiserats. Utskottet anser därför motionerna 1981/82:593 (c)yrkandena 1, 2 och 4 om pendeltågstrafiken inom samtansvaret för dess utformning och drift m. m., 1981/82:1615 (vpk) yrkande 1 omåtgärder inom Stockholmstrafiken och 1981/82:1871 (fp) yrkandena 1 och 2 ombättre efterföljd av den s. k. Hörjelöverenskommelsen samt översyn och samordningmellan statligt, landstingskommunalt och kommunalt ansvar förtrafikförsörjningen i kunna lämnas utan åtgärd. Yrkande3 i förut nämnda motion 1981/82:593 (c) om viss förlängning avpendeltågstrafiken samt yrkandena 2 och 3 i motion 1981/82:1615 (vpk) attriksdagen nu begär förslag fill dubbelspår Kallhäll-Bålsta ochÄlvsjö-Väs-terhaninge samt nytt spår mellan och S avstyrksvidare. Detsamma gäller yrkandena i motionerna 1981/82:1014 (vpk)om förbättrade järnvägskommunikationer inom och 1981/82:1400(c) om ökad spårbunden kollektivtrafik i samma län. I motion 1981/82:1013 (vpk) begärsatt uttalar sig för att en omfattande upprustning och ombyggnad avSödertälje södra järnvägsstation bör komma till stånd samt hos regeringenhemställer om förslag härom. Motionärerna pekar därvid särskilt på behovet avupprustning och handikappanpassning av förbindelserna mellan perrongerna m. m. Utskottet har tidigare framhållit att frågan omupprustning och utbyggnad av den aktuella stationen i första hand måste prövasav SJ i samband med den fortlöpande investeringsplanering som sker inom verketsamt förutsatt att de av motionärerna omnämnda förhållandena beaktas vid denprioritering som sker. Utskottet hyser fortfarande samma uppfattning iprincipfrågan. Av betydelse i sammanhanget är emellertid också dels att frågorom trafikering och utbyggnad av pendeltågstrafiken i , somförut berörts, regleras i det s. k. pendelstågsavtalet mellan SJ och Stockholmsläns landsting, dels att mycket stora anspråk på investeringsmedel i övrigtföreligger för åtgärder på järnvägssystemet i . Medhänvisning härtill avstyrks motionen. I motion 1981/82:1836 (m) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsbeträffande åtgärder för att SJ:s ekonomiska mål skall kunna uppfyllas ienlighet med strukturplanen. Vidare begärs i motion 1981/82:2048 (partimotionm) att begär att regeringen vidtar sådana åtgärder att den avriksdagen antagna strukturplanen för SJ fullföljs. Med anledning av den motivering för yrkandena som lämnas imotionerna vill utskottet hänvisa till innehållet i den redogörelse för SJ:sresultatutveckling som lämnas i propositionen. Häri erinras om att det - genomdet trafikpolitiska beslutet och strukturplanen - har slagits fast att SJ äveni TU1981/82:22 17 fortsättningen skall drivas som ett affärsverk. Dettainnebär att SJ inom de ramar som samhället dragit upp och med ;de ersättningarsom beslutat om för avgränsade tjänster skall drivas efterföretagsekonomiska principer på samma sätt som andra statliga och privatatrafikföretag. I strukturplanen pekas på de negativa konsekvenser som blirföljden om SJ fortlöpande tillåts driva sin verksamhet med stora underskott.Bl. a. föreligger en påtaglig risk för att prisbildningen på transportmarknadenblir snedvriden och att investeringar och transportmönster anpassas till enineffektiv fördelning av transportarbetet. Det anges också varayikfigt att detfinns ett incitament för SJ att uppfylla det uppsatta resultatkravet. Skulledetta incitament försvinna kan järnvägens service fill såväl näringsliv somresenärer påtagligt komma att försärnras. I strukturplanen understryks vidarede negativa konsekvenser på statsbudgeten som uppstår när SJ inte förmåruppfylla resultatkravet. Mot bakgrund av det statsfinansiella läget, dettrafikpolitiska beslutet och den ordning som fastställts för affärsverken slogsi strukturplanen fast att det inte kan accepteras att SJ fortsättningsvis drivsmed underskott. SJ skall därför enligt riksdagsbeslutet inrikta sin verksamhetpå att senast under /84 uppnå full kostnadstäckning och uppfylladet av statsmakterna uppställda förräntningskravet. Enligt föredragandens bedömning utgör det handlingsprogramsom SJ presenterat för att det ekonomiska målet skall uppnås senast /84 en god grund för det fortsatta arbetet med att förbättraSJ:s ekonomi i enlighet med den av fastställda strukturplanen. Deprognoser som SJ redovisat över de närmaste årens resultatutveckling äremellertid osäkra och delvis beroende på faktorer som inte SJ har någotinflytande över, t. ex. konjunktur- och lönekostnadsutvecklingen. Föredragandenutgår från att SJ har beaktat den inverkan detta kan ha påresultatutvecklingen. Det är enligt propositionen synnerligen angeläget attstrukturplanen och det av SJ presenterade handlingsprogrammet genomförskonsekvent. Detta förutsätter bl. a. fortsatta och mycket kraftfulla rationaliseringsåtgärdersamt fortsatta taxehöjningar och andra prisåtgärder i enlighet medstrukturplanens intentioner. Med hänvisning till vad härom sålunda anförts finnerutskottet någon särskild åtgärd från sida med anledning avmotionsyrkandena ej påkallad. I motion 1981/82:1894 (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionenom m. m. Regeringen bör enligt motionen återkomma tillriksdagen under detta år med en redovisning av vilka organisatoriska åtgärdersom vidtagits inom SJ, varvid inte minst verkstadsorganisationen böruppmärksammas. Redan i den föreliggande budgetpropositionen lämnasemellerfid en redogörelse för vidtagna och planerade organisationsförändringar.Mot 2 1981/82. bakgrundav de av statsmakterna beslutade riktlinjerna för SJ:s verksamhet och kraven ifråga om dess ekonomi bemyndigade regeringen sålunda i augusfi 1981 SJ attgenomföra en förändring av centralförvaltningens organisation i enlighet medett av SJ redovisat förslag. Trenya avdelningar inrättas i det nya huvudkontoret - en för persontrafik, en förgodstrafik och en för gemensam transportproduktion. I samband därmed slopas dennuvarande trafikavdelningen och kommersiella avdelningen. Arbetsuppgifternainom nuvarande administrativa avdelningen, ekonomiavdelningen ochplaneringsavdelningen omfördelas mellan avdelningarna, som ges nyabenämningar. Vidare bildar SJ Resebyrå en s. k. division med egetresultatansvar direkt underställd chefen för . Busstrafiken organiseras iett antal resultatansvariga regionala enheter underställda chefen för den nyapersontrafikavdelningen. Färjetrafiken organiseras som en särskildresultatenhet underställd chefen för den nya godstrafikavdelning-en. Åtchefen för inrättas följande stabsenheter: en informationsenhet, en juridiskenhet - som motsvarar denjvuvarande juridiska avdelningen som slopas - enkoncernstab samt en trafiksäkerhetsenhet, som i huvudsak motsvarar dennuvarande säkerhetssektionen inom trafikavdelningen. Arbetsuppgifterna inom dennuvarande utvecklingsavdelningen fördelas på övriga avdelningar. I fråga om fältorganisationen har SJ i december1981 till regeringen anmält vissa planerade förändringar i den regionala/lokalaförvaltningens verksamhet och organisation. Ändringarna innebär bl. Nuvarandeåtta trafikdistrikt ges en ny inre organisation och blir resultatansvarigamarknadsregioner direkt under chefen för . Regionerna överensstämmergeografiskt i allt väsentligt med nuvarande trafikdistrikt. Varjemarknadsregion har dels ett regionkontor för bl. a. planering, marknadsföringoch försäljning, dels produktionsområden för den löpande produktionsledningen.Produktionsområdenas storlek och utseende kommer att variera och anpassas tillproduktionsförutsättningarna i landets olika delar. Deras antal kan ännu intedefinitivt bestämmas. Det kommer dock att finnas fler produkfionsområden än detfinns trafikområden . De kommersiella enheterna i , och Umeåkommer att finnas kvar. Underhuvudkontorets banavdelning sorterar åtta banregioner med produktionsområdenoch maskinavdelningen behåller de sex verkstadsregionerna med huvudverkstäderoch driftverkstäder. Dessa regioners geografiska gränser och allmännaverksamhetsområden överensstämmer i allt väsentligt med nuvarande bandistriktoch verkstadsregioner. Deplanerade förändringarna - som det enligt propositionen ligger helt inom SJ:sansvar att besluta om - ger, jämfört med dagsläget, framför allt möjlighetertill en större grad av delegering från huvudkontoret till TU1981/82:22 19 Inom regionerna läggs planeringsuppgifterpå regionkontoren som produktionsledningsfrågor decentraliseras ochsprids på fler orter än . Syftet är att uppnå en sammantaget effektivareorganisation med lägre administrationskostnader samt en större närhet tillkunderna och en större effektivitet i produktionsledning och kvalitetsuppföljning. Samverkan mellan de olika regionala organen inom sammageografiska område skall utvecklas. Eventuellt kan en integrering under engemensam chef komma att ske . Föredraganden understryker i propositionen att denanpassning av organisationen som sker bör ses som en viktig del i dethandlingsprogram som erfordras för att SJ skall kunna uppnå de för verksamhetenuppställda målen. Utskottet delar denna uppfattning och finner under hänvisningtill det anförda att motionsyrkandet inte bör föranleda någon särskild åtgärdfrån sida. Detsamma gäller- i avvaktan pä resultatet avorganisationsförändringarna m. m. - yrkandet i motion 1981/82:1849 (c) omutbyggnad av SJ-verkstaden i . Utskottet tillstyrker i anslutninghärtill de av föredraganden förordade förändringarna i fråga om ett antaltjänster vid SJ. Det bör vidare få ankomma på regeringen att, i denutsträckning som erfordras i samband med genomförandet av omorganisationen, fåföra tjänster på övergångsstat och i övrigt få meddela de övergångsbestämmelsersom behövs. I avvaktan på resultatet avorganisationsförändringarna och åtgärderna för bättre vinterberedskap samtförhandlingarna om pendeltågstrafiken i m. m. finner utskottet inteanledning föreligga att - såsom i mofion 1981/82:359 (m) yrkats - hosregeringen begära en särskild för att granska SJ:sverksamhet. Motionen avstyrks därför. I mofion 1981/82:1894 (s) yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförtsi motionen om järnvägsinvesteringar i m. m. Motionärernahänvisar därvid till den inventering av möjhga investeringsobjekt som gjorts avSJ-personalen i länet och som anses böra gås igenom av SJ för att läggas tillgrund för statsmakternas bedömningar av framtida investeringsbehov. Utskottet kan för sin del inte finna den begärdaframställningen från sida erforderlig. De arbetsuppgifter det härrör sig oni torde ingå i SJ:s egen långsiktiga planering. De SJ-anställda ärvidare i olika former och på olika nivåer representerade i planerings- ochbeslutsprocessen ända upp i . Därest de för det egna företaget villlägga fram sina synpunkter på investeringarna liksom verksamheten i övrigttorde sålunda goda möjligheter härför redan föreligga, och utskottet anser sigockså kunna utgå TU1981/82:22 20 från att verket i vederbörligordning prövar sådana förslag. I enlighet med det anförda avstyrks yrkandet ifråga. Detsamma gäller motionärernasyrkande att hos regeringen begär att det uppdras åt SJ atttillsammans med de anställda utveckla en modell av det slag motionärerna angettför inventering av järnvägsinvesteringar. Utskottet avstyrker likaledesyrkandet i motion 1981/82:1858 (s) att hos regeringen begär att SJtillsammans med de SJ-anställda i får uppdrag att göra eninventering och kartläggning över behovet av nödvändiga investeringar påjärnvägsnätet och SJ tillhöriga byggnader i . Utskottet utgår nämligenfrån att en beredskaps-planläggning av det slag motionärerna avser redan skerinom SJ för samtliga delar av landet och i nära samarbete medarbetsmarknadsverket och vederbörande regionala och lokala myndigheter, isamband varmed även synpunkter från fackets sida torde kunna aktualiseras. 1.2 Vissa övriga investeringsfrågor m. m. I motion 1981/82:606 (partimotionvpk) yrkas att hos regeringen hemställer att frågan om medgivande förSJ att anskaffa snabbtågsprototyper underställs för prövning: Utskottet vill med anledning härav erinra om att frågan omsnabbtåg m. m. aktualiserades redan vid 1980/(jmfr prop.1980/81:100, bil. 9, /81:19, rskr 1980/81:261). Av den nu förevarande propositionen framgår vidare attregeringen beslutade att ge SJ tillstånd att anskaffa tresnabbtågsprototyper för försöksverksamhet. Syftet är att under enförsöksperiod testa tågens driftsäkerhet och få kännedom om marknadensreaktioner. Frågan om seriebeställning av snabbtåg skall prövas av regeringen ianslutning till SJ:s anslagsframställningar. SJ :s planer innebär att ett utbyggt snabbtågssystemskulle kunna vara i full drift på linjerna , ,och . 1 anslutninghärtill understryker föredraganden vikten av att hela det bannät som skallbehållas måste få del av den tekniska utvecklingen när det gällerrullande materiel. Ett eventuellt införande av snabbtåg i större skala ienlighet med SJ:s planer måste följas av en samtidig satsning på förnyelse ochmodernisering av den rullande materiel som utnyttjas på bandelar som inteskall trafikeras av snabbtågen. Det gäller bl. a. utnyttjande av nya modernamotorvagnar på det trafiksvaga bannätet. Utskottet har inte funnit anledning till erinran mot vadföredraganden sålunda anfört, vilket också innebär att i sinom tidkommer att i vederbörlig ordning få pröva härmed sammanhängande frågor. TU1981/82:22 21 Under hänvisning härtill finnerutskottet motionen inte böra föranleda någon särskilda åtgärd. I motion 1981/82:606 (partimotionvpk) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om dubbelbemanning av lok. Utskottet utgår från att spörsmålet härom övervägs isamband med säkerhetsfrågorna för tågtrafiken. Frågan som inrymmer betydandeekonomiska aspekter får även ses som en avtals- och förhandlingsfråga. Någonåtgärd från sida synes emellertid inte nu erforderlig, varförmotionen avstyrks. I motion 1981/82:794 (vpk) yrkasatt hos regeringen begär förslag rörande en upprustning avjärnvägsstationerna i enlighet med vad som anförs i motionen. En sådanupprustning blir enligt motionärerna allt nödvändigare med tanke på bådebekvämlighet och utseende. Stationerna bör vidare upprustas så att de bliranpassade för handikappade m. m. Såsom utskottet framhållit senast vid föregående riksmöteär det i och för sig önskvärt att järnvägsstationerna upprustas och får entidsenligare gestaltning. Utskottet förutsätter emellertid att SJ i sinfortlöpande investeringsplanering och i sina årliga anslagsframställningarbeaktar behovet härav. Under hänvisning härtill finner utskottet någonsärskild framställning i ämnet från sida ej påkallad och avstyrkerdärför yrkandet i fråga.