bet · G501UbU37 · 1981-12-31 00:00:00 — Utbildningsbidrag för doktorander ärvidare pensionsgrundande inkomst och ger rätt till ATP-förmåner. 1 ovannämnda betänkande av studiestödsutredningen föreslåsvissa förbättringar för studerande i vad avser bl. a. skyddet vid sjukdom.Nuvarande bestämmelser ger doktorander/studerande med studiemedel rätt attbehålla utbildningsbidraget/studiestödet under längst sammanlagtunder två på varandra följande terminer. I betänkandet föreslås att studerandemed studiemedel får rätt att behålla sitt studiestöd under hela den studietidför vilken studiestödet är beviljat och detta förslag kan enligt utredningenäven anpassas till doktorander med utbildningsbidrag. Vidare föreslårutredningen en utvidgning av lagen om arbetsskadeförsäkring i syfte att ge destuderande samma skydd som förvärvsarbetande har vid arbetsskada. Utredningens förslag vilket i huvudsak tillgodoser de nubehandlade yrkandena i mofionerna 2220 och 2234 i den mån de inte redan ärtillgodosedda genom gällande bestämmelser är nu föremål för behandling inomregeringskansliet. Utskottet förutsätter att regeringen skyndsamt föreläggerriksdagen förslag i ärendet. Motionerna bör enligt utskottets mening därförinte föranleda någon åtgärd. UbU 1981/82:37 Bilagal 100 Närvarande:Sven Aspling (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), (), (), () och (). UbU 1981/82:37 Bilaga 2 101 omforskning m. m. 1981/82:106 i vissa delar jämte motioner) har hemställt om yttrande avsocialutskottet över dels proposition 1981/82:106 om forskning m. m., såvittavser följande avsnitt i bilaga I () vid propositionen,nämligen avsnittet Resurser för klinisk medicinsk forskning (s. 115119) ochOrganisation och finansiering av viss forskning inom primärvärden och (s. 151 158) samt till sistnämnda avsnitt knutna moment 18 i hemställan (s.168), dels följande med anledning av propositionen väckta motioner, nämligenmotion 1981/82:2222 av m. fi. (c, m, fp) samt mofion1981/82:2232 av m.fl. (s), såvitt avser yrkande 2. Dei ärendet aktuella motionsförslagen har anknytning till vad som anförs iavsnittet Organisation och finansiering av viss forskning inom primärvården ochsocialtjänsten. 1.Resurser för klinisk medicinsk forskning 1 avsnittet redovisas inledningsvis hur staten ochsjukvårdshuvudmän genom läkamtbildningsavtal samarbetar beträffandeläkarutbildning och medicinsk forskning vid kommunala undervisningssjukhus samtviss kritik som framförts mot den nuvarande ordningen för denna samverkan. Härefterredovisar föredragande departementschefen sin syn på samarbetet mellan statensom huvudman för utbildning och forskning och sjukvårdshuvudmännen somansvariga för sjukvården. Iöverensstämmelse med vad föredragande departementschefen härvid anför villutskottet framhålla att den grundläggande principen är rikfig att, när detgäller läkarutbildning och medicinsk forskning, staten replierar påsjukvårdshuvudmännens resurser. Iproposifionen påpekas att formerna för samverkan mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen beträffande användning av de resurser, som fördelasenligt läkamtbildningsavtalen, bör uppmärksammas. mening bör man, som föredragande departementschefen förordar,inrikta sig på att förbättra möjligheterna för parterna på den statliga och denkommunala sidan att i det dagliga arbetet komma fram till en i stort settgemensam uppfattning om hur de tillgängliga resurserna bör användas. UbU1981/82:37 Bilaga 2 102 I likhet med vad utskottet gjortvid behandlingen i betänkande SoU I981/82:40(s. 3 6) av en motion omsamarbetet mellan staten och huvudmännen för de kommunalaundervisningssjukhusen angående ''ikarut-bildningen och forskningen förutsätterutskottet att detta önskemål skall beaktas i det utredningsarbete somföreträdare för parterna i läkarutbildningsavtalen skall bedriva gemensamt föratt klargöra vad som skall gälla för samarbetet rörandeläkarutbildning och forskning. Med hänsyn till kritik som redovisats i propositionen motformerna för den administration som investeringsersättningarna(investeringsbidragen) från staten till huvudmännen för de kommunalaundervisningssjukhusen för med sig, vill utskottet understryka angelägenhetenav att man strävar mot att omvandla systemet med investeringsersättningar tillett mer generellt utformat system, t. ex. genom att ersättningarnaschabloniseras och innefattas i driftersättningarna till huvudmännen. Utskottetförutsätter att även detta önskemål beaktas i ovannämnt utredningsarbete. Organisation och finansiering av viss forskning inomprimärvården och Försöksverksamhet med forskning ochutbildning inom primärvård (öppen hälso- och sjukvård) och angränsande områdenav socialvården () har bedrivits vid vårdcentralen i sedanår 1968 och vid de socialmedicinska fältstationerna i och Vilhelminasedan år 1970 resp. . I proposition 1979/80:6 om uppgifter ochorganisation, m. m. varöver fattade beslut beträffande huvuddelenvåren, 1980 (SoU 1979/80:45, rskr 1979/80:386) - förutskickades att en arbetsgruppskulle få i uppdrag att med utgångspunkt i förslag i propositionen lämnaförslag på hur den framtida verksamheten i , och skulleorganiseras och finansieras. En interdepartemental arbetsgrupp som därefter tillsattesför ändamålet har i betänkande (Ds S 1981:26) Primärvård och socialtjänst iförändring Översyn av forskning, utvecklingsarbete m. m. i , ochVilhelmina redovisat sina överväganden. På grundval av förslag av den interdepartementalaarbetsgruppen föreslås i proposition 1981/82:106 att verksamheterna i ,och skall inordnas i högskoleorganisationen i form avsärskilda enheter för forskning inom primärvården och angränsande områden inomsocialtjänsten som inrättas vid universiteten i (versamheten i ), iUppsala (verksamheten i ) och i (verksamheten i ). De särskilda enheterna föreslås lyda direkt under resp.högskolestyrelse men ledas av särskilda styrelser sammansatta av representanterför berörda fakulteter, landstingskommuner och kommuner. UbU1981/82:37 Bilaga 2 103 Vidare föreslås att en centralsamverkansgrupp skall inrättas för de tre aktuella högskoleregionernasfortsatta forsknings- och utvecklingsverksamhet (FoU-verksamhet) inomprimärvård och socialtjänst. Det förutskickas att representanter försocialstyrelsen, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), de båda kommunförbundensamt personalorganisationerna skall beredas möjlighet att medverka isamverkansgruppens arbete. Det förutsätts ankomma på regeringen att meddela särskildaföreskrifter för de särskilda enheterna, att besluta om styrelser m. m. fördessa enheter stimt att besluta om inrättande av den centralasamverkansgruppen. inom den nuvarandeförsöksverksamheten föreslås förändrad till tjänster inom högskolan. Detförutskickas att UHÄ skall få i uppdrag att avge förslag till de åtgärder som erfordrastill föjd av den föreslagna omorganisationen. Kostnaderna för basresurser för de särskilda enheterna /83 avses skola bestridas ur ett nytt anslag till Vissakostnader i samband med forsknings- och forskarutbildningsreform och uranslaget till under nionde huvudtiteln samt uranslaget till Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet underfemte huvudtiteln. Det förutskickas att till universiteten i , ochUmeå kommer att för /83 anvisas . resp. 800 000 kr.och . för de särskilda enheterna. Avsikten är att i budgetpropositionen avseende budgetåret1983/84 medel skall beräknas under anslaget till Medicinska fakulteterna såvittavser universiteten i och och under anslaget till Samhällsvetenskapligafakulteterna såvitt avser i . Det förordas vidare i propositionen att tidpunkten förinrättande av en förutskickad tjänst som professor i socialt arbete viduniversitetet i fastställs till . Föredragandedepartementschefen avser återkomma till denna fråga i samband medbudgetpropositionen för /84. I moment 18 i här aktuell hemställan i propositionenbegärs att godkänner vad som förordats i propositionen i fråga omorganisation av försöksverksamheten med viss forskning inom primärvården, finansieringav denna verksamhet samt tidpunkten för inrättande av en tjänst som professor isocialt arbete. De förslag i propositionen som berörs av de i ärendetaktuella motionsyrkandena avser sammansättningen av den centralasamverkansgruppen och personalresurser m. m. för den särskilda enheten viduniversitetet i . Motionsförslag om representation för Göteborgshögskoleregion i den centrala samverkansgruppen (motion 1981/82:2222) Inom högskoleregion harinletts uppbyggnaden av fältstationer för forskning och utvecklingsarbete inomframför allt universitetsäm- UbU1981/82:37 Bilaga 2 104 net socialt arbete i kommun, i kommun och istadsdelen i . 1 motion 1981/82:2222 (c, m, fp) anförs bl. a. att det ärangeläget att även det forsknings- och utvecklingsarbete som pågår iGöteborgsregionen ges goda möjligheter att utvecklas och att det är viktigt redan från början kan delta i den centrala samverkansgruppens arbete.Motionärerna begär därför att i den centrala samverkansgruppen skall ingå enrepresentant för . Motionsförslag om personalresurser m. m. för enheten viduniversitetet i (motion 1981/82:2232 yrkande 2) En arbetsgrupp med representanterför kommun, läns landstingskommun, regionstyrelsenför högskoleregion, i och högskolan i , vilkenkallade sig Arbetsgruppen för fältstation till inland, framlade år1981 i en rapport och utveckling i inland förslag tillorganisation för en framtida fältstation i . a. att fältstationen skulle ha nio befattningshavare. Förslaget i propositionen om personalorganisation förenheten vid i innebär att en projektledare, enbyråsekreterare, en kanslist och en kontorist, dvs. sammanlagt fyrabefattningshavare, skall erhålla tjänster inom högskolan. 1 motion 1981/82:2232 (s) erinras om att nyssnämndaarbetsgrupp ansett att den av arbetsgruppen föreslagna fältstationen iVilhelmina borde utöver personalresurser för administration tillföras tvåforskarassistenter representerande samhällsvetenskaplig fakultet resp.medicinsk fakultet, en hälso- och sjukvårdslärare, en klinisk lärare och enbefattningshavare med bl. a. utbildnings- och handledaruppgifter. Motionärerna anför bl. a. att principbeslut bör fattasinnebärande att den organisation som nyssnämnd arbetsgrupp föreslagit är enlämplig organisation och att den i propositionen föreslagna organisationen fårses som en första etapp mot en utbyggd fältstation. Motionärerna anför vidare attregionstyrelsen för högskoleregion bör vara representerad i denlokala/regionala arbetsgruppen, varmed motionärerna torde avse den styrelse somskall leda enheten vid i . Motionärerna begär i här aktuell del av motionen attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna vad som anförts imotionen angående uppbyggnaden av en fältstation i . Utskottet har under hand inhämtatatt avsikten är att det i den i propositionen föreslagna centrala.samverkansgruppen för de tre i ärendet aktuella högskoleregionernas fortsattaforsknings- och utvecklingsverksamhet UbU1981/82:37 Bilaga 2 105 inom primärvård och socialtjänst skall ingå ordförandena ide särskilda styrelserna för de tre enheterna för forskning inom primärvårdenoch angränsande områden inom som skall inrättas samt enrepresentant för envar av , , , (),Centralorganisationen /SR samt i (LO). Avsiktenär således att den centrala samverkansgruppen skall ha sammanlagt tioledamöter. Skäl talar enligt utskottets mening för att den centralasamverkansgruppens verksamhet inte begränsas till frågor om forsknings- ochutvecklingsverksamhet inom primärvård och socialtjänst inom de i ärendetaktuella högskoleregionerna /, och högskoleregioner utan även får avse frågor om sådan verksamhet som bedrivs eller blir aktuellinom de övriga högskoleregionerna, dvs. , och Göteborgshögskoleregioner. Om en sådan vidgning av samverkansgruppens uppgifter kommertill stånd bör självfallet även dessa högskoleregioner bli representerade isamverkansgruppen. Slutligt ställningstagande till sammansättningen av gruppenankommer på regeringen. Vad utskottet sålunda anfört om sammansättningen av dencentrala samverkansgruppen bör ges regeringen till känna. Utskottet har vidare under handinhämtat att de resurser för den särskilda enheten vid i ,, som förutskickats skola anvisas för nästa budgetår, innebär enviss förstärkning i förhållande till de resurser som disponerats förfältstationen i . Utskottet anser att skäl talar för att enytterligare resursutbyggnad för enheten sker . Takten och omfattningenav en ytterligare utbyggnad av resurserna måste emellertid bli beroende avpågående och planerad forsknings innehåll och mål och får närmare prövas motbakgrund av framställningar om anslag för kommande budgetår. Utskottet förutsätter att den särskilda styrelsen förenheten ges en allsidig sammansättning. Med hänsyn till det anförda bör motion 1981/82:2232 i häraktuell del inte föranleda någon åtgärd av . Utskottet har i övrigt inte någotatt erinra mot vad som anförs i avsnittet Organisation och finansiering av vissforskning inom primärvården och . 8 1981/82. UbU 1981/82:37 Bilaga 2 106 Närvarande:Göran (), (), (), (), (), (), (), (), (), (). (), Ann-CathrineHaglund (m), (), () och (). UbU 1981/82:37 Bilaga 3 107 över proposition1981/82:106 om forskning m. m. jämte motioner har hemställt om yttrande frånnäringsutskottet över proposifion 1981/82: 106 om forskning m.m. i de delar somberör näringsutskottets verksamhetsområde samt motion 1981/82:770 och motion1981/82:2232 yrkande 3. får anföra följande. Av propositionen är det endast begränsade delar somnärmare berör näringsutskottets verksamhetsområde, och de ger inte anledningtill några omfattande kommentarer från detta utskotts sida. Mot bakgmnd av kooperationsutredningens betänkande(SOU 1981:60) Kooperationen i samhället gör utbildningsministern efter samrådmed industriministern vissa uttalanden rörande forskning om kooperativ verksamhet(s. 49 f.). Innebörden är att sådan forskning utgör exempel på ettmängvetenskapligt område, har stor samhällsrelevans och så långt möjligt börförläggas till högskolan. Behovet av forskning om kooperationen fömtsättskomma att beaktas av forskningsrådsnämnden. , som räknar medatt få behandla förslag i en aviserad proposifion omkooperationsfrågor, instämmer utan att därmed ta ställning beträffande prioriteringav olika samhällsvetenskapliga forskningsområden i vad utbildningsministernanför på denna punkt. Försöksverksamheten med näringslivskontakt förforskare behandlas (s. 8991) med utgångspunkt i forskningssamverkanskommitténsrapport (Ds U 1981:24) Kontaktforskare. Resultatet av denna försöksverksamhetbedöms av utbildningsministern tala för att det bör skapas förutsättningar fören fortsatt kontaktforskarverksamhet. Denna avses skola ytterligare stimuleratill spontana kontakter på uppdragsbasis mellan högskolan och bl.a. mindreföretag. Utbildningsministern säger sig utgå från att bl. a. regionala ochlokala myndigheter och organ med uppgift att främja små och medelstora företagsutveckling samt företag som själva engagerar sig i verksamheten skall kunnabidra till att täcka lönekostnaderna i enskilda projekt. Verksamhetensomfattning blir sålunda, framhåller han, beroende av intresset för denna fränmyndigheter och företag i de skilda regionerna. Högskolan skall emellertidsvara för samordning och planering av verk- UbU 1981/82:37 Bilaga 3 108 samhetenmed kontaktforskare och bidra med vissa medel för att stimulera denna. Näringsutskottethar tidigare (NU 1977/78:75 s. 16, NU 1979/80:4 y) haftanledning att uppmärksamma den nu berörda försöksverksamheten. Utskottetnoterar med tillfredsställelse att verksamheten med näringslivskontakt förforskare enligt propositionen bedöms ligga också i utbildningsväsendetsintresse. Det delade ekonomiska ansvar för denna verksamhet som förordas ipropositionen bör enligt utskottets uppfattning kunna få en positiv effekt påverksamhetens fortsatta utveckling. Ett önskvärt mera omfattande engagemangfrån små och medelstora företags sida förutsätter otvivelaktigt atthögskolorna kan göra aktiva insatser för att sprida kännedom om de möjlighetersom erbjuds företagen genom verksamheten med kontaktforskare. har på senare är ägnat betydandeintresse ät frågor om forskning och utveckling på energiområdet. Efterberedning av näringsutskottet (NU 1980/81:60) beslöt omekonomisk ram samt riktlinjer för en tredje period för det HuvudprogramEnergiforskning som inleddes /76. 1propositionen redogörs (s. 168 f.) för vissa organisatoriska förändringar påenergiforskningsområdet, avsedda att genomföras den 1 juli.1982. Det börpåpekas att denna redogörelse inte är fullt aktuell efter de beslut somriksdagen har träffat vid sitt ställningsta.gande tillnäringsutskottets betänkande NU 1981/82:28. Utskottet återkommer i sittbetänkande NU 1981/82: 30 fill frågan om organisationen påenergiforskningsområdet. Utbildningsministernredovisar i propositionen (s. 163 f.) vissa förslag av delegationen förenergiproduktionsforskning (DFE) till generella åtgärder i syfte att komma tillrätta med basresursproblem inom högskolan i samband med genomförandet avenergiforskningsprogrammet. Han har då konstaterat att högskolan har tilldelatsca av de medel som har anvisats till detta program under den senastavslutade treåriga programperioden, budgetåren 1978/79-1980/81. Av DFE:sförslag är det tre som utbildningsministern efter samråd med industriministernställer sig positiv till och som sålunda omfattas av regeringens förslag omriksdagens godkännande av riktlinjer för sektorsforskning och sektorsorgan.Det gäller (1) möjlighet för de programansvai;iga organen inomenergiforskningsprogrammet att göra åtaganden för fyra budgetår framåt, (2)tillfälle för sådana organ, att yttra sig i samband med förslag eller beslut omprofessurer med anknytning till energiforskningsområdet och (3) inrättande avarvodestjänster för energiforskning. I sammanhanget anförs att de programansvarigaorganen inom energiforskningsområdet- liksom övriga sektorsorgan - skall ha detfulla programansvaret och det finansiella ansvaret för sin forsknings- ochutvecklingsverksamhet, inklusive den långsiktiga kompetensuppbyggnad somerfordras. Vidare understryks betydelsen av löpande kontakter och samverkanmellan sektorsorganen och berörda högskole- UbU 1981/82:37 Bilaga 3 109 myndigheter.Näringsutskottet har ingen erinran mot de förslag och uttalanden som harrefererats. I motion 1981/82:770 av m.fl.(s) hemställs att som sin mening skall ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om åtgärder för att utveckla en svensk gasteknologi.Detta är i huvudsak följande. Inför introduktionen av naturgas i börman främja ett gasteknologiskt utvecklingsprogram vid Lunds universitets tekniskafakultet. Vid denna bör ett näringslivets forsknings- och utvecklings-centmmför gasteknologi byggas upp. Planerad utbildning på naturgasområdet ianslutning fill bör få erforderiiga resurser till sittförfogande. (NU 1980/81:60 s. 125 f.) avstyrkte och avslog förta året en likartadmotion med samma upphovsmän. Därvid erinrade utskottet om att blandriktlinjerna för energiforskningsprogrammet ingår att statens stöd bör sättasin på områden där det inte finns naturliga beställare eller där det i någotavseende saknas naturiiga resurser. Insatser för transport och användning avnaturgas - vilket motionärerna förmodades avse med begreppet gasteknologi -ingick inte i energiforskningsprogrammet, framhöll utskottet. Däremot lämnadestaten ett betydande stöd till teknik för förgasning av inhemskabränsleråvaror, och detta stöd kom bl. a. den tekniska fakulteten i tillgodo. vill allmänt vitsorda betydelsen av sådan verksamhetsom motionärerna nu pläderar för men finner alltjämt inte skäl för någonframställning från till regeringen på grundval av vad motionärernahar anfört. Ett snariikt mofionsyrkande - om åtgärder för att utveckla ensvensk gasteknologi i anslutning till - kommer näringsutskottetatt behandla i sitt betänkande NU 1981/82; 30. 1 motion 1981/82; 2232 av m. (s) hemställs såvitt här är i fråga (3) att som sin mening skall geregeringen till känna vad som [i motionen] anförts beträffandetorvforskningscentrum i . Mofionärerna anför att det krävs betydandeforsknings- och utvecklingsinsatser rörande torvbrytning och torvanvändning.De nämner en rad aspekter som bör uppmärksammas. Det är enligt motionärernanaturligt att man inom ramen för energiforskningsprogrammet bygger upp ett torvforskningscentrum,förlagt delvis till och delvis till . Näringsutskottetdelar motionärernas uppfattning att en brett upplagd torvforskning ärangelägen. Det ingår också - vilket berörs i årets budgetproposifion (prop.1981/82:100 bil. 17 s. 187) - som ett viktigt led i energiforskningsprogrammetatt främja sådan forskning. - som i betänkandet NU 1981/82: 30kommer att behandla ett par andra motionsyrkanden rörande torvforskning, ävende med regional inriktning UbU 1981/82:37 Bilaga 3 110 -kan emellertid inte stödja förslaget att nu skall ta ställning förinrättande av ett särskilt torvforskningsinstitut med viss angiven förläggning. Närvarande:Ingvar (), (), (), (),(), (), (), LillyHansson (s), (), (), (). HädarCars (fp), (), () och (). UbU1981/82:37 Bilaga 4 111 överproposition 1981/82:106 om forskning m. m. beslöt den 1april 1982 att bereda försvarsutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1981/82; 106 om forskning m. m. Totalförsvaret är en av de sektoreri vårt samhälle som är mycket beroende av forskning. I proposition 106diskuteras hur en fruktbar samverkan skall åstadkommas mellan högskolan och deolika sektorsorganen. ser positivt på en ökad samverkan. Denlångsiktiga forskningsplanering som bedrivs inom försvaret ger godafömtsättningar för en samverkan av det slag som Utbildningsministernfömtsätter. Utbildningsministern behandlar (ä. 12-13) forskningen isamhällsdebatten och tar upp den misstro mot forskning som ihte sällan kommertill uttryck bland medborgarna. Det finns goda skäl att instämma i uttalandetatt förbättrad information är ett sätt att möta dessa problem. Utbildningsministern lämnar (s. 158-161) en redogörelsebeträffande forskning och utveckling inom försvarssektorn. Förslag om medelsanvisningarför de ändamål som redovisas i tabell har lämnats fill dels i bilaga7 till budgetpropositionen (prop. 1981/82:100), dels i bilaga 2 tilltotalförsvarspropositionen (prop. 1981/82; 102) enligt följande (milj. B 4 Arméförband: Forskning och utveckling (prop. C 4 Marinförband: Forskning och utveckling (prop. D4 Flygvapenförband: Forskning och utveckling (prop. F 5 Gemensam försvarsforskning (prop. F 10Militärhögskolan, därav för grundforskning (prop. G 1 Civilförsvar, därav för forskning, försök och utveckling (prop. H4 Flygtekniska försöksanstalten (prop. Huvuddelen av totalbeloppet avserindustriellt utvecklingsarbete för ny försvarsmateriel. I totalförsvarsproposifionen (bil. 2 s. 118-119) harregeringen lämnat förslag till riktlinjer för den flygtekniska forskningen.Försvarsministern uttalar där att han bedömer att det är angeläget med enkvalificerad flygteknisk forskning inom sådana områden som aerodynamik och material-och stmkturforskning. Propositionen bereds f. n. av försvarsutskottet. UbU1981/82:37 Bilaga 4 112 1 den forskningspolitiskapropositionen (s. 161) anmäler utbildningsmi- nisternatt () på regeringens uppdrag har belystförsvarsforskningens organisatoriska ställning i förhållande till totalförsvaretsövriga myndigheter, de säkerhetspolitiska studiernas inriktning samtutvecklingen av kompetensen för tekniskt-vetenskaplig försvarsforskning.Resultatet har redovisats i skrivelsen Vissa frågor rörande försvarsforskningenoch den därtill fogade utredningsrapporten effektivare FOA. FOA:s skrivelse till regeringen innehåller förslagbeträffande bl. a. försvarsforskningens ställning, en perspektivplan förförsvarsforskningen, ett studier, åtgärder föratt upprätthålla FOA:s tekniskt-veienskapliga kompetens och lokalisering avFOA:s Stockholmsdel. Förslagen har remissbehandlats och de bereds f.n.inom försvarsdepartementet. Förslagen från FOA gäller bl. a. ökad samverkan medhögskolan.