bet · G501JuU52 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:52 omallmän rättshjälp innan s.k. pilotfall har avgjorts (prop. 1981/ 82:28 delvisjämte motioner; förnyad behandling) I proposition 1981/82:28 föreslog regeringen bl. a.vissa ändringar i rättshjälpslagen (1972:429). Med anledning av propositionenväcktes bl. a. motionerna 1981/82:79 och 1981/82:86. Vissa delar avpropositionen och motionerna behandlade iitskottet - och - underhösten 1981 (JuU 1981/82:19, rskr 105). Andra delar, som gällde allmänrättshjälp innan s.k. pilotfall avgjorts, behandlade utskottet ibetänkandet JuU 1981/82:42. Vid kammarbehandlingen av det ärendet yrkadesåterförvisning för att utskottet skulle fä tillfälle att ytterligare belysafrågor som gällde retroaktiva bestämmelser i regeringens förslag. Riksdagenbiföll yrkandet (snabbprotokoll frän riksdagsdebatterna 1981/82:112 § 16). Utskottethar tagit upp det återförvisade ärendet till förnyad behandling. I proposition 1981/82:28 har regeringen() efter hörande av lagrådet föreslagit att antai propositionen framlagda förslag till 1. lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429), 2. lag om ändring i lagen (1981:830) om ändring irättshjälpslagen (1972:429), 3. lag om ändring i . Idetta betänkande behandlar utskottet 8 § första stycket 7, samt 34 och 49b§§ iförslaget till lag om ändring i rättshjälpslagen. Här behandlar utskottet ocksåde med anledning av propositionen väckta motionerna 1981/82:79 av . (s) och 1981/82:86 av m. fl. (vpk) i de delar de gällerfrågor som behandlas i detta betänkande. Motionsyrkandena redovisaspä s. 4. Utskottethar inhämtat yttranden över de förslag i propositionen som behandlas i dettabetänkande. En sammanställning över yttrandena finns i en bilaga tilljustitieutskottets betänkande 1981/82:42. De delar av förslaget till lag om ändring irättshjälpslagen som behandlas i detta betänkande har följande lydelse. 1 1981/82. JtiU]L981/82i52;r,v 2 Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs i fråga om rättshjälpslagen(1972:429)' dels att 8, 9, 9 a, 12, 16, 22 och 34 §§ skall ha nedan angivnalydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 49b§, av nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8§ Allmän rättshjälp får ejbeviljas 1. i angelägenhet som skall prövaseller pä annat sätt behandlas utom riket, om ej den rättssökande är bosatt häroch särskilda skäl föreligger för rättshjälp, 2. den som är bosatt utom riket, omhan ej är svensk medborgare eller om särskilda skäl ej föreligger förrättshjälp, 3. näringsidkare i angelägenhet somuppkommit i hans näringsverksamhet, om ej skäl föreUgger för rättshjälp medhänsyn till verksamhetens art och begränsade omfattning, hans ekonomiska ochpersonliga förhållanden eller omständigheterna i övrigt, 4. i fråga om anspråk som överlåtitstill den rättssökande, om överlåtelsen kan antagas ha ägt rum i syfte attåstadkomma fördel vid prövning av begäran om rättshjälp, 5. förupprättande av självdekla- 5. för upprättande av självdekla ration, ration,äktenskapsförord eller testa mente, 6. imål om boskillnad enligt 9 kap. 2 § , 7. omfrågan om rättshjälp kan anstå till dess en annan rättslig ange lägenhet, vari anspråket stöder sig på väsentligen likartad grund; har av gjorts slutligt, 6. den som ej har befogat intresse 8. den som ej har befogat intresse av att fä sin sak behandlad. av att få sin sak behandlad. I fråga om visst slag av ärenden som är talriktförekommande och normalt av enkel beskaffenhet kan regeringen förordna attallmän rättshjälp éj skall beviljas. Under förutsättning av ömsesidighet kan regeringen förordnaatt medborgare i viss främmande stat i fråga om allmän rättshjälp skall varalikställd med svensk medborgare. 34 § Allmän rättshjälp skallupphora om 1. rättshjälpsavgift ej erlägges enligt 27 §, 1 Förslaget till ändring av 8 § har - utom såvittgäller första stycket 7 - antagits av . Detsamma gäller förslaget till ändring av 9,9 a, 12 och 16 §§ samt -med viss jämkning - förslaget till ändring av 22 § (SFS 1981:1287). 2 Vid propositionens avlåtande. JuU1981/82:52 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2. den rättssökande lämnat oriktiguppgift och rättshjälp ej skulle ha beviljats om riktig uppgift lämnats, 3. den rättssökande uppsåtligen ellerav grov oaktsamhet lämnat oriktig uppgift, som varit ägnad att leda tillbefrielse frän eller till för låg rättshjälpsavgift, 4. den rättssökande ej längre kananses ha befogat intresse av att få sin sak behandlad, eller 5. de ekonomiska förhållandena ändratsi sädan män att den rättssökande ej längre är berättigad till allmänrättshjälp. Omallmän rättshjälp har beviljats trotsatt det föreligger ett sådant fall somavses i 8 §7, får det beslutas att Förstastycket 3 och 4 gäller ej, om Första stycket 3 och 4 och andra det äruppenbart obilligt att rätts- srycAcet gäller ej, om det är uppenbart obilligt att rättshjälpen upphör. Beslutasatt allmän rättshjälp skall Om detbeslutas att allmän rätts- upphöra,skall den som haft rätts- hjälp skall upphöra enligt första hjälp själv bärakostnaderna för stycket, skall den som haft rättshjälp denna. Föreliggersärskilda skäl, får själv bära kostnaderna för denna, beslutas att kostnadernaeller del Det får dock beslutas att kostnader-därav skall betalas avstatsverket. na helt eller delvis skall betalas av statsverket,om det föreligger särskilda skäl. Om detbeslutas att allmän rättshjälp skall upphöra enligt andra stycket, skallkostnaderna för rättshjälpen betalas av statsverket. Det får dock beslutas attkostnaderna helt eller delvis skall bäras av den som haft rättshjälp, om detföreligger särskilda skäl. Beslut i fråga om upphörande av allmän rättshjälpmeddelas, om den rättsliga angelägenheten är anhängig vid domstol, av domstolenoch i annat fall av rättshjälpsnämnden. Sådant beslut får ocksä meddelas isamband med prövning av besvär enligt 49 §. och annan myndighet som regeringenbestämmer får påkalla beslut om att allmän rättshjälp skall upphöra enligt 34§. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna i 34 § skalltillämpas även om allmän rättshjälp har beviljats före ikraftträdandet. 1* 1981/82. JuU 1981/82:52 4 I motion 1981/82:79 av m. fl. (s)hemställs att skall avslå förslagen i proposition 1981/82:28. Imotion 1981/82:86 av m. fl. (vpk) hemställs såvitt nu är i frägaatt beslutar att avslå regeringens förslag till ändringar irättshjälpslagen vad avser 8 § första stycket 7, 34 och 49 b §§ (yrkande 1delvis). Rättshjälpslagen(1972:429) skiljer mellan fyra olika slag av rättshjälp, nämligen allmänrättshjälp, rättshjälp åt misstänkt i brottmål, rättshjälp genom offentligtbiträde och rådgivning. De förslag som behandlas i detta betänkande gällerallmän rättshjälp. Reglerna om denna form av rättshjälp innebär i huvudsakföljande. Allmänrättshjälp lämnas i princip i varje rättslig angelägenhet där det föreliggerbehov av sådant bistånd, om inte rättshjälp skall lämnas i annan form. Därvidär det utan betydelse om angelägenheten skall prövas av domstol eller av någonannan myndighet eller om det är fråga om en angelägenhet som inte handläggs vidnågon myndighet. Huvudregeln har dock flera begränsningar. Bland dem märksfrämst att allmän rättshjälp inte fär lämnas om den rättssökandes beräknadeårsinkomst överstiger ett gränsbelopp som motsvarar åtta gånger det basbeloppsom gällde året innan rättshjälp begärs (SFS 1981:1200). (T. o. m. utgången avår 1982 beräknas gränsbeloppet med utgångspunkt i basbeloppet för oktober månadåret innan rättshjälp begärs. ), när rättshjälpsreformen träddei kraft, var gränsbeloppet . För är 1982 är beloppet 138 400 kr.Beloppet ökas om den som söker rättshjälp har underhällsskyldighet mot annan.Vidare tas hänsyn till förmögenhet, skulder och andra särskilda omständigheter.En annan begränsning är att rättshjälp inte får beviljas i vissa slag avärenden. Den allmänna rättshjälpen innebär i princip att staten betalarkostnaderna i ärendet. Den rättssökande skall dock efter förmåga själv bidragenom att betala en rättshjälpsavgift. Den viktigaste ersättningsgillakostnaden är kostnaden för biträde. Förhandläggning av vissa ärenden om rättshjälp finns rättshjälpsnämnder. Statenskostnader för rättshjälpen m.m. Rättshjälpssystemetsom tillkom har t. o. m. byggts ut i etapper. Budgetåret1980/81 var statens kostnader för rättshjälpen ca 220 JuU 1981/82:52 5 För innevarande budgetår har anvisat 210 milj. kr. Tillrättshjälpsnämnderna har anvisat 8,3 milj. kr. 1980/81:100bilaga 5, JuU 18, rskr 160). beslutade om ändringar irättshjälpslagen som beräknades medföra besparingar på 16 milj. kr. (prop.1980/81:20, bilaga 1, JuU 17, rskr 65) och är 1981 om sådana ändringar somberäknades medföra besparingar på drygt 20 milj. kr. 1981/82:28, JuU 19,rskr 105). I promemorian (Ds Ju 1982:2) Rättshjälpskostnaderna har lagts frambesparingsförslag som syftar till att minska belastningen pärättshjälpsanslaget med 50 milj. kr. Promemorian är föremål för remissbehandling.För /83 har regeringen föreslagit att 170 milj. kr. skallanvisas till rättshjälpskostnader och 9,27 milj. kr. till rättshjälpsnämn-dema.Utskottet har tillstyrkt bifall till förslagen (prop. 1981/82:100 bilaga 5 s.90 f, JuU 46). Regeringenhar tillsatt en kommitté som skall se över rättshjälpssystemet (Ju1982:01; direktiv 1981:75). Kommittén har antagit namnet rättshjälpskommittén.Den grundläggande målsättningen för rättshjälpssystemet - nämligen att denenskilde skall ha möjlighet att tillvarata sina rättsliga intressen oberoendeav sin ekonomiska situation - får enligt direktiven inte förloras ur sikte vidöversynsarbetet. När det gäller allmän rättshjälp anges i direktiven att enhuvuduppgift för kommittén bör vara att överväga var de ytterligarebegränsningar av tillämpningsområdet som måste göras bör sättas in. I detta betänkande behandlar utskottet vissa delarav ett förslag till ändringar i rättshjälpslagen som regeringen har lagt fram.De innebär följande. Rättshjälpskall inte fä beviljas om frågan om rättshjälp kan anstå till dess en annanrättslig angelägenhet, vari anspråket stöder sig på väsenthgen likartad grund(s. k. pilotfall), har avgjorts slutligt (8 § första stycket 7). Om rättshjälptrots det har beviljats får det enligt förslaget beslutas att rättshjälpenskall upphöra (34 § andra stycket). I sådana fall skall kostnaderna betalas avstatsverket. Om det föreligger särskilda skäl får dock beslutas att kostnadernahelt eller delvis skall bäras av den som har haft rättshjälp (34 § femtestycket). och annan myndighet som regeringen bestämmer skall fåpåkalla beslut om att rättshjälp skall upphöra (49 b §). De nya reglerna harföreslagits träda i kraft . Bestämmelserna om upphörande avrättshjälp skall enligt förslaget tillämpas även om rättshjälp har beviljatsföre ikraftträdandet. Bakgrundentill förslaget är att det i vissa typer av tvister, där rättsläget är oklartoch omfattande utredning krävs, förekommer att talan väcks vid skildadomstolar i ett stort antal likartade mäl. Utmärkande för tvisterna är attvissa grundläggande bevis- eller rättsfrågor är gemensamma. JuU 1981/82:52 6 exempelpä sädana fall som avses nämns i propositionen mål om läkemedelsskador.Departementschefen uppger att kostnaderna i dessa mål vanligen är stora, främstvad gäller utredningar och arvoden till biträden, och han anför vidare attmålen utgör en onormalt stor belastning på domstolsorganisationen. Förslagetsyftar till att undvika att det allmänna betalar kostnaderna i allarättegångar, där bevis- eller rättsfrågorna är Hkartade. I stället bör etteller flera pilotfall väljas ut, och det bör i princip inte vara möjUgt att fårättshjälp i andra mål. Möjligheten att fä rättshjälp i de andra målen skalldock enligt vad departementschefen anför inte vara helt utesluten, utanrättshjälp skall kunna beviljas för begränsade åtgärder då det är befogat, t.ex. för att vidta preskriptionshindrande åtgärder. Besparingseffekten avförslaget har uppskattats till ca 2 milj. kr. Imotionerna 79 och 86 yrkas avslag på förslaget frän mera övergripandesynpunkter och utan någon detaljmotivering i denna del. Regeringsförslaget har förelagts utanföregående remissbehandling. Mot bakgrund härav har utskottet inhämtatyttrande över förslaget. Yttranden har inkommit från justitiekanslern (),, hovrätten över och , hovrätten för ,, (), rättshjälpsnämnderna i ,, och , , juridiska fakultetsnämnden vidUppsala universitet, rättegängsutredningen (Ju 1977:06), advokatsamfundoch . Ensammanställning över remissyttrandena finns i en bilaga till utskottetsbetänkande JuU 1981/82:42. Förslagettillstyrks eller lämnas utan erinran av JK, hovrätten för ,, rättshjälpsnämnden i och . Götahovrätt (majoriteten) tillstyrker förslaget i princip men förordar en annanlagteknisk lösning. DV och rättshjälpsnämnden i tillstyrker förslagetmen förordar nägra mindre jämkningar i lagtexten. Förslaget avstyrks avhovrätten över och , , rättshjälpsnämndeni (majoriteten), rättshjälpsnämnden i , juridiska fakultetsnämndenvid , rättegångsutredningen och . I det följande ges en kortsammanfattning av remissutfallet. Fleraav remissinstanserna diskuterar förslaget frän rättvise- och rättssäkerhetssynpunkter.JK är helt övertygad om att ingen genom en sådan ordning som har föreslagits ipropositionen kommer att missgynnas eller bli sämre ställd . Hananser ocksä att den föreslagna regleringen inte innebär nägon orättvisbehandling. uttalar att de föreslag- JuU 1981/82:52 7 nabestämmelserna är väl övervägda och ägnade att pä ett tillfredsställande sätttillgodose enskildas anspråk på rättsskydd. En annan uppfattning förs fram avhovrätten över och som anser att förslaget försämrar denenskildes rättsskydd. Hovrätten uttalar att det är ofillfredsställande att låtaen sparåtgärd i första hand drabba dem som är i särskilt behov av samhälletshjälp för att komma fill sin rätt. anför liknande synpunkteroch uttalar att förslaget skulle medföra en avsevärd inskränkning i det socialaskydd som var rättshjälpslagens grundtanke. Bland övriga remissinstanser somtar upp rättssäkerhetsaspekter kan nämnas rättshjälpsnämnden i somanser att förslaget innebär att man i viss mån frångår viktiga grundsatser somrör rättssäkerhet och allas likhet inför lagen. Besparingseffekternatas upp av flera remissinstanser. Det kan här finnas skäl att inledningsvisåterge några uppgifter av DV som gäller mäl om skadestånd pä grund avverkningar av s. k. p-piller. DV uppger att det f. n. finns mäl som rör 34kvinnor anhängiggjorda vid olika domstolar. Tre mäl har avgjorts avtingsrätt. Kostnaderna enligt rättshjälpslagen och lagen om fri rättegång förprocesserna där har uppgått till , . resp. 590 000 kr.Ett av målen har avgjorts av hovrätt. Kostnaderna för hovrättsprocessen haruppgått till . DV framhåller att förslaget kommer att medföra ett effektivareutnyttjande av såväl rättshjälpsanslaget som domstolsorganisationen. EnHgt JKkan förslaget innebära minskade kostnader ocksä genom att det skapar bättreförutsättningar för bl. a. bedömningen av biträdenas arvodesanspråk och genomatt uppgörelser utom rätta kan ske när ett pilotfall har avgjorts. När detgäller biträdesersättning anför hovrätten för liknandesynpunkter. Hovrätten över och ifrågasätter däremotbesparingseffekten av förslaget. Enligt hovrätten kan följden bli attförsäkringsbolagen - genom rättskyddsförsäkringarna - fär ta pä sig ettekonomiskt ansvar för processerna, och domstolarna skulle således ändå fåhandlägga de processer staten inte vill betala. EnHgt hovrätten lär det vidarebli så att bl. a. kostnaderna för att syssla med formella frågor kommer att ätaupp en del av besparingseffekten. Nägraremissinstanser diskuterar frågan hur pilotfallen skall väljas ut. Hovrättenför tror inte att det skall uppstå alltför stora svårigheter attavgöra vilka mäl som bör fä drivas med stöd av rättshjälp. Hovrätten över Skåneoch har .en annan uppfattning och anser att förslaget i den delenutgår från felaktiga förutsättningar. Först dä högsta domstolen har meddelatett prejudicerande avgörande kan prövningen av det befogade irättshjälpsansökningen sägas vila pä ett konkret underlag som inte försätterbeslutsmyndigheten i en brydsam situation. Men med en sådan ordning förfelassyftet med reformen. Bland andra remissinstanser som anser att det kan blisvårt att välja ut pilotfall är juridiska fakultetsnämnden vid Uppsalauniversitet och . De pekar bl. a. på att pilotmålet JuU 1981/82:52 8 kankomma att föras oskickligt, och fakultetsnämnden anför att förslaget skullekunna godtas endast om man verkligen kunde garantera att det blev en i allomönstergill process i pilotmålet. Fleraav remissinstanserna diskuterar tillämpningsområdet för förslaget.Advokatsamfundet anför att lagtexten har fått en utformning som inte begränsartillämpningsområdet pä det sätt som avsetts. Tvärtom skulle enligt samfundeträttshjälp kunna förvägras sökandena i ett flertal andra typer av mål, t. ex. imål om skadestånd vid olyckor eller katastrofer och fel i fastighet. Detta ären av orsakerna till att samfundet avstyrker bifall till förslaget.Rättshjälpsnämnden i tar också upp vissa mål om fel i fastigheter,nämligen mäl om fel i fastigheter ingående i gruppbebyggelse.Rättshjälpsnämnden anför att utredningskostnaderna i sådana mäl bör kunnanedbringas avsevärt om rättshjälpen inskränks till en eller ett parfastighetsägare. Enligt nämnden kan förslaget få viss betydelse för att kommatill rätta med denna ärendetyp. Några av de remissinstanser som är positivatill förslaget anser att tillämpningsområdet bör begränsas. a. att det av lagtexten bör framgå att utgången av pilotmälet skallha betydelse för den aktuella angelägenheten. i Sundsvallanser att det i lagtexten bör anges att frågan huruvida rättshjälp kan anståskall bedömas frän rättssäkerhetssynpunkt. Bl.a. , hovrätten över och och hovrätten för ÖvreNorrland diskuterar vilka konsekvenser det kan få att rättshjälp kan komma attbeviljas i samma rättsliga angelägenhet. Den förstnämnda föreslåren lagteknisk konstruktion som innebär att rättshjälp inte behöver beviljasflera gånger i samma angelägenhet. Den sistnämnda pekar bl. a. på möjligheternaatt sätta ned rättshjälpsavgiften i vissa fall när det blir aktuellt medrättshjälp i samma angelägenhet. Åtskilligaremissinstanser tar upp frågan om man kan åstadkomma det resultat som åsyftasmed förslaget på annat sätt. a. hovrätten över och ,, rättshjälpsnämnden i och juridiska fakultetsnämnden vid pekar på möjligheten att vilandeförklara mål.Möjligheten att ingripa genom reglerna om prövning av biträdenas arvodesanspräktas också upp av några remissinstanser, t. ex. av rättshjälpsnämnden iStockholm och rättshjälpsnämnden i . a. hovrätten för DV anser att dessa möjligheter inte kan ersätta en sädan ordning somföresläs i propositionen. Rättshjälpsnämndeni pekar pä att biträden enligt rättshjälpslagen sedan den 1 januari1981 inte har rätt att besluta om utredningar till en högre kostnad än somsvarar mot hälften av basbeloppet. För utredningar till högre kostnad krävsbeslut av rättshjälpsnämnd. kan en förnuftig tillämpning av dennaregel medföra kostnadsdämpningar . Rättegångsutredningenavser att avlämna ett förslag till ändringar i i vår. Iförslaget kommer man att behandla mål av det slag JuU 1981/82:52 9 somavses i propositionen, men utredningen har angripit problemet på ett annatsätt. Utredningen anser att en brist i förslaget i propositionen är att maninte tillräckligt har beaktat den behövHga samordningen meUan de organ somskall besluta i rättshjälpsfrågor. Utredningen kommer att föreslå att det görsmöjligt att föra samman mål från olika domstolar till en domstol. Då fär mannämligen enligt utredningen de bästa förutsättningarna för kostnadskontroll.Utredningen anser att institutet vilandeförklaring kan användas i dessarättegångar. Någraremissinstanser hänvisar till rättegångsutredningens kommande förslag.Rättshjälpsnämnden i nämner möjligheten att låta den nyligentillkallade kommittén för översyn av rättshjälpssystemet överväga frågorna. Mottanken att låta frågorna övervägas ytterligare inom ramen för kommittéväsendetkan ställas uppfattning att ändringarna bör genomföras nu föratt de skall få nägon större effekt på läkemedelsmålen. Enligt socialstyrelsenkan nämligen läkemedelsprocesserna väntas upphöra eftersom denläkemedelsförsäkring som finns täcker ersättningsbehoven. Härskall också nämnas att regeringsförslaget har kritiserats i denrättsvetenskapliga Htteraturen (, , Rättshjälp och pilotfall. Överväganden Utskottet gör följande bedömning. Besparingarinom rättshjälpen och domstolsväsendet är ofrånkomliga i nuvarandestatsfinansiella läge. I ärendet har det på ett övertygande sätt visats att dennuvarande möjligheten att processa i likartade angelägenheter vidolika domstolar innebär ett ineffektivt utnyttjande av de knappa resurserna ochi vissa mål drar mycket stora kostnader. Därför är det angeläget att söka vägartill ytterligare besparingar pä detta område. Mängaremissinstanser är kritiska mot förslaget av rättssäkerhetsskäl. Utskottet harförståelse för de kritiska synpunkterna, och utskottet vill betona attbesparingarna inte får gå ut över de enskildas intresse att i tillbörligutsträckning kunna hävda sin rätt. Att enskilda rättssökande kan komma att fåvänta med att få sin sak prövad till dess att en annan rättslig angelägenhethar avgjorts är i och för sig inte orimligt. När ett pilotfall väl är avgjorttorde det inte ta särskilt att avgöra likartade angelägenheter, ochden tidsutdräkt som kan uppkomma är inget hinder mot att genomföra förslaget. Äveni de mål som inte har valts ut till pilotmål skall enligt vad departementschefenuttalar rättshjälp kunna beviljas för begränsade åtgärder, exempelvis för attinhämta viss utredning som löper risk att gä förlorad JuU 1981/82:52 10 ellerför att vidta preskriptionshindrande åtgärder. Med denna konstruktion motverkasrisken att någon i detta avseende går förlustig sin rätt av den anledningen atthan måste vänta på att ett pilotfall avgörs. Vadsom däremot inger utskottet vissa betänkligheter är hur man skall fåtillräckliga garantier för att ett mål som blivit pilotmål verkligen blirvägledande. Om pilotmälet - kanske efter många års processande -återkallas somförlikt kan det hävdas att regleringen drabbar den hårt som har fått avslag påsin begäran om rättshjälp i avvaktan på att pilotmålet avgörs. Det kannaturiigtvis också hända att pilotmälet drivs på ett sådant sätt att det inteleder fram till ett vägledande avgörande i de viktiga frågorna. Att detta kankomma att vålla stora olägenheter och besvär för parterna i de andra målen kaninte uteslutas. Vad som har sagts gör att utskottet hyser viss tvekan införförslaget. Häremot kan dock invändas att den enda någorlunda nära till handsliggande lösningen på problemet, som ju består i att flera likartade processeraktivt drivs , är att avgörandet i vissa mäl får anstå - antingen detsker genom vilandeförklaring enligt eller genom ändringar irättshjälpslagen på det sätt som föreslås i propositionen. Rättegångsutredningenplanerar att i vår lägga fram ett förslag som innebär att mål av detta slag kansammanföras till en domstol. Enligt rättegängsutredningen kan vilandeförklaringske i dessa slag av mål med stöd av en regel i enligt vilkenett mål får förklaras vilande om det är av synnerlig vikt att en fråga som ärföremål för annan rättegång eller behandling i annan ordning först avgörs (32kap. 5 §). I ett senare betänkande kommer utredningen att behandla frågor i vadmän man i särskilda fall bör använda pilotfallsmetoden eller parallellt drivaalla mål fram till ett avgörande. En metod kan, enhgt vad rättegångsutredningenanför, vara att t. ex. låta en representativ part föra allas talan. Rättegängsutredningensarbete är givetvis av stort intresse när det gäller att komma tiU rätta med deölägenheter som påtalas i propositionen. Även arbetet inom rättshjälpskommitténkan komma att ge resultat som berör problemet. Här kan också nämnas att det ien framlagd promemoria (Ds Ju 1982:2) Rättshjälpskostnaderna bl. a. harföreslagits att man inför en självrisk vid rättshjälp.