bet · G501SoU42 · 1981-12-31 00:00:00 — Tjära,acefylen, cresol, bensol och amylacefaf har ansetts kunna ha effekt påfrekvensen av fandköftsin-flammation hos bl. a. asfalfarbefare och arbetare inomsko- och gummiindustri. Hos glasblåsare, musiker med blåsinsfrumenf, dykareoch flygare kan fysikaliska faktorer ge effekter på tänder eller munslemhinna. Den av utskoffef inhämtade informationen visar således attdef finns risk för aff tandhälsofillsfåndef kan påverkas av arbefsmiljöfakforervid olika typer av sysselsättningar. Hur denna påverkan sker, dess omfattningoch hur skadeeffekterna på tandhälsotillsfåndet kan mildras eller elimineras ärofullständigt klarlagt. Ufskoffet anser atf dessa frågor bör utredas. Isammanhanget bör företagshälsovårdens roll då det gäller aff förebyggayrkesfandskador övervägas. Def bör ankomma på regeringen atf bestämma omformerna för utredningsarbetets bedrivande. Vad utskottet sålunda anfört medanledning av motion 1981/82:1589 yrkande 13 bör som sin mening geregeringen fill känna. I mofion 1981/82:1115 av LarsWerner m. fl. (vpk) framförs önskemål om lagstadgad rätt för de fackligaorganisationerna och yrkesinspektionen att erhålla den information frånföretagen som behövs för forskningsändamål (yrkande 12). Informationen börtillsfällas forskare på begäran. Som motivering till yrkandet anförmofionärerna aff def hänt aft arbetsgivare dolt obehagliga fakta ochforskningsresultat rörande den egna arbetsmiljön. har behandlat eff likalydande motionsyrkandetidigare under innevarande . Yrkandet avslogs på förslag av utskottet(SoU 1981/82:15). Utskottet framhöll bl. a. att det enligt utskottefs mening ärangeläget med en effektiv och målinriktad forskningsverksamhet på arbetsmiljöområdef.En förutsättning för atf forskningen skall kunna fungera SoU 1981/82:42 28 effektivtär givetvis aft information om arbefsmiljöförhållandena på arbetsplatserna ärtillgänglig för forskarna, anförde ufskoffet vidare. Enligt utskottet måstedock önskemålet om aff informationen skall vara tillgänglig för forskarnaalltid vägas mot den enskildes intresse av skydd för den personliga integritetenoch mot företagets intresse aff av konkurrensskäl bevara företagshemlighefer.LJfskoftef ansåg aff frågan om huruvida en generell lagsfiftning av deninnebörd som föreslås i motionen bör införas är ett spörsmål som kräveringående överväganden. Utskottet hänvisade fill aft utredningen (1979:01) ominformation rörande arbefsmiljörisker (INRA) har fill uppgift aft bl. a. läggafram förslag till hur en god informationsspridning rörande arbefsmiljöriskerskall genomföras. Enligt utskottets mening borde resultatet av utredningensöverväganden och den fortsatta beredningen av utredningens förslag avvaktasinnan tog ställning i frägan. Enligtvad utskottet inhämtat vänfas INRA-ufredningen lägga fram sift betänkande islutet av . Utskottetvidhåller sin tidigare redovisade inställning aff den fortsatta beredningen avutredningens förslag bör avvaktas innan något ställningstagande görs frånriksdagen i denna fråga. Yrkande 12 i mofion 1981/82:1115 bör med hänsynhärtill infe föranleda någon åtgärd frän sida. Utskottetvill i detta sammanhang nämna atf det slutna utveckhngsavtalet mellanSAF resp. LO och TCO behandlar bl. a. frägan om forskares tillträde fillarbetsplatserna för arbefslivsforskning. En redovisning av avtalets innehåll pådenna pu nkt har lämnats i den fidigare framställningen (s. 8), vartillhänvisas. Ansvarsreglerna i arbefsmiljölagen bygger ihuvudsak på principen aff sfraffhot i allmänhet inte inträder förräntillsynsmyndigheten meddelat föreskrifter eller föreläggande om skyddsåtgärdereller förbud mot viss verksamhet och påbudet infe efterkommits. I vissa fall äröverträdelser av lagens bestämmelser eller med stöd av lagen meddeladeföreskrifter direkt straffbelagda. Den som åsidosatt föreskrifter eller infeanskaffat erforderliga säkerhetsanordningar eller på annat sätt förfaritoaktsamf och därigenom vållat arbetstagarens död eller åsamkat dennekroppsskada eller sjukdom kan dömas till straff enligt 3 kap. 7 och 8 §§ brottsbalken.Utsätter någon av grov oaktsamhet annan för livsfara eller fara för svårkroppsskada eller allvarlig sjukdom kan man enligt 3 kap. 9 § brottsbalkenådömas straff för framkallande av fara för annan. Itvä motioner fas upp frågor som rör viss del av sankfionssystemet iarbefsmiljölagen. I mofion 1981/82:1115 av m. fl. (vpk) yrkas affen utredning tillsätts för aff klargöra omfattningen av uteblivna åtal vidallvarliga arbetsolycksfall under 1970-falef samt vilka åtgärder som behövs SoU1981/82:42 29 för aff lagen skall fillämpas och ansvar utkrävas (yrkande2). I mofion 1981/82:1589 av m. fl. (s) vill motionärerna atfmöjUghefen fill direkt sfraffkopplade föreskrifter skall användas för affingripa mot dåliga arbetsmiljöer (yrkande 6). I mofionen anför mofionärernavidare atf det vid brott mot arbetsmiljölagstiffningen bör finnas möjlighetfill ekonomiska sanktioner! form av företagsböfer, beräknade med hänsyn tillbl. a. den vinst företaget skaffat sig genom def brottsliga förfarandet.Mofionärerna har inhämtat aft regeringen avser ta upp frågan i en proposifionfill vårriksdagen om ekonomiska sanktioner i näringslivet. De framhåller affdef är mycket angeläget atf så sker och understryker aft det inte får löna sigför företaget aft bryta mot arbefsmiljölagen. Yrkanden likalydande med yrkandet i fnotion 1981/82:1115om utredning av omfattningen av uteblivna åtal vid arbetsolycksfall m.m. harvarit föremål för riksdagsbehandling fidigare, dels vid /80, delsvid innevarande . Vid båda tillfällena avslogs yrkandena i den aktuelladelen (SoU 1979/80:5 och SoU 1981/82:20). Som redovisats fidigare i betänkandet (s. 11) framhöllutskottet vid höstriksdagen 1981 atf samhällsingripanden på arbetsmiljöområdefgenom kriminalisering och straffåtgärder spelar en relativt underordnad roll;föreläggande och förbud från yrkesinspektionen bildar grundpelarna isankfionssystemet. Det sagda hindrade emellerfid infe, enligt utskottet, atfansvarsreglerna och deras fillämpning måste ägnas uppmärksamhet. Utskottetutgick från aff regeringen i lämpligt sammanhang skulle komma aff lämnariksdagen en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits inom polis- ochåklagarmyndigheterna för aff utreda och beivra arbetsmiljöbroft och vilkaresultat dessa åtgärder har åstadkommit i rättstillämpningen. Utskottet anser mot bakgrund av def anförda aff mofion1981/82:1115 i denna del (yrkande 2) infe bör föranleda någon riksdagensåtgärd. När det gäller möjligheten tillekonomiska sanktioner mot företag som brutit mot arbetsmiljölagen villutskottet erinra om följande. Regeringen har lagt fram en proposifion omekonomiska sanktioner vid brott i näritigsverksamhet (prop. 1981/82:142 omändring i ). Lagförslaget syftar fill att göra det möjligt atfförverka sådana företagsekonomiska vinster som har uppkommit hos näringsidkarei anledning av atf brott har begåtts i utövningen av deras verksamhet.Bestämmelserna är avsedda aff kunna tillämpas såväl vid brott mot brottsbalkensom vid specialstraffräffsliga överträdelser, såsom exempelvis vidarbetsmiljöbroft. Vidare kan nämnas atf en kommitté tillsatts med uppdragaft pröva frågan om utvidgade regler om näringsförbud (kommittéberätfelsen 1982del II s. 225). Näringsförbud mot oseriösanäringsidkare som på eft kvalificerat sätt har dokumenterat aft de infe ärberedda att följa de regler som gäller för verksamheten skulle, enligt vadjustitieministern framhåller i årets budgef- r** 1981/82. SoU 1981/82:42 30 proposifion(bil. 5, s. 25) kunna vara eff verksamt medel för atf motverka systematisktöverträdande av bl. a. den lagstiftning som gäller arbetarskydd. Härbör också framhållas aff regeringen i den framlagda propositionen om nyarbetstidslag m. m. (1981/82:154) föreslår att en överfidsavgift införs sompåföljd för arbetsgivare som överträder lagreglerna om övertid. Avgiften skallfas uf av den fysiska eller juridiska person i vars verksamhet överträdelsenhar begåtts. Övertidsavgift skall kunna tas uf av en juridisk person, samfidigtsom den befattningshavare som är straff rättsligt ansvarig för brottet motövertidsreglerna ådöms böter. Medhänvisning till den här lämnade redovisningen anser utskottet atf motion1981/82:1589 yrkande 6 infe bör föranleda någon åtgärd. Vadmotionärerna i övrigt anfört påkallar inte heller något initiafiv. Till de åtgärder som kommunisternaenligt mofion 1981/ 82:1117 av m. f\. anser bör ingå i eftaktionsprogram mot hälsofarliga arbetsmiljöer (se nedan s. 38) hör enförbättrad statistik som skall göra def möjligt aff följa samband mellan olikaformer av arbetsförhållanden och ohälsa. Arbetarskyddssfyrelsenär huvudman för eff datorbaserat informationssystem om arbetsskador, ,vilket innehåller alla anmälningar om arbetsolyckor, färdolyckor ocharbetssjukdomar som inträffat och anmälts sedan systemet fogs i bruk den 1januari 1979. omfattar skador som drabbar arbetstagare, egenföretagare ochvärnpliktig personal. Statistiken bygger på de arbetsskadeanmälningar somarbetsgivaren sänder till . Syftetmed är aft erhålla ett förbättrat underlag för arbetarskyddefs förebyggandearbete. Genom aff använda statistiken från kan arbetarskyddssfyrelsenstyra över föreskrifts- och tillsynsverksamheten fill de av arbetsskadorhårdast belastade branscherna. används också i forskning om arbetsskadornasuppkomst. Påsikt kan uppgifterna i också samköras med andra informationssystem, t. ex.cancerregistret, för att man därigenom skall få ytterligare möjligheter atfstudera olika samband mellan arbetsskador och arbetsmiljö-förhållanden. Somframgått av eft fidigare avsnitt i betänkandet (s. 12) har ställt sigposifiv fill en utbyggnad av . Utbyggnaden skall samordnas med en omläggningtill data av yrkesinspektionens arbefsställeregisfer (). Härigenom kommerarbefarskyddsstyrelsen att få eff avsevärt förbättrat underlag förförfattningsarbetet. Utskottet anser medhänvisning till den lämnade redovisningen aff någon SoU1981/82:42 31 åtgärd infe är påkallad i här aktuelltavseende. Mofionsyrkandet behandlas i def följande (se s. 39). Omplacering eller ledighet för graviditet Kvinnor som planerar graviditeteller är gravida bör få lagstadgad rätt till omplacering eller ledighet medbibehållen lön vid risk för fosterskada. Ett yrkande med denna innebördframförs i mofion 1981/82:1115 av m. fl. (vpk) (yrkande 4). Enligtmofionärernas uppfattning får ingen diskriminering av kvinnor i fertil ålderske, exempelvis genom atf de generellt förbjuds att arbeta i typiskariskmiljöer. Det är i stället processerna som måste "kapslas in"eller förbjudas. Innan dessa krav tillgodosefts är det dock, anförmofionärerna, ett oavvisligt krav aff kvinnor som planerar graviditet ellerblivit gravida kan omplaceras utan löneförlust. Eff likalydande yrkande har behandlats av riksdagentidigare under innevarande (se SoU 1981/82:15). Utskottet avstyrktemotionen och framhöll aff föräldraförsäkringsufredningen (S 1980:08) fått iuppdrag aft utreda frågan huruvida ekonomisk kompensation bör ges åt kvinnorsom av förebyggande skäl avstått från aff förvärvsarbeta under graviditet.Utskottet hänvisade vidare fill aft utskottet i betänkande SoU 1981/82:14 omlagstiftning fill skydd för ofödda, m. m. förordat dels att sådana ändringar iarbetsmiljölagen borde övervägas som syftar fill aff ge klart uttryck förbehovet av skydd för ofödda, dels atf en kartiäggning skulle komma till ståndbeträffande fall där en kvinna på grund av olika orsaker befinner sig i ensådan situafion aft hon kan tänkas förbise eller infe inse riskerna för defväntade barnet av aff hon handlar eller underlåter aft handla på visst sätt.Riksdagen följde utskottet. Regeringen har överlämnat betänkandet SoU1981/82:14 om lagstiftning fill skydd för ofödda, m. m. fillföräldraförsäkringsufredningen med uppdrag atf skyndsamt utreda sådanaändringar i arbefsmiljölagen som ufskoffet begärt. Med hänvisning härfill ochdå def enligt utskottets mening inte framkommit någon omständighet som börföranleda atf ändra sift fidigare ställningstagande i fråganavstyrker utskottet motion 1981/ 82:1115 i här aktuell del (yrkande 4). Regeringen bör göra en översyn avgällande normer för handels- och hantverkslokaler samt tillkännage former för fidsbegränsadedispenser från dessa normer fill redan etablerade företag inom handel ochhantverk i syfte aff därmed öppna fler arbetsplatser för främst ungdom. Dettakrav framställs i motion 1981/82:561 av () och ArneSvensson (m). Mot bakgrund av atf arbetsmiljölagens bestämmelser omutformningen av arbetslokaler infe gäller för den som driver verksamhet utanaft ha någon SoU1981/82:42 32 anställd, hävdar mofionärerna atf småföretagare utananställda ofta har behov av aff anställa någon, fiämst någon ungdom, men attanställningen omöjliggörs av aff arbetslokalen inte uppfyller fastställdanormer. De normer mofionärerna har i åtanke är arbetsmiljölagens bestämmelser,arbefarskyddsstyrelsens anvisningar om arbetslokaler och personalrum,byggnadslagstiftningens bestämmelser om arbetslokaler samt statens planverksföreskrifter om tillämpningen av byggnadsstadgans krav. Mofionärerna anser affdagens allvarliga situation med en stigande ungdomsarbetslöshet gör aft varjemöjlighet bör undersökas för aft snabbt skapa arbetstillfällen åf ungdom.Frågan om hur det potentiella arbetskraftsbehov som synes föreligga inom redanetablerade, små handels- och hantverksföretag skall kunna tillgodoses bördärför prövas, anser mofionärerna. Enligt 2 kap. 3 § arbefsmiljölagen skall arbetslokal varaså utformad och inredd att den är lämplig från arbetsmiljösynpunkf. I denutsträckning som föranleds av arbetets art och arbetstagarnas behov skallfinnas utrymmen och anordningar för personlig hygien, förtäring och vila samtför första hjälp vid olycksfall eller sjukdom (2 kap. 8§).Arbetarskyddssfyrelsen utfärdade redan mot bakgrund av motsvarande bestämmelseri den numera upphörda arbetarskyddslagen dels lokalanvisningar, delsanvisningar för personalrum. Inom arbefarskyddsstyrelsen pågår f. n. ettprojekt med att arbeta om anvisningarna till föreskrifter. I byggnadslagstiftningen finns regler om konstruktion ochutformning av arbetslokaler. Krav med stöd av byggnadslagstiftningen kanemellerfid endast ställas då en helt ny byggnad uppförs eller i samband med affändringar är aktuella beträffande en befintlig byggnad (48 a och 49 §§byggnadsstadgan /1959:612/). Enligt förarbetena fill arbefsmiljölagen (prop.1976/77:149, s. 232) måste arbefarskyddsmyndigheterna, då de överväger aff frånarbetsmiljösynpunkf ställa krav på upprustning av en arbetslokal, göra enavvägning med hänsyn fill vad som är möjligt och rimligt och även fa hänsynfill byggnadslagstiftningens krav vid ändring av befintlig byggnad. Vidareframhålls (s. 253) aff def är nödvändigt med en nyanserad bedömning när manställer kraven på arbetsmiljön. De insatser som krävs för att förbättraarbetsmiljön får inte vara orimliga i förhållande fill de resultat som kanuppnås, heter def. Enligt arbefsmiljöproposifionen är def klart atf helt andrakrav kan ställas vid nyanläggning än när def gäller befintliga arbetslokalermed små möjligheter fill förändringar. Vid bedömningar av om def finns anledningaff göra vissa eftergifter i de krav som annars skulle ha ställts påarbetsmiljön är det särskilt angeläget aft alla parter medverkar, anförs detvidare. En god säkerhet för atf arbetstagarnas intressen beaktas itillämpningen ligger bl. a. i att de är representerade iyrkesinspektionsnämnderna, sägs def. Def.framhålls atf det dock infe är avsettaff man skall kunna sänka kraven på arbetsmiljön med hänsyn fill den enskildearbetsgivarens förutsättningar i ekonomiskt eller SoU1981/82:42 33 Def understryks också att de anställdashälsa under inga omständigheter får sättas pä spel. Utskottet har fidigare under innevarande vidflera tillfällen behandlat yrkesinspektionens verksamhet (se SoU 1981/82:15, 19och 39). Utskottet har därvid erinrat om att utskottet tidigare framhållitvikten av att tillsynen såväl då def gäller större som mindre arbetsplatser fåren sådan inriktning aft man främst uppmärksammar arbefsmiljöfakforer som kaninnebära allvarliga hälsorisker för de anställda och använder resurserna ienlighet härmed. Utskottet har vidare erinrat om aff arbetarskyddssfyrelsen,bl. a. i samarbete med arbetsmarknadens parter, utarbetat nya riktlinjer förhur tillsynsarbetet skall bedrivas. Ett väsenfligt inslag i dessa riktlinjer äraff inspektionen kommer att prioritera tillsynen av sådana arbetsställen därrisker och belastningar bedöms som särskilt allvarliga, medan problem av"komfortkaraktär" får stå tillbaka. Utskottet vill framhålla atf den omständigheten aff def ärangeläget aft arbetstillfällen skapas åt ungdomar och andra infe får leda fillaft tillsynsmyndigheterna underlåter att angripa arbetsmiljöfaktorer som innebärrisker för de anställdas hälsa. När def gäller mindre allvarligaarbetsmiljöproblem lämnar både de ovan redovisade uttalandena i arbetsmiljölagensförarbeten och arbefarskyddsstyrelsens riktlinjer för tillsynsarbetet - motvilka utskottet och inte haft något aft erinra - utrymme för enflexibel inställning från tillsynsmyndigheternas sida. Utskottet anser därförinte att det är påkallat med någon åtgärd i anledning av mofionen.Motion 1981/82:561 avstyrks således. I motion 1981/82:1589 av . (s) tas upp frågan om rätten fill fria arbetskläder i vissa fall(yrkande 17). Enligt motionärerna har arbetshygieniska undersökningar visat afthemforsling och tvätt i hemmet av starkt nedsmutsade arbetskläder kan medföraen risk för familjemedlemmarna att bli utsatta för skadliga ämnen. Avarbetshygieniska skäl finns det därför anledning aft arbetsklädertillhandahålls och tvättas under hygieniskt betryggande former genomarbetsgivarens försorg, anser motionärerna. Def är dessutom en allmän principatf den som bedriver miljöfarlig verksamhet skall svara för de kostnader somuppstår på grund av verksamheten, och def svarar illa mot dagens krav affenskilda anställda själva skall betala för arbetskläder och tvätt av desamma,anför man vidare i motionen. Mofionen utmynnar i förslaget aft regler utfärdassom ger räft fill fria arbetskläder när sådana behövs av miljöskäl. Av bestämmelser i arbefsmiljölagen framgår affarbetsgivaren är skyldig att tillhandahålla och väl underhålla s.k. personligskyddsutrustning (se ovan s. 16). Till personlig skyddsutrustning hänförs allutrustning och klädsel som fordras för atf eft arbete skall kunna utföras utanaft risk för ohälsa eller SoU1981/82:42 34 Utrustningen skall bekostas avarbetsgivaren om inte annan överenskommelse träffats. Andra arbetskläder än sådana som hänförs fill personligskyddsutrustning bekostas däremot infe av arbetsgivaren annat än om avtalträffats om det. Uppskattningsvis av de anställda i privat industri haridag fria arbetskläder. För dem som har fria kläder ombesörjer arbetsgivaren iregel tvätten av kläderna. Utskottet kan inte finna annat än aft i sådana fall, sommofionärerna åsyftar, kläderna måste vara att hänföra till personligskyddsutrustning; som framgår av förarbetena fill arbetsmiljölagsfiftningenavser detta uttryck eff vidsträckt område. Aft arbetsgivaren även bör svara förtvätt av kläderna framstår som självklart, särskilt i fall då det är risker förohälsa genom förekomsten av farliga ämnen eller liknande som mofiverar attskyddskläder tillhandahålls. I anslutning fill def sagda vill utskottet hänvisafill de nya bestämmelser om skyddskläder vid asbestarbeten som finns iasbestkungörelsen (se ovan s. 17). Då def gäller andra arbetskläder får def liksom hittillsankomma på arbetsmarknadens parter aff avtala om tillhandahållande och tvätt avkläderna. Med hänvisning till def anförda finner utskottet atf detinte är erforderligt med någon åtgärd med anledning av yrkande 17 imotion 1981/82:1589. Enligt ett förslag (yrkande 3) imofion 1981/82:1115 av m. fl. (vpk) skall preciseradesäkerhetsmarginaler tillämpas vid fastställande av hygieniska gränsvärden. Vidgränsvärdebestämningen skall man utgå från den lägsta kända nivå som misslänksge akut eller kronisk skadlig påverkan. Övervägandena bakom varje gränsvärdeskall offentliggöras, anser motionärerna. Motionärerna gör gällande att den största brisfen vidgränsvärdesäff ningen är atf flera av gränsvärdena är safta så aff skadligaeffekter kan förutses inträffa. Orsaken till detta är enligt motionärerna deförhandlingar som förs med bl. Som framgått av den fidigare redogörelsen (s. 19) harriksdagen vid två fidigare tillfällen, , avslagit ettliknande yrkande. De synpunkter utskottet då framförde äger fortfarandegiltighet. Utskottet vill erinra om att en kungörelse med en ny reviderad listaangående hygieniska gränsvärden trädde i kraft (AFS 1981:8),i vilken ett trettiotal nya ämnen förts in och eff femtiotal ändringar avfidigare gränsvärden gjorts. Vidare kan nämnas aff denna nya lista f. n. ärföremål för omarbetning och aff den beräknas bli ersatt med en reviderad lista1983. Det väntade betänkandet från utredningen (1979:01) ominformation SoU1981/82:42 35 rörande arbefsmiljörisker, INRA, kan antas tillföradiskussionen om behovet av och möjligheterna till spridning av dendokumentation som ligger bakom gränsvärdena nytt material. Mot bakgrund av defanförda finner utskottet def infe påkallat med någon åtgärd i anledning avmotion 1981/82:1115 i här aktuell del (yrkande 3). I samma mofion (yrkande 5) föreslås aff juridiskt bindandegränsvärden införs för buller och sätts till högst (A) samt attföreskrifter utarbetas för belysning och icke-joniserande strålning. Enligtmofionärerna är de fysikaliska yrkesriskerna utredda och kända i betydligtstörre utsträckning än de kemiska, men knappast kontrollerade ellereliminerade. Motionärerna gör gällande atf def finns en tendens från bådeskyddsorgani-safioner och yrkesinspektion aff bagatellisera de fysikaliskariskfaktorerna, vilket är oacceptabelt från de arbetandes synpunkt. Även eft med detta motionsyrkande likalydande yrkande harvarit föremål för tidigare riksdagsbehandlingar. lämnade hösten1981 i betänkandet SoU 1981/82:15 en redogörelse för antagna eller planeradeföreskrifter i fråga om buller, belysning, bildskärmsterminaler, laserstrålning,UV-strålning, mikrovågsugnar och radiofrekvent strålning. Så hade exempelviseft förslag till ny kungörelse om buller utarbetats och avsågs bli behandlat avarbefarskyddsstyrelsens verksstyrelse . Vidare förbereddearbetarskyddsstyrelsen föreskrifter angående UV-sfrålning. Gällande anvisningarrörande radiofrekvent strålning (nr 111 ) skulle komma aff arbetasom till föreskrifter. Arbete med föreskrifter såvitt avsåg belysning skullepåbörjas. Korfvågsufredningen hade lagt fram promemorian (DsS1981:8) Behandling med kortvåg, mikrovåg och ultraljud. Utskottet avstyrktemofionen med hänvisning till def anförda. Med hänsyn till det pågående föreskriftsarbetet finnerutskottet det inte heller nu vara påkallat med någon åtgärd ifrågan. Motion 1981/82:1115 avstyrks därför i här aktuell del (yrkande 5). Arbetet med atf anpassa gränsvärdena till mål somuppställts bl. a. i samband med arbetsmiljölagen bör påskyndas. Eff önskemålhärom framförs i yrkande 10 i motion 1981/82:1589 av m. fl. (s).Mofionärerna hänvisar fill aff vid arbefsmiljölagens tillkomstbetonade atf kriterierna för gränsvärdena skall vara stränga, bl. a. med hänsyntill människors olika känslighet för besvär. Arbetet med gränsvärden efterlagens tillkomst har emellerfid enligt mofionärerna inte fullföljt dessariktlinjer. I remissvar från LO och flera har påvisats attvetenskaplig dokumentation finns som visar på skadeverkningar vid halter underde nu gällande gränsvärdena, anför man. Åven i arbetarskyddsstyrelsens egetbeslutsunderlag för gränsvärdena finns i en del fall sådana uppgifter, utan aftde lett fill sådana sänkningar aff dessa skadeverkningar förhindras, heter detvidare i mofionen. SoU1981/82:42 36 I förarbetena till arbetsmiljölagenbetonades aff gränsvärdena uttrycker minimikrav (prop.