bet · G501CU3 · 1981-12-31 00:00:00 — Detta i sin tur ger en nödvändig stimulanstill en ökad bostadsproduktion. Mot bakgrund av vad som här anförts bör medbifall till motion 54 (s) yrkande 2 ge regeringen till känna vad utskottetanfört. dels utskottet under 5 bort hemställa 5. beträffande temporärahyresrabatter att med bifall till motion 1981/82:54 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3 Underhållslån (3.1.5)Reservanterna under 1 (s) anser att dels den del av utskottetsbetänkande på s. 6 som böljar "Såsom framgår" och slutar"förslag föreligger" bort lyda: I en situation med en negativ inkomstutveckhng ochkraftigt höjda hyror har de allmännyttiga företagen hamnat i en situation därdet inte är möjligt att via hyrorna täcka in också kostnaderna för underhåll.Det är mot denna bakgrund nödvändigt att behålla underhållslånen även under år1982. Med hänsyn till det statsfinansiella läget bör dock lån kunna utgå medhögst /m bostadslägenhetsyta och år. Dessutom bör lånemöjligheten begränsastill de hyresfastigheter som uppförts med stöd av statliga lån under perioden1962-1971. Pågående utredningsarbete bör kunna ge underlag för en långsiktiglösning på finansieringen av fastighetsunderhållet . börmed anledning av motion 65 (vpk) yrkandena 1 och 2 och med bifall till motion54 yrkande 4 ge regeringen till känna vad utskottet anfört. dels utskottet under 6 bort hemställa 6. beträffande underhållslån attriksdagen med anledning av motion 1981/82:65 yrkandena 1 och 2 samt med bifall till motion 1981/ 82:54 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. CU1981/82:3 12 4 Uthyrningsgaranti (3.1.6) Reservanterna under 1 (s) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 7 börjar "har" och slutar "avstyrksdärför" bort lyda: Den i motion 54 (s) yrkande 3 föreslagna temporärahyresgarantin ingår som en del av det åtgärdspaket på bostadsområdet som läggsfram i motion 54 (s). Hyresgarantin utgör i detta sammanhang ett nödvändigtkomplement till den hyresrabatt som också ingår bland de föreslagnaåtgärderna. Utvecklingen av bostadsbyggandet har varit sådanatt alla möjligheter att öka bostadsbyggandet måste tas till vara. Motionentillstyrks därt'ör. dels utskottet under 8 bort hemställa 8. beträffande uthyrningsgaranti inyproduktionen att med bifall till motion 1981/82:54 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 5 Besparingar inomkommundepartementets verksamhetsområde (3.1.7) , och , alla (m), anser att dels den del av utskottetsbetänkande som på s. 7 börjar "Gemensamt för" och på s. 8 slutar"civilutskottet motion 10 (m)" bort lyda: Utskottet delar motionärernas uppfattning att härföreslagna besparingsåtgärder bör genomföras. Gemensamt för flera av deförslag som framläggs i motionen är att de förutsätter personalminskningar föratt hela besparingseffekten skall uppnås. Med avseende på gällande lagar ochavtal torde det knappast vara möjligt att så snabbt minska personalen att helabesparingseffekten uppnås under /82. Den avsedda indragningenkan i vissa fall genomföras på så sätt att innehavarna av tjänsterna utanuppsägning överförs till andra arbetsuppgifter. Som framgår av näringsutskottetsyttrande har sä redan skett i ett fall. Även en förändring av detta slagförutsätter förhandlingar. Eftersom det vid ett beslut i enlighet med motionenskrav är angeläget att få klarhet i framtida arbetsförhållanden kan manräkna med stor beredvillighet hos arbetstagarparten att medverka till att dessaförhandlingar kan genomföras snabbt och till att lämpliga lösningar kanåstadkommas. En avsevärd del av den i motionen beräknade besparingseffekten börsålunda kunna uppnås redan under innevarande budgetår. Vad gällerberäkningarna av pensionsgrundande inkomst gäller att ersättning utgår frånAP-fonden för de aktuella myndigheternas administration härav. Det betyder ioch för sig att någon reducering av myndighetsanslaget inte kan uppnäs genomförenklingar i enlighet med motionen. Däremot uppnås naturligtvis en rentsamhällsekonomisk vinst. Medanledning av vad utskottet ovan anfört bör regeringen vidta erfor- CU 1981/82:3 13 derligaåtgärder för att de i motionen framförda besparingsförslagen genomförs. här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. delsutskottet under 10 bort hemställa 10. beträffande anslagen under Länsstyrelserna m.m. att med anledning av motion 1981/82: 10 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Per , , ,, , Per och , alla(s), anför: Vihar i detta sammanhang ansett oss inte böra gå in pä ytterligare övervägandenbeträffande förslagen avseende bibehållande av de statskommunalabostadsbidragen till vissa folkpensionärer m.fl. samt återinförande avhyresförlustlångivningen. Frågorna torde komma att aktualiseras . CU 1981/82:3 14 Bilaga I Lån för tomträttsändamål m. m. Tillkommun kan tomträttslån utgå enligt bestämmelserna i tomträttslå-nekungörelsen(1965:905). Lån utgår oavsett om marken bebyggs med eller utan statligtbostadslån. Lån kan även utgå för fastigheter med byggnader som skall rustasupp och bevaras. Tomträttslånutgår inte för mark som upplåtits med tomträtt före det år dåbostadslånet beviljades eller när slutbesiktning skedde. Ifråga om genomgripande ombyggnad gäller att lån inte lämnas när markenupplåtits med tomträtt före det år då ombyggnaden påbörjades. Lånutgår inte heller om markpriset är så högt att bostadslån inte kan beviljas. Förstatligt belånade hus utgår lån av summan av de belopp med vilkalåneunderlaget minskats på grund av att marken upplåtits med tomträtt. För hussom inte är statligt belånade utgår lånet av den kapitaliseradetomträttsavgälden. Tomträttslånetlämnas under kalenderåret då statligt bostadslån beviljats. Förhus utan statligt lån lämnas tomträttslånet under kalenderåret dåbyggnadsnämnden har besiktigat byggnadsprojektet eller i fråga då ombyggnaden påbörjades. Lånenlöper med en ränta som motsvarar den för statliga bostadslån, dvs. 12,75procent . Löptiden är varav de 10 första är amorteringsfria.Därefter återbetalas lånen med rak amortering. Enöversyn av bestämmelserna om tomträttsavgäld m. m. har företagits avtomträttskommittén som i sitt betänkande Tomträtt (SOU 1980:49) bl. a.föreslagit vissa justeringar av tomträttslånen. Utredningsbetänkandet somavgavs är under beredning iregeringskansliet efter en avslutad remissomgång. Tomträttslångivningensomfattning redovisas i tabell 1 (s. 15). Fördelningenav tomträttslångivningen på kommuner redovisas i tabell 2 (s. 16). Av dennaframgår att den i särklass största låntagaren är . Därefterföljer kommunerna i nu nämnd ordning. För den prioriterade bottenlångivningen tillbostadsbyggandet finns det tre bostadsinstitut. Dessa ärstadshypoteksinstitutionen, BOFAB samt . Den oprioriterade långivningenligger efter beslut (FiU 1979/80:8) på sex särskildainstitut med egen obligationsutgivning. CU 1981/82:3 Tomträttslångivningens omfattning åren 1966- Lånebelopp, milj kr * fördelade på 3600 lägenheter avser hus utanstatliga lån. erhölls tomträttslån endast om markenbebyggts med stöd av statliga bostadslån. Stadshypoteksinstitutionen bestårav ett centralt organ stadshypotekskassa - och ettantal regionala stadshypoteksför-eningar. Verksamheten regleras i en särskildförordning (1968:576). BOFAB och är kreditaktiebolag i enlighet med densärskilda lag (1963:76) som gäller för sådana. Ägare är affärsbankernarespektive sparbanksväsendet. Bostadsinstituten har alla likartad verksamhet. De skallsålunda lämna lån mot säkerhet i fast egendom eller tomträtt för finansieringav bostads-, kontors- och affärsbyggnader. Lån får också lämnas för annanbebyggelse om den finansierats med statligt bostadslån eller samlingslokallån.Vidare får lån lämnas för s.k. gemensamhetsanläggningar i anslutning till flerabyggnader av tidigare angivet slag. Någon rätt till utlåning till kommun förtomträttsändamål föreligger däremot inte . De tre instituten tillämpar vad gäller nyproduceradebostäder samma lånevillkor. Lånetypen är för nya lån genomgående s.k. serielån,vilket betyder att amorteringarna under länens första löptid är något större änför de tidigare använda annuitetslånen. De är dock inte lika stora som för lånmed rak amortering. Räntesatsen är inklusive ett förvaltningsbidragom . Lånen har en löptid av , men amorteringsplanen är upplagdpå för småhus och för flerbostadshus. CU 1981/82:3 Tabell 2: Tomträttslångivningen (i med fördelning på kommuner För landets tre största kommuner jämte gäller att de äger rätt geut egna obligationer. För var räntesatsen på det senaste avdessa obligationslån och löptiden uppgick till . Också de tvåandra storstadskommunerna har motsvarande villkor för sin obligationsupplåning. CU1981/82:3 17 För att kanalisera långfristigakrediter till kommunerna, och då särskilt de mindre kommunerna finns det tvåkommunlåneinstitut. Dessa är samt ,vilka bägge är kreditaktiebolag enligt den särskilda lagen om sådana. De ägsav sparbankerna respektive affärsbankerna. Institutens lån löper med en ränta somvarierar mellan 14,6 till 15 '/vartill kommer ett pålägg om 0,1 procent.Löptiden uppgår maximalt till . Den genomsnittliga löptiden är dock 13 år.Räntesatsen är högre och den högsta räntesatsengäller t. ex. för lån till fjärrvärmeanläggningar. Krediterna utgörs dels avserielån, dels av lån i utländsk valuta. En stor del av kommunernas upplåning ligger dock utanförkommunlåneinstituten. Denna upplåning sker företrädesvis i AP-fonden och hosförsäkringsbolagen. Kapitalkostnaderna för lån till tomträttsändamål enligtolika alternativ Inom hargenomförts vissa beräkningar avseende kapitalkostnaderna för fyra olikalånealternativ i vad gäller finansieringen av mark för tomträttsändamål. För beräkningarna har bl. a. antagits att det totalalånebeloppet är och att ränta och amortering betalashalvårsvis. De fyra lånealternativen är följande. De härvid angivnaprocenttalen anger procent av ett tänkt beräkningsunderlag. 1 i enlighetmed gällande tomträttslånevillkor, * i form av 15-åriga lån med rakamortering, 14, 2 i enlighetmed gällande tomträttslånevillkor, 13,* 3 i form av40-årigt serielån, 13, 4 i enlighetmed gällande ordning, 13,* i form av 40-årigt serielån, 13, * antagen statslåneränta. Härvid motsvarar alternativ 1regeringsförslaget för storstadskommun med egen obligationsupplåning.Alternativ 2 avser nuvarande tomträttslån. Alternativ 3 belyser en finansieringmed prioriterade bostadslån enligt (s)-motionen och alternativ 4 avser enfinansiering enligt nuvarande tomträttsvillkor för avberäkningsunderiaget och resterande del som prioriterade bostadslån. Kapitalkostnadernas storlek för mindre och medelstorakommuner vid ett genomförande av regeringsförslaget redovisas inte. Delånevillkor som härvid skulle gälla redovisas i det föregående. Kapitalkostnadenför de fyra alternativen framgår av tabell 3. CU 1981/82:3 Kapitalkostnaden vid olika lånealternativ Alt. 1 Alt, 2 1 932 1 375 1 301 1 708 1 296 1 662 CU 1981/82:3 19 övermotion om indragning av tjänsterna för regionala hemkonsulenter har berett näringsutskottettillfälle att avge yttrande över motion 1981/82:10 av m. fl. (m) ivad denna motion avser de regionala hemkonsulenterna. I mofionen, som har väckts med anledning avproposition 1981/82: 30 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m., hemställsatt med bifall till förslagen i mofionen som sin mening gerregeringen till känna att "anslaget fill Länsstyrelserna m.m. /82 inte får utnyttjas fill högre belopp än . ".Det belopp som motionärerna åsyftar torde vara . och gälla summanav de fyra anslagen under littera B på kommundepartementets huvudtitel, vilkaavser länsstyrelserna, de lokala skattemyndigheterna, kronofogdemyndigheternaoch civilbefälhavarna. Av bilaga 1 till moderata samlingspartiets partimotion1981/82:8 med anledning av samma proposition framgår att de i motion 1981/82:10föreslagna besparingsåtgärderna är avsedda att träda i kraft den 1 januari1982. En av dessa åtgärder, med en av motionärerna beräknad besparingseffekt -synbarligen under /82 - av 4 milj. kr., är indragning avtjänsterna för regionala hemkonsulenter. Dessa tjänster är knutna tilllänsstyrelserna och finansieras över förslagsanslaget (B 1) till dessamyndigheter. Till motivering för sitt förslag beträffande hemkonsulenternaanför motionärerna att kommunerna numera har byggt ut en väl fungerandekonsumentservice som till stora delar kan ersätta den verksamhet som bedrivsav dessa befattningshavare. Uppgifterom de regionala hemkonsulenterna började byggas uppomkring i hushållningssällskapens regi. När hushållningssällskapensstatsunderstödda verksamhet överfördes till statliga organ blevhemkonsulenterna tjänstemän hos lantbruksnämnderna. överflyttadesorganisationen till länsstyrelserna, och det uppdrogs åt statens institut förkonsumentfrågor att svara för ledningen av konsulentverksamheten. Denna uppgiftövertogs av , när det inrättades . CU 1981/82:3 20 förstärkteshemkonsulentorganisationen med sex tjänster så att nuvarande antal tjänster,39, uppnåddes. Tio län , , , ,, , , , och -har vartdera en hemkonsulenttjänst. I finns tre sådanatjänster och i övriga län två. Antalet tjänster är sålunda inte relaterat varesig fill antalet kommuner eller till antalet invånare i resp. län. ex. län med en tjänst i några fall ett störte antal kommuner och invånare änlän med två tjänster. Denna fördelning har delvis historiska orsaker. Våren1975 fattade beslut om en utbyggnad av den kommunalakonsumentpolitiska verksamheten (prop. 1975:40, NU 1975:26). 1 samband därmedbehandlades frågan om det konsumentpolitiska arbete på regional nivå somutfördes av hemkonsulenterna vid länsstyrelserna. Enligt propositionen skullebetydande delar av detta arbete föras ut i kommunerna. Samfidigt skulle denstatliga verksamheten till stöd för de kommunala aktiviteterna förläggas tillkonsumentverket. Mot denna bakgrund och för att resurser skulle frigöras för debehövliga förstärkningarna hos föreslogs atthemkonsulenttjänsterna skulle dras in med verkan från . Riksdagengodtog inte regeringens förslag beträffande hemkonsulenterna. Deras verksamhetpå regional nivå fyllde i dåvarande läge en viktig funktion, konstateraderiksdagen. Den lokala konsumentpolitiska verksamheten var visserligen underutbyggnad, men det var ännu bara ett begränsat antal kommuner som mera aktivtbedrev sådan verksamhet. Inga egentliga garantier ansågs föreligga för att dekommuner som skulle starta verksamhet på området gjorde det så snart somförutsattes i propositionen. underströk vikten av att denkonsumentpolitiska verksamheten byggdes ut i kommunerna. I takt med utvecklingenpå det kommunala planet borde en anpassning av den regionala organisafionenkomma till stånd, sades det vidare. Regeringen borde fortlöpande följautvecklingen på det lokala och regionala planet och lägga fram förslag tillsådana organisatoriska förändringar som föranleddes därav. Efterutredning (SOU 1978: 16) framlade regeringen i proposition 1978/ 79:57 förslagtill riktlinjer för den regionala konsumentpolitiska verksamheten. Regeringenutgick härvid från att den regionala instansens arbetsuppgifter skulleanpassas till en utbyggd lokal konsumentpolitisk verksamhet. Det betecknadessom angeläget med så klara gränser som möjligt mellan , regional ochcentral konsumentverksamhet. Riktlinjerna innebar att tyngdpunkten i detregionala arbetet skulle ligga inom områdena utredning, bevakning ochkunskapsförmedling. Även vissa informationsuppgifter, såsom samordning avallmän information i länet och anpassning av information till förhållanden inomlänet, skulle utföras regionalt. Den regionala personalen skulle vidare gestöd till den kommunala konsumentpolitiska verksamheten och i ökad utsträckningdelta i arbetet CU 1981/82:3 21 inomlänsstyrelsen med frågor som hade konsumentpolitisk anknytning. Fram till dessatt kommunerna hade byggt ut den konsumentpolifiska verksamheten skulle denregionala personalen även ge vägledning och information till konsumenter sombodde i kommuner som ännu inte hade inrättat sådan verksamhet. Den personal somarbetade regionalt med konsumentfrågor skulle även i fortsättningen varainordnad i länsstyrelsernas planeringsavdelningar. Anvisningar för verksamhetenskulle utfärdas av . Riksdagenanslöt sig till dessa rikfiinjer. Med stöd av riksdagsbeslutet intensifieradesfr.o.m. /80 ett tidigare inlett samarbete i projektform mellanlänsstyrelserna och . Länsstyrelserna har sedermera genomhemkonsulenterna medverkat i ca 50 samarbetsprojekt. I arbetet ingår bl. a.inventering av produktutbud, framtagning av underlag för konsumentverketsriktlinjearbete, tillsyn av efterlevnaden av riktlinjer och överenskommelser,hushållsekonomiska utredningar samt undersökningar av konsumenternas tillgångpå kommersiell service. Hemkonsulenterna deltar vid fortbildning av läraresamt vid framtagning och utveckling av läromedel. Inom utbildningsområdet skervidare samarbete med högskolor, länsskolnämnder, folkhögskolor ochstudieförbund. Dessutom medverkar hemkonsulenterna i olika informationsaktiviteter,t. ex. en hushållsekonomisk kampanj som f. n. bedriver. Församarbetsprojekten tas knappt hälften av de samlade hemkonsulentresurserna ianspråk. Resterande resurser disponeras av länsstyrelserna för egna insatser påkonsumentområdet. Resp.länsstyrelser har under /81 vakantsatt en hemkonsulenttjänst iKalmar län och en i samt vid början av det nu innevarandebudgetåret en tjänst i . Länsstyrelserna i ,och har föreslagit att en hemkonsulenttjänst ivart och ett av länen skall dras in under /83. 1 län ärdenna nedskärning redan verkställd genom att en hemkonsulent har överförtstill annan verksamhet. Enligt sina långtidsbedömningar planerar ävenlänsstyrelserna i och indragning av enhemkonsulenttjänst vardera. Vidde flesta länsstyrelserna får hemkonsulenterna i växlande utsträckning anlita biträdespersonal inom ramen för planeringskansliernas resurser. Iflertalet län torde en kontorsbiträdestjänst på hel- eller halvfid stå tillförfogande. Iböljan av hade 191 av landets 279 kommuner någon form av kommunalkonsumentverksamhet. riktade enskrivelse till regeringen angående resurser för den regionalakonsumentpolitiska verksamheten. CU 1981/82:3 22 skrivelsenanfördes att den arbetsfördelning och samverkan som på grundval avriksdagsbeslutet har etablerats mellan kommuner, länsstyrelser ochkonsumentverket har inneburit förbättring och effekfivisering av dekonsumentpolitiska insatserna. Mot denna bakgrund sade sig semed stor oro på att en rad länsstyrelser hade aktualiserat indragning avhemkonsulenttjänster. Det fanns allvarlig risk för att de resurser somriksdagen fastställt så sent som skulle komma att kraftigt minskas. Ensådan utveckling skulle allvarligt försvaga de samlade statliga insatserna påkonsumentområdet och påtagligt ändra de förutsättningar och intentioner somlåg till grund för riksdagsbeslutet, sade och fortsatte: De indragningar av hemkonsulenttjänster som redanskett och som aviseras i länsstyrelsernas långfidsbedömningar synes i ringautsträckning ha sin grund i en klar konsumentpolitisk bedömning avresursbehovet. I stället synes indragningarna i flera fall bero på attpensionering, sjukdom eller tjänstledighet ger länsstyrelserna tillfälle attgöra besparingar. Det finns emellertid också skäl förmoda att vissalänsstyrelser p. g. a. den korta tid som förflutit sedan den nya politikenfastlades av inte gjort helt klart för sig vad denna innebär. Enkraftig minskning av de regionala statliga resurserna på konsumentområdetskulle tillsammans med den redan föreslagna kraftiga reduceringen avkonsumentverkets anslag innebära en avsevärd urholkning av den statligakonsumentpolitiska verksamheten. arbete som på många områdenbygger på samverkan med länsstyrelserna skulle påverkas väsentligt. Till följdav nedskärningarna kan resurserna på konsumentområdet hos de olikalänsstyrelserna också komma att variera på ett sätt som inte avsett. angav det som nödvändigt attstatsmakterna skulle göra en samlad bedömning av behovet av regionalaresurser på det konsumentpolitiska området. Därvid måste sambandet medkonsumentverkets resurser beaktas. 1 avvaktan på en sådan samlad bedömning bordeinga hemkonsulenter vid länsstyrelserna dras in. Konsumentverkethar återkommit till ämnet i yttrande överlänsstyrelsernas anslagsframställningar för /83. Det sägs iyttrandet att med bestämdhet motsätter sig att de avlänsstyrelserna föreslagna indragningarna av hemkonsulenttjänster genomförs. Ensamlad bedömning måste enligt verket göras innan ställning kan tas tilleventuella nedskärningar. erinrar om att inget av hittillsvarandebeslut om omplacering eller vakantsättning av hemkonsulenttjänster har skettefter hörande av verket. Det nära samarbete mellan länsstyrelserna ochkonsumentverket som förutsattes riksdagsbeslut kräver, heter det iyttrandet, att verket orienteras om planerade förändringar avlänsstyrelsernas konsumentverksamhet. CU 1981/82:3 23 Förslaget i mofion 1981/82:10 om indragning avtjänsterna för regionala hemkonsulenter aktualiserar tre frågor, somnäringsutskottet tar upp i tur och ordning. Den första frågan gällerkostnaderna för hemkonsulentorganisationen. Är den i motionen angivnabesparingseffekten, 4 milj. kr. under /82, realistisk om manantar att indragningen, såsom motionärerna menar, kan ske vid årsskiftet1981-1982? Den andra frågan gäller de tekniska förutsättningarna för enindragning av hemkonsulenttjänsterna. Är indragningen genomförbar med hänsyn till gällande lagar och avtal? Den tredjefrågan gäller den regionala konsumentverksamhetens fortbestånd. Bör ,oavsett åtgärden kan genomföras, nu ta ställning för enindragning av hemkonsulenttjänsterna? Detaljerade uppgifter om kostnaderna förhemkonsulentorganisationen finns inte tillgängliga hos någon central instans,och tiden har inte medgivit en rundfråga till länsstyrelserna. Lönekostnaderna- inkl. lönekostnadspålägg - för de 39hemkonsulenttjänsterna torde grovt räknat kunna anges till 2,5 milj. kr.Därtill kommer kostnader för resor och andra expenser. Ett totalbelopp av 4milj. kan möjligen uppnås om också kostnaderna för biträdespersonal medräknas.Enligt betänkandet (SOU 1978:16) Regional konsumentpolitisk verksamhet uppgickunder /77 de under länsstyrelsernas anslag redovisadekostnaderna för den regionala konsumentverksamheten till ca 5 milj. kr. I dettabelopp ingick lönekostnaderna för hemkonsulenterna och uppskattade resurserför ett antal kontorsbiträden samt ett schablonfillägg för lokalkostnader,resor och övriga expenser. Kostnaderna för kontorsbiträden fanns intesärredovisade utan ingick i planeringskansliernas totala kostnader förkontorsbiträden. Det kan anmärkas att kostnader för lokalutrymmen som bliröverflödiga vid en personalminskning inte med säkerhet kan insparas omgående.Bortfall av hemkonsulenternas insatser kan vidare komma att medförakostnadsökningar på annat håll inom . Såsomframgår av redogörelsen i det föregående hålls f. n. tre hemkonsulenttjänstervakanta, varjämte en hemkonsulent har överförts till annan verksamhet. Ca entiondel av den besparing som motionärerna åsyftar med sitt förslag har alltsåredan genomförts, åtminstone vad gäller lönekostnaderna, något som reducerarnettoeffekten om förslaget kan genomföras. Tekniskaförutsättningar för en indragning av hemkonsulenttjänsterna Vid uppsägning från arbetsgivarens sida är hemkonsulenttjänsternasinnehavare enligt lagen (1974:12) om anställningsskydd samt allmännaanställningsavtalet för statliga och vissa andra tjänstemän (AST) tillförsäk- CU 1981/82:3 24 radeen uppsägningstid av, beroende på ålder, ; den sistnämndauppsägningstiden gäller för den som har fylU . När det är fråga omuppsägning på grund av arbetsbrist måste arbetsgivaren varsla om uppsägningenminst en månad i förväg. Arbetstagarorganisationerna har härvid rätt tillöverläggning med arbetsgivaren; överläggningen skall påkallas senast en veckaefter varslet.