bet · G501JuU40 · 1981-12-31 00:00:00 — Individuellrösträtt för nämndemän (punkt 2, mom. 4) (), (), (), (), i (s) och Karl-GustafMathsson (s) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 sombörjar med "Utskottet anser" och som slutar med "behandladdel" bort ha följande lydelse: Erfarenheternaav nämndemännens ökade inflytande i rättskipningen har genomgående varitgynnsamma. Här bör särskilt framhållas att lekmän med individuell rösträtt nuhar medverkat i rättskipningen i hovrätt och kammarrätt och attden ordningen enligt allmänt omfattad uppfattning har fungerat mycket väl. Inteminst härigenom har visats att tiden är mogen att, såsom föreslås i motionen,nu övergå till ett system med fullt genomförd individuell rösträtt även itingsrätt. I brottmål bör, vid lika röstetal, den lindrigaste meningen gälla,även när nämnd deltar i handläggningen. Redanför tillstyrktes i princip en motion om individuell rösträtt förnämndemän inte bara av sådana remissinstanser som LO och TCO utan också avremissinstanser som har nära kontakt med rättskipningen. Bland detillstyrkande remissinstanserna återfanns sålunda ,hovrätten över och samt . JuU 1981/82:40 12 Mot förslaget har väsentligen anförts två skäl.Dels har sagts att det inte är naturligt att hävda att varje nämndeman itingsrätt bör betraktas som en med yrkesdomaren jämställd meddomare, eftersomden lagfarne domaren genom sin utbildning och träning och genom att han är deni målet bäst insatte har större möjligheter än den enskilde nämndemannen attkomma till ett materiellt riktigt resultat. Dels har sagts att förslaget imotionen skulle medföra komplikationer i de fall då domstolen har att väljamellan påföljder som är straffrättsligt likvärdiga. Omdessa skäl kan naturligtvis sägas att tyngden i dem i någon mån är beroende avrelationen mellan antalet lagfarna domare och antalet lekmän. Principiellthar emellertid det första skälet inte större bärkraft här än i andra sammanhangdär lekmän medverkar vid sidan av juristutbildad domare, t. ex. i länsrätteller fastighetsdomstol. Dessutom är att märka att det i samband med attlekmannamedverkan infördes i hovrätt och kammarrätt genom beslut inteföresvävade någon att omröstningsreglerna skulle bygga på annan princip än attvarje röst har lika värde. Ochtill det andra skälet är att säga att de svagheter som kan vara förenade mednuvarande omröstningsregler med hänsyn till graderingen av olika påföljder inteblir vare sig mera eller mindre framträdande om man inför individuell rösträttför nämndemän. De båda frågorna har över huvud taget inte nägot samband med varandra. Ettsystem med individuell rösträtt bör således enligt utskottets mening införasäven för nämndemän i tingsrätt, och det bör ankomma på regeringen attföranstalta om de närmare överväganden i saken som kan behövas. Förslag i ämnetbör föreläggas . Vad utskottet nu anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker således bifall tillmotionen. dels att utskottets hemställan under moment 4 bortha följande lydelse: 4. beträffande individuell rösträtt för nämndemän att med bifalltill motion 1981/82: 664 i denna del (yrkande 10) som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört i detta hänseende.