bet · G501SkU13 · 1981-12-31 00:00:00 — om investeringsavdrag(prop. 1981/82:30 bil. 4 i vissa delar) Regeringen (budgetdepartementet) föreslår iproposition 1981/82:30 bilaga 4 bl. a. att antar vid propositionenfogade förslag till 1. lag om särskiltinvesteringsavdrag vid redovisningen av mervärdeskatt, 2. lag om ändring i lagen(1980:953) om särskilt investeringsavdrag för inventarieanskaffning, 3. lag om ändring i lagen(1980:954) om särskilt investeringsavdrag för byggnadsarbeten m. m. Ipropositionen tas upp vissa investeringsfrämjande åtgärder, bl. a. enanknytning av stimulanserna till mervärdeskatteredovisningen. Idetta sammanhang behandlar utskottet också det i proposition 1981/ 82:10framlagda lagförslaget om ändring i lagen (1980:954) om särskiltinvesteringsavdrag för byggnadsarbeten m. m. De aktuella lagförslagenhar följande lydelse. SkU 1981/82:13 Lagom särskilt investeringsavdrag vid redovisningen av mervärdeskatt 1 § Särskilt investeringsavdragvid redovisningen av mervärdeskatt medges enligt denna lag. 2 § Avdrag medges vid anskaffning av döda inventarieravsedda för stadigvarande bruk i verksamheten. Medinventarier förstås tillgångar som vid inkomsttaxeringen behandlas enligt debestämmelser som gäller för maskiner och andra för stadigvarande bruk avseddainventarier. Som inventarier anses dock inte nyttigheter som avses i punkt 11av anvisningarna till 22 S kommunalskattelagen (1928; 370) och inte hellertillgångar som avses i punkt 6 av anvisningarna till 29 S nämnda lag. Avdragmedges inte för sådan del av anskaffningsvärdet av inventarier för vilken utgårstatsbidrag som avses i åttonde stycket av anvisningarna till 19 §kommunalskattelagen. Avdrag medges inte heller för sådan del avanskaffningsvärdet för vilken investeringsfond enligt lagen (1979:609) omallmän investeringsfond eller motsvarande äldre författning tas i anspråk. 3 § Avdrag medges inte för 1. inventarier med en beräknadvaraktighetstid av högst , 2. begagnade inventarier, 3. sådana motordrivna fordon ochsläpfordon som avses i vägirafikkun-görelsen (1972:603), 4. fartyg, luftfartyg ochjärnvägsvagnar samt containrar och liknande anordningar för befordran av gods, 5. föremål avsedda för utsmyckning, 6. inventarier för vilkaanskaffningsvärdet, minskat med mervärdeskatt, somavses i 22 § första stycket lagen (1968:430) om mervärdeskatt inte har uppgåtttill sammanlagt . Bestämmelsernai första stycket 3 gäller inte släpvagn som dras av traktor eller motorredskapoch som används endast på sätt som anges i vägtrafikskattelagen (1973:601) ifråga om traktor klass II. Omfattaren redovisningsperiod annan tid än två kalendermånader skall beloppet enligtförsta stycket 6 justeras i motsvarande mån. 4 §Avdrag medges endast för inventarier som levereras 31 december 1982. Avdrag medges dock inte om leveransen grundar sig på ett skriftligt avtal som har träffats före den . I fråga om inventarier som den skattskyldige har tillverkat själv medges avdrag endast under förutsättning att tillverkningen har på börjats efter och avslutats 31 december 1982. SkU 1981/82:13 3 För inventarier, som har förvärvats från någon medvilken den skattskyldige är i väsentlig ekonomisk intressegemenskap, medgesavdrag endast om inventarierna har tillverkats av säljaren och tillverkningenhar påbörjats efter . Avdragför en viss inventarieanskaffning medges inte enligt både denna lag och lagen(1980:953) om särskilt investeringsavdrag för inventarieanskaffning. Denskattskyldige får själv bestämma vilket avdrag han vill utnyttja. 5 §Avdraget beräknas till av anskaffningsvärdet, minskat med mervärdeskatt, av inventarierna. Är den ingående mervärdeskatt som hänför sig till anskaffningen inte i sin helhet avdragsgill enligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt får det särskilda avdraget beräknas endast på den del av anskaffningsvärdet som svarar mot den avdragsgilla ingående mervärdeskatten. Beloppetav det särskilda avdraget anses som ingående mervärdeskatt. Beloppet skall inteminska avskrivningsunderlaget vid inkomsttaxeringen och skall inte räknas somskattepliktig inkomst vid nämnda taxering. 6 § Utan hinder av vad somföreskrivs i lagen (I%8:430) om mervärdeskatt skall det särskilda avdraget förvisst inventarium göras i deklarationen för den redovisningsperiod undervilken leveransen har skett. 7 8 Den som i deklaration enligt22 § lagen (1968:430) om mervärdeskatt gör avdrag som avses i denna lag skall ien särskild bilaga lämna närmare uppgifter om avdraget. Bilagan skall lämnastill som deklarationen lämnas. Närsärskilda skäl föreligger får för viss redovisningsskyldig medgeinskränkningar i denna uppgiftsskyldighet eller att uppgiftsskyldigheten fårfullgöras på annat sätt. I fråga om sådana beslut gäller 51 § tredje stycketlagen om mervärdeskatt. Denna lag träder i kraft efter den dag dålagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket i Svenskförfattningssamling. Kartong: S. 13, 4 § rad 3 Tillkommer: 1981. 13,sist på sidan Tillkommer: För- - 1980. Lag om ändring i lagen (1980:953) om särskiltinvesteringsavdrag för inventarieanskafTning Härigenom föreskrivs att I § lagen (1980:953) om särskiltinvesterings-avdrag för invenlarieanskaffning skall ha nedan angivna lydelse. Vid beräkningen av nettointäkt av jordbruksfastighet eller rörelse enligt kommunalskattelagen (1928: 370) och lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt har skattskyldiga, som anskaffat döda inventarier avsedda för stadigvarande bruk i verksamheten, rätt till särskilt investeringsavdrag enligt bestämmelserna i denna lag. I fråga om handelsbolag beräknas avdraget för bolaget. Med inventarier förstås vid Med inventarier förstås vid tillämpning av denna lag tillgångar tillämpning av denna lag tillgångar som vidinkomsttaxeringen behandlas enligt de bestämmelser som gäller för maskineroch andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier. Som inventarier ansesdock inte nyttigheter som avses i punkt 11 av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagenoch inte heller tillgångar som avses i punkt 5 av anvisningarna till 29 §nämnda lag. som vidinkomsttaxeringen behandlas enligt de bestämmelser som gäller för maskineroch andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier. Som inventarier ansesdock inte nyttigheter som avses i punkt 11 av anvisningarna till 22 §kom-munalskatteiagen och inte heller tillgångar som avses i punkt 6 avanvisningarna till 29 § nämnda lag. Särskilt investeringsavdrag enligt dennalag medges inte för inventarier för vilka den skattskyldige har tillgodoförtsig investeringsavdrag enligt lagen (1981:000) om särskilt investeringsavdragvid redovisningen av mervärdeskatt. Denna lag träder i kraft en veckaefter den dag då lagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket iSvensk författningssamling. SkU 1981/82:13 Lagom ändring i lagen (1980:954) om särskilt investeringsavdrag förbyggnadsarbeten m. m. Härigenomföreskrivs att 2 och 3 §§ lagen (1980:954) om särskilt investeringsavdrag förbyggnadsarbeten m. m. skall ha nedan angivna lydelse. Särskiltinvesteringsavdrag med- Särskilt investeringsavdrag med- ges endast för arbetesom har igång- ges endast för arbete som har igångsatts den 1novem- satts 30 september 1981. ber 1980-den 31 oktober 1982. Ett arbete anses igångsattnär det har påbörjats på arbetsplatsen. Särskiltinvesteringsavdrag utgör av den del av utgifterna för ny-, till-eller ombyggnad och av den del av utgifterna för täckdikning somhänför sig till perioden 31 mars 1982. Utgifter anseshänförliga till om de avser material som har fogats in i enbyggnad eller annat arbete som har utförts . Särskiltinvesteringsavdrag utgör av den deJ av utgifterna för ny-, till-eller ombyggnad och av den del av utgifterna för täckdikning somhänför sig till perioden 31 mars 1983. Utgifter anseshänförliga till om de avser material som har fogats in i enbyggnad eller annat arbete som har utförts . Investeringsavdrag skall göras för det beskattningsår under vilket ett arbete har utförts. Om arbetet hänför sig till flera beskattningsår och investeringsavdrag på grund av arbetet inte redan har gjorts, får dock hela investeringsavdraget göras vid taxeringen för det sista beskattningsår som kan komma i fråga. Särskiltinvesteringsavdrag medges högst med ett belopp som motsvarar den vidtaxeringen till statlig inkomstskatt beräknade inkomsten av förvärvskällan föresärskilt investeringsavdrag och före i förekommande fall - avdrag förin-komstbaserad avsättning till resultatutjämningsfond enligt 41 d § kommunalskattelagen(1928:370), avdrag för avsättning till allmän investeringsreserv enligt lagen(1979:610) om allmän investerings- Särskiltinvesteringsavdrag medges högst med ett belopp som motsvarar den vidtaxeringen till statlig inkomstskatt beräknade inkomsten av förvärvskällan föresärskilt investeringsavdrag och före i förekommande fall - avdrag förin-komstbaserad avsättning till resultatutjämningsfond enligt 41 d §kommunalskattelagen (1928:370), avdrag för avsättning till allmän investeringsreservenligt lagen (1979:610) om allmän investerings- 1981/82: 10. Kartong: S. 5-6, sista stycket Rättat till spaltadsättning. S. 6, sist pä sidan Tillkommer: De nya-- taxering. reserv, uppskov enligt lagen (1979:611) omupphovsmanna-konto samt schablonavdrag för egenavgifter. Vad som inte kunnatutnyttjas på detta sätt får vid senare taxering utnyttjas genom avdrag iförvärvskällan, dock senast vid den taxering som sker tredje året efter det årdå taxering enligt andra stycket har skett. Ett förskjutet investeringsavdragfår - i förekommande fall sedan hänsyn tagits till det på det aktuellabeskattningsåret belöpande avdraget - inte överstiga det belopp som harberäknats enligt första meningen. reserv, uppskov enligt lagen (1979:611) omupphovsmanna-konto samt avdrag för avsättning för egenavgifter enligt lagen(1981:691) om socialavgifter. Vad som inte kunnat utnyttjas på detta sätt fårvid senare taxering utnyttjas genom avdrag i förvärvskällan, dock senast vidden taxering som sker tredje året då taxering enligt andrastycket har skett. Ett förskjutet investeringsavdrag får i förekommande fallsedan hänsyn tagits till det på det aktuella beskattningsåret belöpande avdraget- inte överstiga det belopp som har beräknats enligt första meningen. Denna lag träder i kraft två veckorefter den dag då lagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket iSvensk författningssamling. De nya bestämmelserna i 3 § tillämpas dock förstagången vid taxering. SkU 1981/82:13 7 1981/82:44av () Imotionen yrkas att beslutar att särskilt investeringsavdrag skallkunna medges för motorredskap och terrängfordon av det slag som i motionenanförts. 1981/82:45av () Imotionen yrkas att beslutar att investeringsavdrag skall kunnaöverföras från leasingbolag till hyrestagare enligt vad som anförts i motionen. 1981/82:47yrkandena 4 och 5 av m.fl. (s) I motionen yrkas med hänvisning tillmotion 46 4. att avslår förslagettill nytt system för investeringsavdrag för inventarier, 5. att beslutar attförlänga det nu gällande systemet för investeringsavdrag för inventarier tillatt gälla även inventarier som har levererats den 1 januari1982-den 31 december 1982. 1981/82:55av () och () 1 motionen yrkas att regeringenvid utarbetande av regler för stimulansåtgärder för näringslivetsinvesteringar utgår från att också investeringar i fartyg skall kunna omfattasav stimulansåtgärder. 1981/82:58 yrkandena 8 och 9 av m. fl. (vpk) I motionen yrkas medhänvisning till motion 57 - att beslutar 8. att avslå förslaget till lag omsärskilt investeringsavdrag vid redovisningen av mervärdeskatt, 9. att upphäva lagen 1980:953 omsärskilt investeringsavdrag för inventarieanskaffning. Till utskottet har inkommit skrivelser frånFinansbolagens förening, , , ,m.fl.. , , och . I propositionen föreslås ett nytt system förinvesteringsavdrag för inventarier. Enligt nu gällande regler får avdrag föranskaffning av vissa inventarier göras av anskaffningsvärdet exkl.mervärdeskatt vid beräkning av den nettointäkt av jordbruksfastighet ellerrörelse som skall redovi- SkU 1981/82:13 8 För ett aktiebolag med en marginalskatt på , som helt kanutnyttja avdraget, är värdet av avdraget 11,av anskaffningsvärdet exkl.mervärdeskatt. Enligtförslaget i propositionen skall fr. o. m. ikraftträdandet och t.o. m. avdrag få göras av anskaffningsvärdet exkl.mervärdeskatt för nu avdragsberättigade inventarier i samband med redovisningenav mervärdeskatt. Avdraget får göras i deklaration för den redovisningsperiodunder vilken inventariet levererades. Fördelarna med det nya systemet ärnärmast att företagen får en ekonomisk investeringsstimulans som i flertaletfall blir tillgänglig efter inventarieanskaffningen och utan hänsyntill det skattemässiga resultatet. I förhållande till det nuvarande investeringsavdragetinnebär förslaget den begränsningen, att företag som inte är skattskyldiga tillmervärdeskatt, exempelvis banker och försäkringsbolag, förlorar rätten tillavdrag. Budgetministern motiverar denna inskränkning med att behovet avinvesteringsstimulanser för de ej mervärdeskatteskyldiga företagen allmänt settfår sägas vara litet. Iövrigt innebär förslaget att investeraren liksom har möjlighet attvälja mellan att använda investeringsfondsmedel och att begära investeringsavdrag.Används sådana fondmedel går avdragsrätten förlorad. Utskottethar vid behandlingen av den nya formen för investeringsstimulanser funnitanledning att särskilt uppmärksamma vissa möjligheter att utnyttjainvesteringsavdragen för inte avsedda verksamheter och det är prövningen avdessa frågor, vilka redovisas i det följande i samband med ett motionsyrkande,som föranlett utskottet att bryta ut förslagen om investeringsavdrag urpropositionen och behandla dem särskilt. LarsWerner m. fl. (vpk) yrkar i motion 58 avslag på förslaget om det nyainvesteringsavdraget och begär också slopande av de nuvarande avdragsreglerna,som avser inventarieanskaffningar fram . m.fl. (s)anser däremot att det föreligger behov av investeringsstimulanser men biträderinte förslaget om ett mervärdeskatteanknutet avdragssystem utan vill i ställetförlänga nuvarande investeringsavdrag att gälla också . Yrkandet somframställs i motion 47 motiveras i motion 46 med att det föreslagna systemetleder till en onödig ökning av företagens likviditet och till en temporärbelastning av statsbudgeten av betydande storleksordning. Finansutskottetanser att likviditetsförbättringen för företagen är angelägen och kan habetydelse för investeringsbenägenheten. Psykologiskt kan de positivaverkningarna av det nya systemet bli betydande enligt finansutskottets mening.Vidare finner utskottet att avgränsningen av stödet tillmervärdeskatteredovisningen medför att det riktas mera direkt till denkonkurrensutsatta delen av näringslivet och med hänsyn till de sålundaredovisade fördelama tillstyrker utskottet den nya formen förinvesterings-avdrag. vill förstkonstatera att även om det föreligger en SkU 1981/82:13 9 förhållandevisbred politisk enighet om behovet av investeringsstimulanser - det ändå måsteanses tveksamt om man när de avsedda effekterna när man under förhållandevislånga tidsperioder arbetar med ett i princip oförändrat stimulanssystem. Följdenblir under sådana förhållanden lätt att företagen betraktar stödet mera som enpermanent skatteförmän än som en faktor som påverkar investeringsbenägenheten.Denna invändning kan självfallet också riktas mot det nu föreslagnaavdragssystemet, eftersom den huvudsakliga skillnaden mellan detta och det nugällande är att stimulansen skall äga rum tidigare och inte längre varaberoende av verksamhetens resultat. anser att det nya systemetkan leda till psykologiskt positiva verkningar på investeringsviljan. övergångsvis får vidkännas en ekonomisk merbelastning kan enligtutskottets mening inte vara något avgörande hinder mot den föreslagna formenför investeringsavdrag. I likhet med finansutskottet finner skatteutskottet attden likviditetsförbättring som förslaget kan medföra måste anses vara angelägenoch att de skäl som åberopas häremot knappast kan anses bärande. Med detanförda tillstyrker skatteutskottet införandet av mervärdeskatteanknutnainvesteringsavdrag och avstyrker således bifall till motionerna 47 och 58såvitt de avser denna fråga. Beträffandelagförslagets utformning har i motioner och skrivelser framförts yrkandenavseende såväl vidgad avdragsrätt som tekniska ändringar. I motion 44 begärSven () att investeringsavdrag skall få göras också förmotorredskap och terrängfordon som är att hänföra till skogsmaskiner. har i skrivelse till utskottet begärt avdragsrätt förgaffeltruckar. I båda dessa fall beror frånvaron av avdragsrätt på att sådanainventarier hör till gruppen motordrivna fordon och släpfordon som i principundantagits från avdrag i såväl den nu gällande som den föreslagna lagen ominvesteringsavdrag. Utskottetär väl medvetet om att denna undantagsbestämmelse av många företagare upplevssom orättvis men det står också enligt utskottets mening klart att meraväsentliga utvidgningar av avdragsrätten blir synnerligen kostnadskrävande ochkan leda till krav på ytterligare sådana förmåner. Mot denna bakgrund ärutskottet inte berett att förorda några mera väsentliga ändringar avavdragsrätten. I enlighet härmed avstyrker utskottet också det yrkande omstimulanser för investeringar i fartyg som och (båda s) framför i motion 55, ett yrkande som också stöds av en skrivelse frånSveriges redareförening. Utskottet finner att starka skäl för att stimulerafartygsbyggandet visserligen kan åberopas men anser den långa byggnadstidenmedföra att den form av tidsbegränsad stimulans som det här gäller knappast ärlämplig för detta ändamål. Det bör i sammanhanget observeras att skepp föryrkesmässig sjöfart är undantagna från skatteplikt enligt mervärdeskattelagen,vilket medför rent tekniska svårigheter att inordna fartygen i det nu aktuellasystemet. Stöd till fartygsbyggande bör därför enligt utskottets mening ges iandra former än genom investeringsavdrag. SkU 1981/82:13 10 Från företrädare för bank- och försäkringsväsendethar framställts önskemål om att de företag som har rätt tillinvesteringsavdrag men som inte kan utnyttja det mervärdeskatteanknutnaavdraget skall få behälla den nuvarande avdragsrätten . Sombudgetministern framhållit kan behovet av stimulansåtgärder för de angivnaverksamhetsområdena inte anses vara så betydande att de motiverar avsteg frånhuvudprincipen i det nya systemet, varför utskottet inte heller anser sig kunnabiträda dessa framställningar. Beträffandeutformningen i övrigt av lagförslaget har framförts olika erinringar. har i skrivelse till utskottet påpekat en konsekvensför kommissionärs- och kommittentföretag som inte torde varit avsedd. Om, som ivissa fall förekommer, kommissionärs-företaget äger inventarierna men kommittentföretagetär skattskyldigt till mervärdeskatt skulle enligt förslaget avdragsrätten gåförlorad. För att undvika sådana verkningar förordar utskottet ett tillägg till2§ i författningsförslaget av innebörd att kommittentföretaget i det avseddafallet får avdragsrätt utan att vara ägare till inventariet. Ettnärbesläktat men mera komplicerat problem tas upp av () i motion45, där motionären yrkar att företag som bedriver s. k. finansiell leasingskall kunna överföra avdragsrätten till hyrestagarna. Eftersom det nyaavdraget i motsats till det gamla ligger utanför beskattningen kan värdetdärav för hyrestagaren uppskattas till ett belopp motsvarande 2,5 gångeravdraget. Detta skulle enligt motionärens mening leda till att leasingföretageni motsvarande mån måste öka sin vinst, vilket framstår som en orimlighet förandra bolag än de som ingår i koncerner med omfattande möjligheter att medavdragsrätt vid taxeringen utge koncernbidrag, S.T.C. har iskrivelse till utskottet instämt i motionens syfte och förordat att fråganlöses genom en dispensregel. , som är den ledandebranschorganisationen på detta område, anser sig inte kunna förorda förslaget imotionen med hänsyn till att det innebär ett avsteg från huvudprincipen attavdragsrätten skall vara förbehållen ägaren och till att även andrahyresformer än industriell leasing under sådana förhållanden kan göra anspråkpå avdragsrätt. Somframgår av de här angivna ståndpunkterna anser sig de fristående leasingföretagenmissgynnade av förslaget i propositionen som enligt deras mening främst gynnarde koncern- och bankanknutna företagen. Utskottetfinner att de problem som motionären påtalar blir mera påtagliga i det nyasystemet än i det gamla. De ståndpunkter som de olika typerna avfinansieringsföretag intar tyder också på att det föreslagna systemet meragynnar de koncernanknutna än de fristående finansbolagen. Vad utskottet ovanförordat i fråga om kommissionärs- och kommittentföretag innebär ett avsteg frånprincipen att avdragsrätten skall förbehållas den som äger inventariet.Finansbolagens invändningar i fråga om avgränsningen mot andra hyresformersynes inte heller behöva tillmätas någon avgörande betydelse. SkU 1981/82:13 11 I princip kan frågan lösas som motionären föreslårgenom att leasingföretagen får rätt att välja mellan att behålla avdragsrätteneller överiåta den till hyrestagarna. Vid prövningen av detta spörsmål harutskottet emellertid funnit att den föreslagna begränsningen av avdragsrättentill mervärde-skatteredovisande företag, som även finansutskottet ansettvärdefull, blir illusorisk om företag som bedriver finansiell leasing fåravdragsrätt. Banker och försäkringsbolag liksom kommuner och landsting ochandra inte mervärdeskatteredovisande verksamheter måste under sådana förhållandenfinna det förmånligare att hyra inventarier av leasingföretag än att självaköpa dem eftersom uthyraren kan tillgodoföra hyrestagaren avdraget genom enmotsvarande nedsättning av hyran. Detbör observeras att denna möjlighet föreligger också i nuvarande avdragssystemnär det gäller den offentliga sektorn, som där i princip inte avses kunnaåtnjuta investeringavdrag, men som har möjlighet att i samband med förhyrningav inventarier få hyran reducerad med vad som svarar mot uthyrarens avdrag. kan bedöma öppnar den finansiella leasingen inte avsedda möjligheteratt utnyttja investeringsavdragen och den kan också medföra vissa andraskatteföriuster för statsverket genom möjligheterna att i vissa fall utnyttjasystemet med koncernbidrag och skattefria utdelningar från dotterbolag tillmoderbolag inom en koncern. Härtill kommer de olägenheter i fråga omkonkurrensneutraliteten som påtalats i motionen. Problemen kan enligtutskottets mening lösas genom att avdragsrätten vid finansiell leasing försöver från uthyraren-finansbolaget till hyresta-garen-användaren. I enlighethärmed föreslår utskottet att 2 § lagförslaget kompletteras med en bestämmelseav angiven innebörd. Alla leasingföretag får då arbeta på samma villkor ochanvändaren får avdragsrätt endast om han är mervärdeskatteredovisare. Denföreslagna ändringen kan emellertid medföra att hyrestagare som under höstenträffat hyresavtal som utgår från de i propositionen angivna förutsättningarnaoch där avdraget alltså redan är inbyggt i hyresbeloppet kommer att kunna göraanspråk på dubbla investeringsavdrag om det föreslagna systemet med parallellaavdragsmöjligheter bibehålls. För att undvikasådana konsekvenser och med hänsyn till att ärendet försenats genom attutskottet funnit det nödvändigt att särskilt pröva leasingfrågorna förordarutskottet också den ändringen att de nya reglerna skall gälla inventarier somlevereras fr. o. m. . Vadsom framför allt skiljer finansiell leasing från andra former av uthyrning äratt inventarierna tillhandahålls enligt användarens önskemål. Inköpspriset ärdärför alltid bekant för hyrestagaren, som normalt löser in inventarierna efterhyrestidens utgång. Skillnaden mellan detta förfarande ochavbetalningsförsäljning med ägarförbehåll är således i praktiken ganska ringa.Att här avsedd uthyrning ökat kraftigt kan delvis förklaras avde restriktioner som gäller för avbetalningsförsäljningen i SkU1981/82:13 12 fråga om kontantinsatserna. Några motsvarandeinskränkningar har inte hämmat den finansiella leasingen.