bet · G501TU28 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:28 om anslag till Luftfart och om vissa luftfartspolitiskafrågor (prop. 1981/82:100 och 1981/82:98) I detta betänkande behandlasförslag som regeringen () förelagt dels iproposition 1981/82:100 bilaga 9 under avsnittet F. Luftfart, dels iproposition 1981/82:98 om vissa luftfartspolitiska frågor. Vidare behandlas de i nedanstående förteckning upptagnamotioner som framlagts under den allmänna motionstiden samt de medanledning av den sistnämnda propositionen väckta motionerna. Proposition 1981/82:100 Anslagen till luftfartsverkets verksamhet m.m. Iproposifion 1981/82:100 bilaga 9 återfinns regeringens förslag tillmedelsanvisning för /83 under avsnitt F. Luftfart, punkterna F1-F 4, på s. 122-131. att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tillFlygplatser m. m. beräknas ett reservationsanslag på . (punkt Fl,s. att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tillBeredskap för civil luftfart beräknas ett reservationsanslag på . (punkt , s. 125-126), att till Ersättning till för särskildarabatter vid flygtrafik på anvisas ett förslagsanslag på . (punkt F3, s. 126-127), att till anvisas ett anslag på . (punkt F 4, s. 127-131). Proposition 1981/82:98 I proposition 1981/82:98 föreslås att 1. godkänner de ipropositionen förordade riktiinjerna för den statliga luftfartspolitiken, 2. godkänner den ipropositionen förordade inriktningen av luftfartsverkets verksamhet, 1 1981/82. TU1981/82:28 2 3. godkänner attluftfartsverkets statskapital och förräntningskrav sätts ned i enlighet med dei propositionen förordade riktlinjerna, 4. bemyndigarregeringen att medge luftfartsverket att teckna borgen för intillett belopp på högst , 5. till Vissersättning till för /83 anvisar ettreservationsanslag av , 6. tillFlygplatser m. m. för /83 anvisar ett reservationsanslag av . I propositionen föreslås attluftfarten anpassas till trafikpolitiska riktlinjer. Inom ramen för ensamordnad trafikpolitik bör en samhällsekonomisk grundsyn vara vägledande fördet fortsatta luftfartspolitiska handlandet. Samhällsekonomiska övervägandenmåste dock utgå från att affärsverk och enskilda transportföretag i principskall vara effektiva i företagsekonomisk mening. En marginalkostnadsanpassadprissättning bör eftersträvas. En nedskrivning med 89 milj. kr. avluftfartsverkets statskapital föreslås. Nedskrivningen innebär en minskning avluftfartsverkets kostnader med närmare 15 milj. kr./år. I propositionen avgränsas ett interregionalt flyglinjenät.Nätet omfattar SAS och Linjeflygs nuvarande inrikeslinjer som trafikeras medtyngre jetplan (primärnätet). Som grundprincip bör gälla att trafiken skall skeenligt företagsekonomiska principer. Andra skäl än rent företagsekonomiska kandock finnas för att etablera eller upprätthålla en flyglinje. Det konstateras vidare att den matartrafik - trafik medmindre plan, s. k. sekundärtrafik - som Linjeflyg bedriver med flygplaninhyrda från Swedair är företagsekonomiskt olönsam. Underskottet bärs avflygbolagen, ett åtagande som upphör . Nya och försekundärtrafiken lämpliga flygplanstyper kommer att tas i bruk omkring år 1985.Med denna typ av flygplan finns förutsättningar att få lönsamhet i denregionalpolitiskt betydelsefulla sekundärtrafiken. Det är därför angeläget attLinjeflygs matartrafik kan bedrivas övergångsvis. föreslås få i uppdrag att utarbeta en planför ett lönsamt sekundärnät. I propositionen konstateras att SAS och Linjeflyg utrederförutsättningarna för olika former av samverkan mellan bolagen. Inom ramen förSAS-samarbetet bör alla möjligheter till effektivisering av svenskt inrikesflygtas till vara. Det interregionala linjenätet bildar utgångspunkt förvilka flygplatser som skall ingå i luftfartsverkets system förresultatutjämning. Detta system omfattar enbart de statligaflygplatserna. I propositionen föreslås att också de kommunala flygplatserna iVäxjö och skall ingå i systemet. TU1981/82:28 3 I propositionen konstateras att ettkommunalt medengagemang är angeläget och en nödvändig förutsättning för attflygtrafiken skall kunna utvecklas på ett sätt som tillgodoser kraven på entillfredsställande interregional transportförsörjning. i kostnadsbesparande syfte, ett samarbete mellan luftfartsverket ochberörda kommuner i vad gäller driften av de statliga flygplatserna påbörjats.Ett sådant samarbete föreslås i propositionen utvecklas. Vissa justeringarföreslås beträffande de kommunala investeringsbidragen. I propositionen föreslås vidare att skallbibehållas. bör förvaltas av luftfartsverket i avvaktan på resultatet avöverläggningar med berörda kommunala intressenter om flygplatsfrågan iStockholmsregionen. () kommer att flytta sin verksamhet tillArlanda senast . I propositionen konstateras att LINtill följd av flyttningen kommer att åsamkas kostnadshöjningar och ett visstintäktsbortfall. För perioden /83-1985/86 har beräknatresultatförsämringen till ca 200 milj. kr. För att möjliggöra en utflyttning avbolagets trafik krävs vissa investeringar. På kort sikt uppgår investeringarnatill ca 300 milj. kr. varav 160 milj. kr. faller på staten och berördalandsting. I propositionen föreslås att kompenseras för deengångskostnader -högst 30 milj. kr. - som bolaget åsamkas i samband medutflyttningen. Vidare föreslås att erhåller ett stöd på 20 milj. kr. förolika offensiva åtgärder så att de negativa effekterna av utflyttningenbegränsas samt att regeringen får medge luftfartsverket att teckna borgen förLIN intill ett belopp på högst 200 milj. kr. De ytterligare åtgärder som kankomma att erfordras för att skall erhålla ett tillfredsställande resultatfår prövas när resultatutvecklingen är känd. Efter en övergångstid på tre årbör kunna anpassa kostnaderna till intäkterna. Förslag läggs fram om riktlinjer för planeringen medhänsyn till flygbuller. Ett antal åtgärder föreslås i syfte att effektiviseraluftfartssektorn. Det gäller bl. a. ramp- och expeditionstjänsten samt brand-och räddningstjänsten. I propositionen understryks att luftfartsverketnoggrant måste pröva alla möjligheter till rationaliseringar. Den nu gällande ekonomiska tioårsplanen förluftfartsverket skall fullföljas. För luftfartsverkets investeringar /83 föreslås att ett reservationsanslag om 73,2 milj. kr.anvisas. I propositionen redovisas en utvärdering av denförsöksverksamhet med flygtrafik på som pågått . Motioner framlagda under den allmänna motionstiden I motion 1981/82:232 av m. fl. (m) yrkas attriksdagen 29-31 9 b beslutar att skall klassificerassom primär flygplats. I motion 1981/82:360 av () yrkas attriksdagen som sin 24-25 5 b mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om bibehållande av vissinrikestrafik på . I motion 1981/82:361 av m. fl. (m) yrkas attriksdagen med 22-23 5 a upphävandeav sina tidigare beslut beslutar att den reguljära inrikesflygtrafiken skallvara kvar på i enlighet med de riktlinjer som angavs i proposition1980/81:30. I motion 1981/82:597 av m. fl. (s) yrkas attriksdagen begär 35-36 12 attregeringen upptar överläggningar med SAS och andra flygbolag omutökning eller nyetablering av flygtrafik på i enlighet medvad som anförts i motionen. I motion 1981/82:789 av m. fl. (s) yrkas attriksdagen hos 29-31 9 a regeringenbegär förslag om att länsflygplatsen överförs till statligprimärflygplats. I motion 1981/82:1136 av m. fl. (s), yrkas,såvitt nu är i 35-36 12 fråga(yrkande 2), att uttalar att regeringen bör ta upp överläggningar medSAS i syfte att bättre utnyttja flygplatsen kapacitet. Motiveringentill yrkandet återfinns i motion 1981/82:1131. 1 motion 1981/82:1387 av m. fl. (m) yrkasatt 22-23 5 a beslutar att skall bibehållas förjetflyg. I motion 1981/82:1399 av och (båda 22-23 5 a m) yrkasatt med upphävande av sina tidigare beslut beslutar att den reguljärainrikesflygtrafiken skall vara kvar på i enlighet med de riktlinjer somangavs i proposition 1981/82:30. 1 motion 1981/82:1415 av Per Stenmarck (m) yrkas attriksdagen begär att 35-36 12 regeringenunder redovisar förslag fill ett bättre kapacitetsutnyttjande av Sturupsflygplats. I motion 1981/82:1615 av m. fl. (vpk) yrkas,såvitt nu är i 25-27 6 a fråga(yrkande 4), att hos regeringen hemställer om förslag till direktjärnvägsförbindelse mellan och i enlighet med vad som anförsi motionen. Motiveringentill yrkandet återfinns i motion 1981/82:1614. I motion 1981/82:1833 av m. fl. (m) yrkas attriksdagen hos 22-23 5 c regeringen anhåller om en utredning beträffande formerför reguljär inrikestrafik till och från i enlighet med vadsom anförts i I motion 1981/82:1838 av () yrkas attriksdagen måtte 21 4 begära attregeringen utreder konsekvenserna av ett godkännande av ABC-charter. I motion 1981/82:1841 av m. fl. (vpk) yrkasatt 24-25 5 d beslutaratt som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsbeträffande nedläggning av m. m. I motion 1981/82:1846 av m. fl. (c) yrkasatt som 24-25 5 b sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av bibehållandet avdet inrikes kortdistansflyget på i enlighet med vad som anförts imotionen. I motion 1981/82:1894 av m. fl. (s),yrkas, såvitt nu är i 25-27 6 b fråga(yrkande 8), att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad i motionen anförts om beslutsunderlag för spårutbyggnad till . Motioner framlagda med anledning av proposition 1981/82:98 I motion 1981/82:2165 av m. fl. (s) yrkas attriksdagen beslutar 25-27 6 c att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av enbättre och utökad kollektivtrafik mellan och . I motion 1981/82:2168 av Kersfin m. fl. (fp) yrkasatt 35-36 12 som sinmening ger regeringen till känna att och i ökad grad börkomma till användning som alternativ till . I motion 1981/82.2169 av RolandSundgren m. fl. (s, m, c, fp, vpk) yrkas 1. att riksdagensom sin mening uttalar att skall 31 inplaceras i detinterregionala flygplatssystemet och behållas i det internationellaflygplatssystemet, 2. att som sin meninguttalar att regeringen uppdrar till 31 luftfartsverket att skyndsamt prövafrågan om som alternativ flygplats till . I motion 1981/82:2170 av m. fl. (vpk) yrkasatt 24-25 beslutar uttala att all reguljär flygtrafik iStockholmsområdet skall terminera på och i övrigt godkänna vad somanförs i motionen. I motion 1981/82:2171 av m. fl. (m) yrkas, 1.att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad 10-12som i motionen anförts om riktlinjerna för luftfartspolitiken. 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom behovet av rationaliseringsåtgärder inom luftfartsverket, 3. att riksdagenbeslutar att avslå regeringens förslag om att luftfartsverkets statskapitaloch förräntningskrav nedsätts, 4. att riksdagenbeslutar att skall bibehållas för reguljärt jetflyg i enlighetmed vad i motionen anförts, 5. att riksdagenbeslutar att avslå regeringens förslag att medge luftfartsverket att tecknaborgen för intill ett belopp om högst , 6. att riksdagenbeslutar att avslå regeringens förslag att till Viss ersättning till LinjeflygAB för /83 anvisa ett reservationsanslag av , 7. att riksdagenbeslutar att till Flygplatser m. m. för /83 anvisa ettreservationsanslag av . I motion1981/82:2172 av m. fl. (s) yrkas 1. att riksdagenuttalar att trafiken på de s. k. sekundärlinjerna på 19 , ,och skall garanteras fr. o. m. den 1juli 1982 och /86, 2. att riksdagenuttalar sig för att den av regeringen aktualiserade 19 utredningen om denframtida sekundärtrafiken genomförs och att trafiken på sekundärnätetsäkras. I motion 1981/82:2173 av GötheKnutson och (båda m) yrkas 1. att riksdagenmed upphävande av sina tidigare beslut beslutar att den reguljärainrikesflygtrafiken skall vara kvar på i enlighet med de riktlinjer somangavs i proposition 1980/81:30, - för det fallatt inte skulle bifalla yrkande 1 - att beslutar som sinmening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten avreguljärtrafik med F 28 på linjen och att Brommaflygplats således bibehålls för viss inrikes linjetrafik. I motion 1981/82:2174 av BoLundgren och (båda m) 37-38 yrkas att beslutarupphäva luftfartsverkets företrädesrätt till s. k. rampverksamhet. I motion 1981/82:2175 av BerntNilsson (s) yrkas att uttalar att 31-33 kommunala bidrag tilldrift av statiiga flygplatser ej skall kunna krävas samt att den kommunalaandelen av en investering i en statlig flygplats ej skall kunna överstiga denandel, , som gällt. I motion 1981/82:2176 av och i (båda s) yrkas att beaktar vad som anförts imotionen angående flygtrafiken på , och . Behandlas i /82:28 7 ,,,, I motion 1981/82:2177 av och (båda fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts a) dels detsekundära flyglinjenätets struktur, b) dels ett meraflexibelt prissättningssystem på sekundärnätet, c) dels regionaltanpassade luftfartsavgifter, d) delsatt bibehålls som statlig flygplats, e) dels en redovisning och tidsplan för investeringen somunderlättar marktransporterna . I motion 1981/82:2178 av m. fl. (s)yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad 25-27 6 b som anförts i motionen omkollektivtrafikförbindelserna mellan 27 7 city och , 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad 36 13 som har anförts i motionen omLuleå flygplats, 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad 36 14 som har anförts i motionen omprojektering av , 4. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad 18-19 3 a som har anförts i motionen om det framtidasekundärnätets struktur, 5. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att 31-33 10 kommunala bidrag till drift av statligaflygplatser ej skall kunna krävas, 6. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att 31-33 10 den kommunala andelen av en investering i enstatlig flygplats bör följa de regler somhittills gällt, 7. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad 18-19 3 a som har anförts i motionen omprissättningssystem på sekundärnätet, 8. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad 18-19 3 a som har anförts i motionen omluftfartsavgifterna m. m. Enligt tafikpolitiskariktiinjer skall varje trafikgren svara för de kostnader den förorsakar detallmänna. Detta innebär för luftfartens del enligt luftfartspolitiskabeslut (prop. 1967:57, SU 1967:107, rskr 1967:267) att luftfartsverket, som ärett affärsverk, skall täcka sina kostnader med avgifter och andra intäkter avverksamheten. Vidare skall trafiken ombesörjas av flygföretagen enligtföretagsekonomiska principer. Luftfartens utveckling har iflera avseenden varit mycket expansiv, främst i vad gäller trafikvolym ochteknisk utveckling samt utbyggnad av flygplatser och trafikledningssystem. Deekonomiska förutsättningarna för de olika delsystemen inom det totalaluftfartssystemet har vidare avsevärt förändrats. gäller att nyatrafikpolitiska riktlinjer, som kan anses återspegla ett delvis förändratsynsätt, kommit att tillämpas. TU1981/82:28 8 Mot denna bakgrund tillkalladechefen för med stöd av regeringens bemyndigandeden en särskild utredning med uppdrag att utreda vissa frågorbeträffande luftfartens roll i en samordnad trafikpolitik m. m. Utredningen, som arbetat under benämnignenlufttransportutredningen, överlämnade betänkandet (SOU 1981:12)Inrikesflyget . Utredningen har främst ägnat uppmärksamhet åtinrikesflyget och därmed sammanhängande frågor, bl. a. luftfartens anpassningtill trafikpolitiska beslut, avgiftsstukturen inom luftfarten samtdet interregionala flyglinjenätets utformning. En sammanfattning av betänkandetär som bilaga 1 fogad till protokollet. Beträffande och flygplatser konstateradeutredningen att verksamheten vid dessa flygplatser är föremål för särskildaöverväganden. beslutade sålunda att jettrafikenpå möjligt skall flyttas till . anmodade vidare regeringen att bl. a. tillkallaen särskild utredning med uppgift att framlägga förslag om hur trafiken på deskilda inrikesflygplatserna skall tryggas. Den särskilde utredaren**, somarbetat under benämningen inrikesflygutredningen, lämnade sitt förslag i maj1981 i betänkandet (Ds K 1981:6) Inrikesflyg på . En sammanfattning avbetänkandet är som bilaga 2 fogad till protokollet. I enlighet med beslut fick SJ och statensvägverk i uppdrag att studera möjHgheterna att förbättra kommunikafionerna tillArlanda. Vidare hemställde dåvarande chefen för hosberörda landstings- och borgarråd om besked hur krav på förbättradekollektivtrafikförbindelser till skulle tillgodoses. En sammanfattningav resultaten av dessa uppdrag och av regionens syn på kollektivtrafikförbindelsernaär som bilaga 3 fogad till protokollet. I bilagan redovisas också resultatet avluftfartsverkets överväganden om framtid. Efter remiss har yttranden över betänkandena avgetts avett stort antal myndigheter och organisationer m.fl. I propositionen lämnas underrubriken en redogörelse för den civila luftfartens utveckling samt förden svenska reguljära luftfartens nuvarande företagsstruktur m. m. a.erinras sålunda 1950 av ()och av (). I enlighet med lämnade tillståndbedriver SAS inrikes reguljär trafik på de s. k. stamlinjerna: , och Stock- holm-Malmö.Övrigt reguljärt inrikesflyg handhas i huvudsak av . har iolika sammanhang frågan om inrikesflygets organisation och uppbyggnaduppmärksammats. Detta har skett bl. a. i syfte att åstadkomma en nödvändigutjämning av skillnaden i lönsamhetsförutsättningarna mellan SAS och . Påvissa linjer där trafikunderlaget är alltför svagt för insättandet av tungajetflygplan har inchartrat lättare flygmateriel från Swedair. Inrikesflygeti är uppbyggt på i princip likartat sätt som i och . Ägarstrukturen för SAS,och framgår av figuren nedan. (1/1) [2/1) ABA = AB Aerotransport DDL = Det Danske /S DNL = Det NorskeLiiftfartselskap A'S = (ägt av svenskt näringsliv) DDL och DNL ägsenligt samma principer som ABA. TU1981/82:28 10 äger staten och SILA50 % var av aktierna i . begärde att staten skulle lösa in debolaget tillhöriga aktierna i . Överläggningar mellan representanter förstaten och ledde fram till att avtal med vissa ändringarförlängdes att gälla . I samband med undertecknandet av avtalet komparterna överens om att överläggningar om ett fortsatt samarbete skulle tas uppi god tid före . I skrivelse konstaterar attenligt protokoll till avtalet är samarbetet mellan staten och SILAgrundat på principen att parterna skall dela insatser och inflytande lika,såväl i ABA som i SAS och att en fortsatt utveckling av verksamheten påaffärsmässig basis är av betydande intresse för näringslivet och samhället somhelhet. Utvecklingen har enligt skrivelsen om möjligt ytterligareunderstrukit vikten av detta samarbete mellan stat och näringsliv, men harklarlagt områden där avtalet behöver revideras. hemställer mot dennabakgrund att överläggningar upptas angående utformningen av ett avtal förfortsatt samarbete mellan staten och inom den civila luftfarten.Resultatet av överläggningarna kommer att redovisas för regeringen ochriksdagen. 3.1 Luftfartens anpassning till trafikpolitiskariktlinjer Föredragande departementschefenkonstaterar inledningsvis att de överordnade trafikpolitiska målen lagts fastav genom trafikpolitiska beslut. När det gäller de trafikpolitiska medlen främjas enligtbeslutet effektiviteten i transportapparaten och kvaliteten påtransporttjänsterna bäst genom en i princip fri konkurrens. Detta skaparvalfrihet för konsument och näringsliv i valet av transportmedel.Transportutövarna skall inom ramen för av samhället fastlagda gränser arbetautan konkurrenshämmande detaljregleringar och i företagsekonomiska former.Samtidigt måste trafikpolitiken utformas så att en frivillig samverkan ochsamordning mellan olika transportutövare underlättas. En samhällsekonomiskteffektiv fördelning av transportarbetet mellan olika transportmedel måste varaden grundläggande utgångspunkten för trafikpolitiken. De kollektiva transportmedlen kommer enligt propositioneni framtiden att spela en allt större roll i transportsystemet. Flyget är enviktig del av transportsektorn med en stor och växande betydelse församhällsutvecklingen i stort, bl. a. genom sin transporteffektivitet överfrämst långa avstånd. Ett fungerande flyg är ett nödvändigt hjälpmedel ikontakterna mellan svenskt näringsliv och omvärlden. Vad gäller inrikestrafikenär tillgången på snabba persontransporter en avgörande förutsättning för ettväl fungerande näringsliv och en effektiv förvaltning. Även för enskildamänniskor är den TU1981/82:28 11 tidsvinst och de ökade resmöjligheter som flyget erbjudersåväl inom landet som internationellt av stor betydelse. Genom den nyaprispolitiken med en differentierad prissättning har inrikesflyget under senareår alltmer utvecklats mot ett folkflyg. Flygtransportsektorn är väsentlig för de transporter somtotalförsvaret planerar för i händelse av beredskap och krig. Det framhålls vidare som angeläget att ett effektivt interregionalttransportsystem kan komma till stånd. Ett väl utvecklat och differentieratinrikesflyg spelar härvid, med hänsyn till flygets höga transporteffektivitetoch de långa geografiska avstånden i landet, en väsentlig roll. Det är motdenna bakgrund viktigt att flyget ges goda förutsättningar att klara sinaväsentliga transportuppgifter. För utformningen av den framtida luftfartspolitiken ärenligt föredragandens mening centrala element trafikpolitiskabeslut främst det samhällsekonomiska synsättet och konkurrensneutralitetenmellan olika transportmedel. Samhällsekonomiska överväganden måste dock utgåfrån att affärsverk och enskilda transportföretag i princip skall varaeffektiva enligt företagsekonomiska kriterier. Vad föredraganden sålunda anfört ärenligt utskottets uppfattning helt i överensstämmelse med tidigarebeslut om riktlinjerna för en ny trafikpolitik och godtas följaktligen avutskottet. Utskottet delar vidare föredragandens uppfattning att deröriiga avgifterna inom den inrikes luftfarten bör anpassas till desamhällsekonomiska marginalkostnaderna så att resenärernas ochtransportköparnas val mellan olika transportmedel skall kunna ske på ettriktigt sätt och leda till ett effektivt utnyttjande av samhällets resurser. I motion 1981/82:2171 (partimotionm) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförtsi motionen om riktlinjerna för luftfartspolitiken. I motionen framhålls i dennadel att beslut om luftfartspolitiken måste präglas av detlångsiktiga perspektiv som de stora investeringarna i flygmateriel ochflygplatser kräver. Statliga eller kommunala bidrag leder enligt motionen påsikt till lägre effektivitet, försämrad internationell konkurrenskraft samthögre kostnader för konsumeriter och skattebetalare. Ett väl utvecklat linjenät har vidare enligt motionenliksom allmänflyget stor betydelse för avlägsna regioner. Den framtidaluftfartspolitiken bör vidare tillvarata såväl inrikesflygets som detinternationella flygets utvecklingsmöjligheter under beaktande av den friakonkurrensens krav. Vad motionärerna därvid anfört torde i väsentliga delaröverensstämma med propositionens förslag. De i motionen upptagna frågorna om den nuvarandeuppdelningen av det svenska inrikesflygnätet och om resultatutjämningen mellanin- och utrikes-trafiken i skandinaviskt flyg m. m. är, såsom framgår avpropositionen och TU1981/82:28 12 vartill utskottet senare återkommer, föremål för utredningoch överväganden. I avvaktan på resultatet härav synes motionen i nu berördadelar böra lämnas utan åtgärd. I propositionen förordas också enanpassning av luftfartsverkets kostnadsansvar med utgångspunkt i deavkastningskrav som uppställts för verket. Övervägandena härom har enligtföredraganden gällt de delar av det i flygplatssystemet investeradestatskapitalet som i vissa fall hänför sig till äldre tillgångar och andratillgångar som av olika skäl numera inte har någon produktiv användning. a.avses anläggningstillgångar som tillkommit som övergångsanordningar i avvaktanpå en slutlig lösning.