bet · G501SoU55 · 1981-12-31 00:00:00 — Som en nyhet har i 12 § i lagförslaget tagits in enbestämmelse om skyldighet för arbetsgivaren atf minst i förväginformera den enskilde arbetstagaren om ändringar i fråga om den ordinariearbetstidens och jourtidens förläggning. Syftet med bestämmelsen är atttillgodose framför allt de delfidsarbefandes möjlighet att planera fritiden ochatt sköta personliga angelägenheter. Jämställdhefskommiftén har i sitt remissyttrande överutredningsförslaget gjort gällande atf är en alldeles för kort lidom den anställde skall kunna planera barnomsorg, hushållsarbete ochfritidsverksamhet av olika slag. Enligt kommittén bör det i normalfallet varaså att besked om arbetstidens förläggning lämnas än iförväg. Kommittén har därför föreslagit aft detta tydligare skall komma filluttryck i lagens förarbeten än vad som framgått av def förslag som framlagts avutredningen. I motion 1981/82:2438 hänvisar motionärerna till vadjämställdhelskom-mittén anfört i detta hänseende. Motionärerna säger sig delajämsfälldhefs-kommitténs uppfattning i frågan. Enligt motionärerna har ingauttalanden i önskad riktning gjorts vare sig i propositionens allmännaöverväganden eller i specialmotiveringen fill 12 §. De föreslår därför aftriksdagen gör ett uttalande av den innebörd som föreslagits ijämställdhetskommitténs remissvar, dvs. all i normalfallet besked omarbetstidens föriäggning bör lämnas än tvä veckor i förväg ochatf man endast i undantagsfall bör kunna falla tillbaka på minimhiden i denföreslagna bestämmelsen (yrkande 3). I proposifionen understryks att den föreslagna tiden förlämnande av besked om arbetstidens föriäggning är ett minimikrav (s. 33). Defbetonas atf besked i många fall bör kunna lämnas fidigare än i förväg.Vidare påpekas aff def bör vara möjligt atf genom kollektivavtal på förbundsnivåanpassa bestämmelsen efter behoven inom olika branscher. Enligt utskottets mening torde del i de allra flesta fall varamöjligt att lämna besked om den ordinarie arbetstidens och jourtidensförläggning avsevärt tidigare än i förväg. I propositionen har juockså framhållits atl 14-dagarsfrislen är ett minimikrav. Utskottet anserdärför aft i normalfallet arbetstagaren bör ges besked lång lid i förväg ochatt bara undantagsvis besked om arbetstidens förläggning bör lämnas så sent som SoU 1981/82:55 11 Som också stadgas i 12 § i lagförslaget, och somtillstyrks av utskottet, bör dock besked få lämnas i förväg, omverksamhetens art eller oförutsedda händelser ger anledning till det. Utskottetförutsäffer aft delegationen för arbetsfidsfrågor, DELFA, ges i uppdrag attanalysera effekterna av den nya bestämmelsen och att, om erfarenheterna avbestämmelsens tillämpning ger anledning därtill, överväga behovet av enjustering av tidsfristen. Genom def anförda får motion 1981/82:2438 yrkande 3anses besvarad. I13 § i förslaget till ny arbetstidslag har tagits in bestämmelser om nattvilasom i sak överensstämmer med de nuvarande bestämmelserna i 4 kap. 5 §arbetsmiljölagen. Bestämmelserna innebär att alla arbetstagare skall ha ledigtför nattvila. I ledigheten skall ingå tiden mellan och klockan 5.Avvikelse härifrån får göras om arbetet med hänsyn lill dess art. allmänhetensbehov eller andra särskilda omständigheter måste fortgå även ellerbedrivas före eller . Mofionärernabakom motion 1981/82:2438 anser att de avvikelser från nattvilan som medges ilagförslaget är alltför omfattande. Avvikelse från nattvila skall bara få ske ide fall produktionsprocesser av tekniska skäl kräver del eller när det gällersamhällsservice, f.ex. inom sjukvård och kommunikationer, anförs def imotionen. För aft avvikelse skall få göras krävs tillstånd avarbefarskyddsstyrelsen. Ett villkor för sådant tillstånd skall enligtmotionärerna vara att lokal arbetstagarorganisation lämnat medgivande tillavvikelsen. Mofionärerna föreslår en lydelse av 13 § i lagförslaget som syftarfill atf tillgodose de angivna kraven (yrkande ). Närden nuvarande bestämmelsen om nattvila infördes i arbelsmiljölagen framhöllsocialutskottet i sift av godkända betänkande (SoU 1977/78:1 s. 47)att den arbetsvetenskapliga expertisen torde stå ganska enig bakomrekommendationer om begränsning av nattarbete till fall där sådant arbete varstarkt motiverat av arbetsuppgifterna. Mot den bakgrunden kunde utskottet heltansluta sig till vad departementschefen uttalat därom (prop. 1976/77:149 s.308) atf arbefsmiljölagens bestämmelser om ledighet för nattvila måste bygga påaft det från samhällets synpunkt var önskvärt aft nattarbete i möjligaste mänundveks. De bestämmelser som gav den grundläggande regleringen av nattarbeteborde liksom dittills och enligt vad som föreslagils i propositionen ge uttryckför den i samhället förhärskande synen på nattarbete och tjäna som grund föreff sysfem som erbjöd en tillfredsställande kontroll av att nattarbete infefillgreps i andra fall än då det vore försvarligt från allmän synpunkt, anfördeutskottet vidare och tillstyrkte den aktuella lagtexten. Beträffande avvikelsefrån nattarbetsförbudet anförde utskottet. Vissa samhällsfunktioner är så viktiga atf deoundgängligen måste fortgå även . Detta gäller i främsta rummetvårdsektorn. Det finns emellertid även andra samhällsviktiga arbetsuppgifter,där def med fog kan hävdas att de måste utföras även . SoU1981/82:55 12 servicefunktioner inom kommunikationssektorn och arbeteninom den kontinuerliga driften i processindustrin. Utskottet tillstyrker mot den angivna bakgrunden attavvikelse från nattarbetsförbudet liksom skall gälla för arbeten sommed hänsyn fill sin natur, allmänhetens behov eller annan särskild omständighetmåste utföras (4 kap. 5 § andra stycket). Enligt utskottets mening bördenna bestämmelse få en restriktiv fillämpning med hänsyn till den allmännagrundsyn på nattarbete som utskottet gett uttryck åt. Utskottet vidhåller sin uppfattningrörande innehållet i en regel om avvikelse från nattarbetsförbudet. 13 § i dennya arbetstidslagen bör därför få det innehåll som föreslås i propositionen.Regeln i andra stycket om avvikelse från nattarbetsförbudel bör liksommotsvarande regel i den nuvarande arbetsmiljölagen få en restriktivtillämpning. Utskottets ställningstagande innebär att motion1981/82:2438 avstyrks i här aktuell del (yrkande ). Då det gäller yrkandetom godkännande av lokal arbetstagarorganisation för att avvikelse frånnattarbetsförbudet skall få ske vill utskottet framhålla att överenskommelse omsådan avvikelse i första hand bör ske genom kollektivavtal enligt 3 § -motionärerna har som framgår av det föregående yrkat avslag på denna paragraf -men atf arbefarskyddsstyrelsen om sådant avtal infe träffas skall ha möjlighetatt ge dispens om det finns särskilda skäl (se 19 § 5). I detta sammanhang behandlar utskottet också /nollon1981/82:957 av m.fl. (vpk). Motionen, som väcktes under denallmänna motionstiden, innehåller ett yrkande som i prakfiken delvis sammanfallermed det behandlade yrkandet. Mofionärerna anser att skiftarbete och arbetepå obekväm arbetstid endast bör få förekomma när produktionsprocessen avtekniska skäl inte går att avbryta eller i samhällsservice, f.ex. inomsjukvård och vissa kommunikationer. Enligt motionärerna bör vidare skiftarbelareeller de som arbetar på obekväm arbetstid ha rätt aft vid en viss ålder ellerefter en viss tids arbete övergå till andra arbetsuppgifter. I motionen sägsockså att tvåskiftsarbetare bör få en kortare arbetstid. Utskottet vill med anledning av motionen hänvisa till denrestriktiva syn på nattarbete som utskottet gett uttryck åt i det föregående.Härutöver vill utskottet erinra om att arbetsmarknadens parter, som äroförhindrade atf träffa avtal i skiffarbetesfrågor, träffat avtal om 36timmars arbetsvecka för underjordsarbefare och alla som arbetar ikontinuerligt treskift. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion /82:957. Slutligen far utskottet här upp till behandling motion1981/82:293, såvitt däri föreslås all skall uttala aft så länge detfinns arbeten som är så fysiskt tunga eller av arbefsmiljöskäl skadliga påannat sätt atf de inte kan utföras på heltid de måste kompenseras medheltidslön (yrkande 2). har i andra sammanhang uttalat atf dedifferentierade anställningsförmåner som kan vara motiverade med hänsyn tillaft olika arbeten SoU 1981/82:55 13 ärolika krävande i första hand bör lösas avfalsvägen (se bl. a. SoU 1972:34).Denna princip gör sig gällande även . Utskottet förutsätter attarbetsmarknadens parter avlalsvägen kommer all anpassa arbetstagarnasanställningsvillkor lill de krav arbetena ställer. Ufskoffet anser därför infeatt det är påkallat med något initiafiv av i den fråga som aktualiseratsi motion 1981/82:293 i här aktuell del (yrkande 2). Ävenen i proposifionen föreslagen bestämmelse om minst 36 timmars sammanhängandeveckovila (14 §) motsvaras av en bestämmelse i arbetsmiljölagen, 4 kap. 6 §.Bestämmelsens ordalydelse har jämkats bl. a. så fill vida att det sägs atfarbetstagare "skall ha", infe "skall beredas" vissledighet. Veckovilan skall sålunda läggas ut oberoende av om arbetstagarenvill avstå från ledigheten. Dessutom har den praxis som vuxit fram attberedskapsljänst inte kan förenas med veckovila skrivits in i lagen. Vidriksdagsbehandlingen av propositionen om arbetsmiljölagen (prop. 1976/77:149)yrkade kommunisterna i likhet med i den nu aktuella motionen1981/82:2438 (yrkande 2 h), all veckovilan skulla fastställas till minst 48timmar. avstyrkte motionsyrkandef och anförde afterfarenheterna av den då nya regeln om veckovila fick bli avgörande för fråganom man skulle kunna införa en bestämmelse om ännu längre veckovila utan afftvingas vidga möjligheterna till undantag från huvudregeln (SoU 1977/78:1 s.48). Remissinstansernahar av olika skäl varit kritiska till def nu aktuella förslaget om veckovila.Arbetstagarorganisationerna har fört fram kravet aft veckovilan enligt lag börvara . Från arbetsgivarsidan har påtalats kostnadsökningar föranleddaav den nuvarande ordningen. Efter att ha tagit del av parternas sinsemellanoförenliga synpunkter på regleringen av veckovilan har departementschefenfunnit det lämpligast att infe föreslå någon förändring av minimigränsen förveckovila (prop. s. 35). Infeheller utskottet har funnit något stöd för att lagstiftningsvägen utökaveckovilan från 36 . Utskoffef vill i sammanhanget erinra om all- vilket också framhålls i propositionen - bestämmelsen om veckovila har formenav en minimireglering och.att i praktiken del stora flertalet arbetstagaretorde ha en veckoledighet av minst . Utskottet tillstyrker såledespropositionens förslag såvitt nu är i fråga och avstyrker därmed motion1981/82: 2438 yrkande 2 h. Sextimmars arbetsdag, m. m. Den ordinarie arbetstiden får enligt 5 § iförslaget till ny arbetstidslag uppgå till högst 40 timmar i veckan.Bestämmelsen, som motsvarar 4 § i den gällande allmänna arbetstidslagen, ärkonstruerad som en maximiföre-skrift. Kompletterande bestämmelser omarbetstiden lämnas bl. a. i kollektivavtal, andra överenskommelser,fjänsfereglementen m. m. Ipropositionen berörs frågan om en förkortning av den ordinarie arbetstiden.Arbetsmarknadsministern säger sig stå fast vid den uppfattning han SoU 1981/82:55 14 gavullryck ål i proposition 1980/81:126 om arbetsmarknadspolitikens framfidainriktning, nämligen aff def samhällsekonomiska läget för överskådlig fid integer utrymme för någon generell arbetstidsförkortning (den nu aktuella prop. Han vill emellertid starkt understryka vikten av all målsättningen om sextimmars arbetsdag trots detta hålls levande i den fackliga och politiskadebatten. Särskilt viktigt anser han del vara alt arbetstidsfrågornauppmärksammas från jämslälldhetssynpunkl. Itre motioner tas upp frågan om en allmän arbetstidsförkortning. I motion1981/82:293 av /n.fl. (vpk) föreslås att hemställer hosregeringen om en tidsplan för generell nedtrappning av arbetstiden till sextimmar/dag med bibehållen lönesfandard, så att sexfimmarsdagen genomförs under1980-falet (yrkande 1). Detta krav upprepas av samma motionärer i motion1981/82:2438 (yrkande I). Motionärerna hävdar aft en sådanarbetstidsförkortning är en av förutsättningarna för att nå jämställdhet mellankvinnor och män. Enligt mofionärernas uppfattning har sexfimmarsdagen ocksåbetydelse för den totala sysselsättningen, genom atf den skulle skapa eft ökatantal arbetstillfällen. Motionärerna anser att arbetstidsförkortningen måstegenomföras lagstiftningsvägen, bl. a. för aft man skall kunna samordnaförkortningen av arbetstiden mellan olika arbetstagargrupper och för att manskall kunna anpassa berörda delar av samhällsservicen till de nyaförufs.ättningarna. Itnotion 1981/82:961 av m.fl. (s) vill motionärerna ha en utredningsom skall belysa effekterna av och förutsättningarna för en allmänarbetstidsförkortning. Motionärerna anser all sex limmars arbetsdag för allaär ett nödvändigt led i det fortsatta arbetet med alt förbättra livsvillkoren iindustrisamhället. I motionen pekas på ett antal faktorer som motiverar ensådan arbetstidsförkortning, bl. a. önskemålet atf alla föräldrar på mänskligavillkor skall kunna förena rollen som förälder, medborgare ochförvärvsarbetande. Motionärerna framhåller aft en övergång fill för alla är en reform som medför höga kostnader och storaomställningar på arbetsmarknaden och som därför måste genomföras i fleraetapper. Det utredningsarbete som förordas i motionen skulle belysa bl. a.frågorna om ekonomiska och andra effekter av en allmän arbetstidsförkortning,de delfidsarbefandes förhållningssätt till en sådan reform, reformens inverkanpå de skiftarbetandes situation samt frågan om lagstadgad rätt för alla somarbetar minst att fördela ai betet jämnt över . Riksdagenhar vid upprepade tillfällen, senast vid /81, behandlatmofionsyrkanden om aft skall fatta principbeslut om en generellnedtrappning av den ordinarie arbetstiden. Utskottet har därvid genomgåendeavstyrkt motionsyrkandena med hänvisning främst till aff def i princip råderenighet om atf 30 timmars arbetsvecka är det långsiktiga målet, men aff detmåste vara en sak för arbetsmarknadens parter atf avgöra vilka prioriteringarsom skall göras vid valet mellan olika SoU 1981/82:55 15 formerför uttag av standardhöjningar. I sitt av godkända betänkande SoU1980/81: 32 framhöll utskottet därutöver atf det samhällsekonomiska läget varsådant att det inte var realistiskt aft ta ställning fill genomförandet av enså resurskrävande reform som förslaget i motionen innebar. Utskottetvidhåller sin inställning atf det ankommer på arbetsmarknadens parter affavgöra vilka prioriteringar som skall göras vid valet mellan olika former föruttag av standardhöjningar. Härtill kommer att det samhällsekonomiska lägetfortfarande är sådant atf utrymme saknas för en generell arbetstidsförkortning.Utskottet avstyrker således mofion 1981/ 82:293 yrkande 1 och mofion 1981/82:2438 yrkande 1. Dådef härefter gäller den socialdemokratiska partimotionen vill utskottet erinraom det utredningsarbete som bedrivs av delegationen för arbetsfidsfrågor(DELFA). DELFA tillsattes efter överiäggningar mellan den dåvaranderegeringen och löntagarorganisationerna. I delegationens uppgifter ingår bl. a.att göra analyser av arbetstidsförkortningars effekter på ekonomi,sysselsättning, deltidsarbete, familjeförhållanden och fritidsvanor. Hitfillshar DELFA publicerat två rapporter. (SOU 1976: 34)och Arbetstiderna inför 80-talet (SOU 1979:48). I det sistnämnda betänkandetredovisades bl. a. de samhällsekonomiska konsekvenserna av enarbetstidsförkortning första år samt hur ensådan kan tänkas påverka arbetskraftsresurserna och arbetskraftsefterfrågan ilandet. Delegationens kalkyler visade bl. a. att det om produktionen inte skallminska vid en arbetstidsförkortning krävs en betydande sysselsättningsökningäven om en del av arbetstidsförkortningen kan kompenseras med ökadproduktivitet. Särskilt stora nyrek-ryteringsbehov skulle uppstå inom denoffentliga sektorn. Vidare visade delegationen aft def endast inom vissaregioner finns tillgång till den arbetskraft som behövs försysselsättningsökningen och konstaterade att de regionala skillnaderna isysselsättningsgraden och näringsgrensfördelningen är en betydande restriktioninför en större arbetstidsförkortning . Detkan här också nämnas atf jämställdhefskommiftén (Ju 1976; 08) i sitt nyligenavgivna betänkande (SOU 1982:18) Förvärvsarbete och föräldraskap framhållitatt sexfimmarsdagen enligt kommitténs mening är ett viktigt mål, framför alltfrån barnens synpunkt. Kommittén har föreslagit atf DELFA ges tilläggsdirektivatt studera hur en allmän arbetstidsförkortning med sextimmarsdag som mål kanförväntas påverka utvecklingen till jämställdhet. Härvid skulle ävenanalyseras behovet av kompletterande insatser för att allmännaarbetstidsförkortningar skall leda till utjämnande av skillnader iförvärvsarbefstider mellan kvinnor och män och därmed ökad jämställdhet.Kommittén skulle vidare studera hur ett system med sparad ledighet för attåstadkomma viss rörlighet i arbetstiden över arbetslivsperioden skall utformasför att stimulera till jämställdhet i arbetsliv och familjeliv. I båda fallenskulle systemets effekter på sysselsättning, ekonomi. SoU1981/82:55 16 familjeliv, fritidsvanor m.m. analyseras. Med hänsyn till den lämnade redovisningen anser utskottetatt det inte är erforderligt med ett sådant utredningsarbete som desocialdemokratiska motionärerna föreslagit. Motion 1981/82:961 avstyrkssåledes. 1. beträffandeavslag på proposition 1981/82:154 och begäran om förnyad utredning avarbetstids- och arbetsmiljölagstiftningen aft avslår motion1981/82:2455 yrkandena 1 och 3, 2. beträffandekostnadsökningar för konmiuner och landsting aft avslår motion1981/82:2455 yrkande 2, 3. beträffandelagens målsättning och tillämpni/igsområde aftriksdagen med avslag på motion 1981/82: 2438 yrkandena 2 a och 2 b antar 1 och2 §§ i det vid propositionen fogade förslaget till arbetstidslag, 4. beträffande möjligheten atlgenom kollektivavtal göra undantag och avvikelser från lagen attriksdagen med avslag pä mofion 1981/82:2438 yrkande 2 c antar 3 § förslagettill arbetstidslag, 5. beträffande avskaffa/ide avallmän övertid, extra övertid, extra mertid och Jourlid, reglerna om nödfallsövertid saml arbetar skyddsstyrelsens möjligheter alt ge dispens i vissa arbetstidsfrå gor attriksdagen med avslag pä motion 1981/82:293 yrkande 3 och motion 1981/82:2438yrkandena 2 d. 2 e, 2 f och 2 i godkänner vad utskottet anfört, 6. beträffandehöj/ungen av den övre gränsen för allmän övertid aft med avslag påmotion 1981/82:2456 godkänner vad utskottet anfört, 7. att riksdagenantar 6, 8, 9 och 19 §§ förslaget till arbetstidslag, 8. beträffandebesked om arbetstidens förläggning aftriksdagen med anledning av propositionen och motion 1981/ 82: 2438 yrkande 3godkänner vad utskottet anfört, attriksdagen med avslag pä mofion 1981/82:2438 yrkande antar 13 § förslagettill arbetstidslag, 10. beträffande begränsningav skiftarbete och arbete på obekväm arbetstid attriksdagen avslår motion 1981/82:957. 11. beträffande hellidslönför arbeten som är så fysiskt tunga eller skadliga för hälsan att de inte kan utföras på heltid atfriksdagen avslår motion 1981/82:293 yrkande 2, SoU1981/82:55 17 12. beträffande veckovila atfriksdagen med avslag på motion 1981/82:2438 yrkande 2 h antar 14 § förslagettill arbetstidslag, 13. beträffande tidsplan förnedtrappning av den ordinarie arbetsti den altriksdagen avslår motion 1981/82:293 yrkande 1 och motion 1981/82:2438 yrkande1, 14. beträffande en utredningför att belysa effekterna av och förut sättningarna för en allmän arbetstidsförkortning allriksdagen avslår motion 1981/82:961, 15. all antar förslaget lillarbetstidslag i den mån det inte omfattas av utskottets hemställan under mom.3, 4, 7, 9 och 12, 16. att antar följande ipropositionen framlagda förslag, nämligen förslag till lag omändring i arbefsmiljölagen (1977: 1160), lag omändring i lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt lag omändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av Närvarande: (), (), EvertSvensson (s), (), (), (), BlendaLittmarck (m), (), (), (),(), (), (), AnitaPersson (s) och (). 1. beträffande avslag på proposition 1981/82:154 ochbegäran om förnyad utredning av arbetstids- och arbetsmiljölagstiftningen (mom.1 i hemsfällan) anser , och (alla m) dels aft det avsnitt i utskottetsbetänkande som på s. 5 börjar med "Utskottet delar" och på s. 6slutar med "delen (yrkande 3)" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas farhågor beträffande deekonomiska konsekvenserna av genomförandel av regeringens förslag. Regeringenhar enligt utskottets mening tagit alltför lätt på de starkt kritiskasynpunkter SoU 1981/82:55 18 som framkom under remissbehandlingen från den sektor avarbetsmarknaden som har alt bära kostnaderna för de föreslagna ändringarna. Ipropositionen har kritiken tillbakavisats bl. a. med hänvisning till altarbetsmarknadens parter själva under eget ansvar äger disponera över arbetstidoch lönebildning och dessas anpassning fill löneutrymme och samhällsekonomi.Utskottet vill hävda aft arbetstidslagen snarare, trots sin dispositivautformning, kommer alt få en styrande inverkan på hela arbetsmarknaden. Medhänsyn till atl det råder så speciella förhållanden inom olika branscher ochföretag lämpar sig arbetstidsfrågorna dessutom dåligt för en lagreglering sominte beaktar behovet av flexibilitet och effektivitet i produktionen.Information om arbetstidens förläggning, mertid för deltidsanställda ochberäkning av övertid regleras bättre i kollektivavtal än genom generelltverkande lagstiffningsregler. Till det som utskottet finner särskilt tveksamt i detframlagda förslaget hör principen att betrakta kompensafionsledighef somarbetad fid vid överfidsberäkning. Regeringen beslöt attlåta se över effekterna av ledighefslagstiffningen från samhällsekonomiska,företagsekonomiska, administrativa samt lagtekniska utgångspunkter. Översynsarbetelär nu slutfört. Remisstiden löper uf . Det är mot denbakgrunden anmärkningsvärt att regeringen nu lägger fram ett förslag som ärägnat all leda lill ytteriigare minskning av den till buds slående arbetstidengenom all del uppmuntrar lill ökat uttag av kompensationsledighet i ställetför kompensation i form av övertidsersättning. Det anförda leder fill slutsatsen att bör avslåproposifionen. Arbetstids- och arbetsmiljöfrågorna bör, i enlighet medmotionärernas yrkande, bli föremål för en förnyad utredning med parlamentariskmedverkan. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa 1. beträffande avslag påproposition 1981/82:154 och begäran om förnyad utredning av arbetstids- ocharbetsmiljölagstiftningen att med bifall fill mofion 1981/82:2455yrkandena 1 och 3 dels avslår proposifionen, dels som sin mening ger regeringenlill känna vad utskottet anfört om förnyad utredning, 2. beträffande kostnadsökningar för kommuner och landsting(mom. 2 i hemställan) anser , ochAnn-Cathrine (alla m) dels alt det avsnitt i utskottetsbelänkande pä s. 6 som bötjar med "Utskottet är" och slutar med" del (yrkande 2)" bort ha följande lydelse: Utskottet är väl medvetet om den restriktivitet som måsteprägla kommunernas budget (se bl. a. FiU 1981/82:21).Utskottet delar därför motionärernas uppfattning atf def infe är rimligt aftnu föreslå lagändringar som leder till nya kostnadsökningar för den kommuna- SoU 1981/82:55 19 har tidigare uttalat att regeringen bör se fill att ingenproposifion läggs fram utan att eventuella kommunalekonomiska konsekvenser avde framlagda förslagen är ingående analyserade och utförligt redovisade (se FiU1979/80:25 s. 7). Innehålleti arbefsfidspropositionen visar aff den nuvarande regeringen inte lever uppfill detta krav. Enligt utskottets mening bör det därför återigen framhållasaff lagförslag av här aktuellt slag inte bör framläggas utan ingåendesamhällsekonomiska kostnadsanalyser och atf i dessa effekterna för kommunernasärskilt bör uppmärksammas. delsatl utskottet under mom. 2 bort hemställa