bet · G501FöU18 · 1981-12-31 00:00:00 — samt för /83fastställer utgiftsramen för civilförsvar utom skyddsrum till . iprisläge , 9. att med bifall till proposition 1981/82;102 och med avslag pä motion 1981/82:2283, yrkande 12 i denna del, /83 fastställer utgiftsramen för skyddsrum till . 20.Ramberäkningar för /83 m. m. civilförsvaret Regeringen har i budgetpropositionen (bil. 7 s. 83)berett tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet har anförtom utbrytningspunkter m.m. Itotalförsvarspropositionen (bil. 2 s. 257-259) har regeringen föreslagitriksdagen att 1. bemyndiga regeringen att /83 justera utgiftsramen för civilförsvar utom skyddsrum medhänsyn till prisutvecklingen enligt försvarsprisindex samt utgiftsramen förskyddsrum med hänsyn till prisutvecklingen enligt nettoprisindex, 2. bemyndiga regeringen attjustera lämnade beställningsbemyndiganden med hänsyn till prisutvecklingenenligt nettoprisindex, 3. bemyndiga regeringen attjustera utgiftsramarna för civilförsvaret för /83 på grund avöver- eller underutnyttjande av utgiftsramarna för /82, 4. bemyndiga regeringen att /83 medge överskridande av utgiftsramarna för civilförsvaretsamt av lämnade beställningsbemyndiganden, om det behövs av konjunktur- ellerberedskapsskäl. Utskottet har redan i det föregående, under punkten19, behandlat regeringens förslag om utgiftsramar för civilförsvaret budgetåret1982/83 och ett motförslag beträffande civilförsvar utom skyddsrum från vänsterpartietkommunisterna. Utskottets ställningstaganden där innebär bl. a. att förcivilförsvar utom skyddsrum skall tillämpas ett nytt system förpris-kompensation, baserat pä en särskilt beräknad försvarsprisindex (FPI). Detberäknade utfallet för vatje utgiftsram, dvs. den totalamedelsförbrukningen under /83 inom ramen, motsvararutgiftsramen i medelprisläge för budgetåret. FöU 1981/82:18 122 utgiftsrameni prisläge med tillägg för beräknade prisregleringsmedel enligtFPI (civilförsvar utom skyddsrum) eller NPl (skyddsrum). Liksom regeringenräknar utskottet med priskompensation efter en antagen utveckling av FPI ochNPI med . Utskottetstidigare ställningstaganden innebär att utskottet i enlighet med regeringensförslag för civilförsvar utom skyddsrum förordar en utgiftsram om 312,7 milj.kr. (prisläge ) och för skyddsrum förordar en utgiftsram om 270,5milj. (prisläge ). Blandde regeringsförslag som utskottet behandlar under denna punkt ingår ettbemyndigande att justera lämnade beställningsbemyndiganden med hänsyn tillprisutvecklingen enligt nettoprisindex. Liksom beträffande det militäraförsvaret tillstyrker utskottet att planeringen underlättas genom ett sådantbemyndigande. Det kommer att gälla regeringens medgivanden att beställacivilförsvarsmateriel och utge ersättning för anskaffning av anläggningarunder anslaget Civilförsvar samt regeringens medgivanden att ersättning utgårför anskaffning av skyddsrum under anslaget Civilförsvar; Skyddsrum. Utskottettillstyrker bifall även till övriga förslag frän regeringen under denna punkt.För envar av de båda utgiftsramarna begränsas möjligheten att föra över outnyttjademedel från ett budgetår till ett annat till av utgiftsramen för det tidigarebudgetåret (prop. 1981/82; 102 bil. 2 s. 254). Ett överskridande avutgiftsramen avräknas fullt ut under nästkommande budgetär. Medelför sysselsättningsstimulerande åtgärder under tolfte huvudtiteln förutsättsunder /83 få disponeras utöver utgiftsramarna till ett belopp av5 milj. kr. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet 1. att lägger till handlingarnavad föredragande statsrådet i proposition 1981/82:100 har anfört om utbrytningspunkter m.m., 2. att bemyndigarregeringen att för /83 justera utgiftsramen för civilförsvarutom skyddsrum med hänsyn till prisutvecklingen enligt försvarsprisindex samtutgiftsramen för skyddsrum med hänsyn till prisutvecklingen enligt nettoprisindex, 3. att bemyndigarregeringen att justera lämnade beställningsbemyndiganden med hänsyn tillprisutvecklingen enligt nettoprisindex, 4. att bemyndigarregeringen att justera utgiftsramarna för civilförsvaret för /83på grund av över- eller underutnyttjande av utgiftsramarna för budgetåret1981/82, 5. att bemyndigarregeringen att under / 83 medge överskridande av utgiftsramarnaför civilförsvaret samt av lämnade beställningsbemyndiganden, om det behövs avkonjunktur- eller beredskapsskäl. Regeringen har i totatförsvarspropositionen (bil. 2 s. 261-274) föreslagit att för /83 anvisa medel och lämnabemyndiganden enhgt följande sammanställning. Belopp(kr.) G 1, Civilförsvar (prop,1981/82: 102bil, 2 s, 261-268) (materiel) 190200000 bemyndigande(stats bidrag för anlägg ningar för krigsorg.) avanläggningar (prop, 1981/82: 102 bil. 2 s. 268-270) Civilförsvar: Skyddsrum(prop. 1981/82:102bil. 2 s. 271-272) Reglering avprisstegringar för civilförsvaret (prop. 1981/82:102 bil. 2 s. 273-274) Utskottet tillstyrker att riksdagenbifaller regeringens förslag och hemställer a. attriksdagen bemyndigar regeringen att medge att civilför svarsmateriel beställs inom en kostnadsram av , b. attriksdagen bemyndigar regeringen att medge att ersättning utgår för anskaffning av anläggningar för civilförsvarets krigsor ganisation inom en kostnadsram av , c. attriksdagen för /83 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att riksdagentill Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar för /83 anvisarett förslagsanslag av , 3. beträffandeCivilförsvar: Skyddsrum a. attriksdagen bemyndigar regeringen att medge att ersättning utgår för anskaffning av skyddsrum för befolkningen inom en kostnadsram av , b. attriksdagen för /83 anvisar ett förslagsanslag av , 4. att till Reglering avprisstegringar för civilförsvaret för /83 anvisar e« förslagsanslag av . FöU 1981/82:18 124 22.Det ekonomiska försvarets fortsatta inriktning Regeringen har i totalförsvarspropositionen (bil. 1 -69, 73-89) föreslagit att 1. godkänna de riktlinjer för detekonomiska försvarets fortsatta inriktning som föredragande statsrådet harförordat, 2. godkänna de riktlinjer förberedskapslän som föredragande statsrådet har förordat, 3. godkänna de riktlinjer förberedskapsgarantier som föredragande statsrådet har förordat, 4. godkänna de riktlinjer för derörliga krediterna som föredragande statsrådet har förordat, 5. godkänna förslaget omoljelagringsfondens upphörande, 6. godkänna de rikthnjer förberedskapslagring av gasbensin t. o. m. /87 som föredragandestatsrådet har förordat, 7. anta förslag till - lag om ändring i lagen (1973:1216) om särskild beredskapsavgift för oljeprodukter, - lag om ändring i lagen (1957;262) om allmän energiskatt, - lag om ändring i lagen (1961;372) om bensinskatt. Vidarehar regeringen i samma proposition berett tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet har anfört beträffande beredskapslagring av ångkol ochnaturgas (bil. 3 s. 69-73, 89) samt föreslagit att godkänna vadföredragande statsrådet har förordat om inriktningen av det ekonomiskaförsvaret inom programmet Livsmedel (bil. 8 s. 1 13). 1981/82; 1262 av () och ThureJadestig (s) vari yrkas att bemyndigar regeringen att i samband medstörre verksamhetsförändringar ge dispens frän bestämmelserna i lagen omoljelagring. 1981/82:2212 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen haranförts om lagring av råolja. 1981/82:2262 av m.fl. (m) såvittgäller yrkande 24 att ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om tillkallandet av en utredning om näringslivets medverkan iberedskapslagringen. 1981/82; 2276 av m.fl. (s) såvitt gälleryrkande 19 aU begär att en utredning om ansvarsfördelningenstat-näringsliv i fråga om lagringsverksamheten inom det ekonomiska försvarettillsätts skyndsamt. FöU 1981/82:18 125 Vid behandlingen av det ekonomiska försvaretsfortsatta inriktning berör handelsministern inledningsvis (s. 18-46) oövergripande mål o inriktning i stort o långsiktsplaneringen o handelsutbyte ikriser och krig o lagringsverksamheten o forskning och utveckling oadministrativ beredskap o lån och garantier o rörliga krediter ooljelagringsfonden o clearingfonden för olja. Efteratt ha behandlat de ekonomiska förutsättningarna för planeringen inom detekonomiska försvaret (s. 46-48) lämnar handelsministern förslag för denprogramvisa inriktningen av det ekonomiska försvaret (s. 48-86). Härvidbehandlas följande program och delprogram: Livsmedel Beklädnad m. m. Bränslen och drivmedel m.m. Kemiska produkter m. m. SjötransporterArbetskraft Övriga försörjningsviktiga tjänster Övrigförsäkringsverksamhet Ledning och samordning m. m. Slutligenredogör handelsministern för behovet av medel för det ekonomiskaförsvaret överstatsbudgeten för /83 och för femårsperioden /83-1986/87(s. 87-88). Jordbruksministernbehandlar i bilaga 8 till propositionen (s. 1-13) den fortsatta inriktningen avprogrammet Livsmedel. FöU 1981/82:18 126 Under har genomgåtten strukturomvandling som medfört att förutsättningarna för inhemskförsörjning av vissa varor och tjänster i en krissituation har försämratskraftigt. Omvandlingen har varit en förutsättning för den snabbavälståndsutvecklingen vårt land har genomgått. Utvecklingen har medfört ökadekrav på åtgärder för att trygga värt lands försörjningsförmåga vid kriser ochkrig. Denna förmåga brukar benämnas försörjningsberedskap. Försörjningsberedskapenbygger väsentligen på det fredstida samhällets resurser och förmåga till snabbanpassning och omställning vid olika krissituationer. Kompletterandeberedskapsåtgärder krävs emellertid för att en tillfredsställandeförsörjningsberedskap skall kunna upprätthållas. Alla de åtgärder som behöver vidtasinom olika sektorer och funktioner i samhället för att skall ha entillfredsställande försörjningsförmåga i kriser och krig sammanfattas ibegreppet ekonomiskt försvar. Det ekonomiska försvaret berör därför mångamyndigheter, organisationer och företag. Verksamheten inom dennatotalförsvarsgren är uppdelad i program. Det ekonomiska försvarets uppgifterhänför sig till tre typer av yttre påfrestningar, nämligen fredskriser,avspärtning och krig. Inomregeringskansliet samordnar det ekonomiska försvaret. Detsker i samråd med försvarsdepartementet. Under regeringen ligger ansvar förplanering och samordning på ett antal centrala myndigheter som lyder underolika departement. Beredskapsförberedelser genomförs också på regional nivå avlandets sex civilbefälhavare, 24 länsstyrelser och av centrala myndighetersläns- och distriktsorganisationer. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF) samordnar på myndighetsnivå hela det ekonomiskaförsvaret. Inom livsmedelsområdet, energiområdet och transportområdet harstatens jordbruksnämnd, ÖEF resp. transportrådet samordningsansvar. 1978års försvarskommitté har i ett första betänkande (SOU 1979:42) redovisat frågorrörande vår säkerhetspolitik. I delbetänkandet (Ds Fö 1981:1) Säkerhetspolitikenoch totalförsvaret har den därefter bl.a. behandlatplaneringsförutsättningarna för det ekonomiska försvaret och dess allmänna måloch inriktning i stort. 1 sitt slutbetänkande (Ds Fö 1981:14) Totalförsvaret1982/1987 återkommer kommittén till vissa övergripande frågor rörande detekonomiska försvarets fortsatta inriktning. Mot bakgrund av denprogramplanering som har genomförts enligt anvisningar av regeringen lämnarkommittén i detta betänkande förslag om inriktningen av planeringen underperioden /83-1986/87. Proposition 1981/82; 102 är utformad med utgångspunkti försvarskommitténs överväganden och förslag. I den tas också ställning tillvissa förslag av oljelagrings- FöU 1981/82:18 127 kommitté(ÖLK) i betänkandet (Ds H 1981:2) Kol, uran och gas för kristid. försvarsbeslut bestämdes mål ochinriktning för det ekonomiska försvaret /77-1981/82 (prop.1976/77:74, FöU 13, rskr 311). Det allmänna mål för det ekonomiska försvaretsom fastställdes i detta sammanhang bör enligt försvarskommitté gällaalltjämt. Kommittén föreslog emellertid en omformulering av det övergripandemål som angavs försvarsbeslut. I propositionen ställer sig handelsministernhelt bakom försvarskommitténs formulering av det övergripande målet för detekonomiska försvaret. Den har följande lydelse; Verksamheten inom det ekonomiska försvaret skall,genom komplettering av det fredstida samhällets resurser och förberedelser fördess omställning skapa en sådan försörjningsberedskap att individensöverlevnad och samhällets funktion kan tryggas om vi helt eller delvis blirhänvisade till egna försörjningsresurser. Tillgångenpå oundgängligen nödvändiga förnödenheter och tjänster skall säkerställas genomen väl avvägd beredskap inom och mellan de olika försörjningsområdena. Samhälletsresurser skall kunna sättas in på det sätt som i varje enskilt läge bedöms geden bästa effekten, när det gäller att mildra påfrestningarnas konsekvenserför landet. Resurserna skall härvid fördelas med beaktande av attbefolkningens och de olika samhällsfunktionernas behov av resurser kanförändras efter hand som ett kris- eller krigsläge utvecklas. Utskottet anser att det ekonomiska försvaretskaraktär av samlingsbegrepp för olika beredskapsåtgärder på ett riktigt sättkommer till uttryck i den föreslagna formuleringen. Markeringen av attåtgärderna inom det ekonomiska försvaret skall syfta till att säkra individensöverlevnad och samhällets funktion är viktig. Inte heller i övrigt harutskottet något att erinra mot målformuleringen. I linje med den behandlade formuleringen av deövergripande målen för det ekonomiska försvaret förordar handelsministernbeträffande det ekonomiska försvarets inriktning i stort att åtgärder somsyftar till att säkerställa den för individens överlevnad och samhälletsfunktion viktiga försörjningen i en avspärtnings- och krigssituation skallprioriteras. Detta innebär att försörjningsförmågan i första hand skallsäkerställas för livsmedel, beklädnad, värme, hälso- och sjukvård samt härförerforderliga stödfunktioner i form av insatsvaror, arbetskraft, energi ochtransporter. Vidare framhålls betydelsen av att den administrativa,organisatoriska och personella handlingsberedskapen hos berörda myndigheter ochi näringslivet förbättras. Handelsministern framhåller också att det iplaneringen är av vikt att upprätthälla en viss flexibilitet eftersom det äromöjligt att exakt förutse eventuella krisers karaktär och förlopp. FöU 1981/82:18 128 Det är enligt handelsministerns mening angelägetatt man prövar olika alternativ till den alltmer kostnadskrävande lagringen.Han pekar på behovet av forskning för att möjliggöra en utveckling mot ökatutnyttjande av inhemska ersättnings varor (s. 27-29). Ett ökat handelsutbyte ikriser och krig genom avtal redan i fredstid med andra länder, främst denordiska, bedöms också i begränsad omfattning kunna bli av betydelse förförsörjningsberedskapen (s. 2324). Frågan om ansvarsfördelningen mellan statoch näringsHv när det gäller beredskaps- och fredskrislagring förs också in ibilden (s. 24-27). Närdet gäller ansvarsfördelningen mellan staten och näringslivet i fråga omberedskap och fredskrislagring anser handelsministern i likhet med det vara angeläget att närmare utreda om man genom att genäringshvet större ansvar för lagringsverksamheten skulle kunna åstadkommaförbättringar på detta område. Han förklarar att han avser att återkomma tillregeringen med förslag om hur en sådan utredning skall genomföras. Hanframhåller i det sammanhanget att det är väsentligt att undersöka hur andra länderhar agerat på detta område för att vi i skall kunna dra nytta av dessaerfarenheter. Enligt vad han har erfarit studerar man f. n. denna fråga inomOECD. Bådesocialdemokraterna och moderata samlingspartiet har i sina partimotioner 2276resp. 2262 yrkat att ifrågavarande utredning skall tillsättas skyndsamt. Utskottetfinner att de prioriteringar som görs i propositionen är riktiga. De alternativtill lagring som handelsministern överväger ger inte utskottet anledning tillerinringar. Utskottet vill dock framhålla att trots ökade satsningar av angivetslag och genom t. ex. höjd handlingsberedskap och bättreomställningsförberedelser för att minska beroendet av beredskapslagringenkommer viss lagringsverksamhet att vara nödvändig under lång tid framåt.Beträffande krisimport är det av vikt att i planeringen beakta den osäkerhetsom är förbunden med varuimport i krissituationer. Särskilda avtal omkrisimport kan dock vara betydelsefulla komplement till andra åtgärder.Utskottet återkommer till avtal om krisimport i samband medlivsmedelsprogrammet. Utskottetbehandlar härefter motionsyrkandena om en skyndsam utredning om möjligheteratt ge näringslivet ett större ansvar i fråga om lagringsverksamhet. Vissafördelar skulle onekligen kunna vara förknippade med en sådan ordning.Handelsministern nämner möjligheten av en förbättrad lagringsverksamhet.Ekonomiska och administrativa skäl åberopas också. Självklart bör eftersträvasett system som innehåller positiva sidor också för näringslivet. Utskottetanser i likhet med vad som yrkas i de båda motionerna att den föreslagnautredningen bör komma till stånd . Enligt vad utskottet har inhämtatförbereder man inom tillkallandet av en sådanutredning. Någon framställning av är därför inte påkallad. FöU 1981/82:18 129 Utskottet vill ocksä uppehålla sig något vidplaneringen för fredskriser. Denna planering har blivit en alltmerbetydelsefull verksamhet inom det ekonomiska försvaret. Samhälletsmål i fredskriser bör enligt propositionen vara att undvika störningar iviktiga samhällsfunktioner samt att sä långt möjligt upprätthålla fredstidasysselsättning, export och konsumtion. De åtgärder som kan behöva vidtas föratt begränsa konsekvenserna av framtida störningar av fredskriskaraktär börenligt handelsministern tillkomma i ett nära samarbete mellan utrikes-,handels-, försvars- och näringspolitik. Utskottet, som beträffande målet förfredskrisberedskapen delar handelsministerns uppfattning, finner det med dennautgångspunkt naturligt att det ekonomiska försvarets uppgifter i detta avseendebör vara attbedöma risker för importstörningar inom olika varuområden atthålla en administrativ och organisatorisk beredskap att kunna vidta regleringoch ransonering och attgenomföra fredskrislagring i den omfattning som anges av statsmakterna. I syfte att trygga försörjningsberedskapen inomfrämst teko-, läder-, sko- och gummiskoområdena men också när det gällerrayonfiber har vuxit fram olika åtgärder för att göra det möjligtför berörda industrier att upprätthålla en levande produktion ellerproduktionskapacitet för tillverkning av vissa för folkförsörjningen viktigavaror. De åtgärder som har kommit till användning är olika slags lån ochgarantier, såsom avskrivnings-, försörjningsberedskaps-, struktur- ochoffertlån samt garantier för säsongkrediter och krediter i samband medavskrivningslån. En redogörelse för den närmare utformningen av dem finns itotalförsvarspropositionen (bil. 3 s. 30-33). Sedanår 1973 fram t. o. m. /82 har statsmakterna anslagit drygt 740milj. som lån för dessa ändamål, varav 680 milj. kr. inombeklädnadsprogrammet och 60 milj. kr. För garantier harbeviljats ramar på totalt 122 milj. kr. De hänför sig helt tillbeklädnadsprogrammet. Ipropositionen föreslås att angivna läneformer och garantier försvinner sombegrepp och ersätts av en ny läneform kallad beredskapslån ochen ny form av garantier benämnd beredskapsgarantier. Beredskapslånenföresläs vara ränte- och amorteringsfria och kunna skrivas av pä mellan 1 och15 år. Avskrivningarna behöver inte vara lika stora utan bör kunnaanpassas till det enskilda fallet. Beredskapslån skall kunna ges sommotprestation till att företag förbinder sig att upprätthälla produktion ellerproduktionskapacitet under en viss och helst eller att genomföranågon annan åtgärd som stärker försörjningsberedskapen, t. ex. utveckling avsubstitut eller förberedelse att ta upp 9 1981/82. FöU1981/82:18 130 alternativ produktion i krislägen. Låneavtalen skall kunnaförses med villkor om ytterligare åtaganden från företagens sida. Det kan gällat. ex. att vidta åtgärder pä företagslednings- eller marknadsföringsomrädena elleratt förbättra styrsystemen, detta för att öka möjligheterna för företagen attverkligen fullfölja sina åtaganden. Lånen skall vara konkurrensneutrala i denbemärkelsen att alla företag skall ha rätt att konkurtera om att sälja deberedskapstjänster som ÖEF vill köpa för lånen. Beredskapsgarantin, som avses ersätta nuvarandegarantiformer, skall kunna ges för lån till såväl försörjningsviktigainvesteringar som för säsongsmässigt behov av rörelsekapital tillskoindustrin. För beredskapsgarantier avses gälla samma flexibilitet som förberedskapslånen. bör enligt förslaget varje budgetår bemyndigaregeringen eller den regeringen bestämmer att inom en angiven beloppsram ingåavtal om beredskapslån som medför utbetalningar över flera budgetär. Beredskapsgarantiernaavses lämnade inom en samlad garantiram som fastställer för varje budgetår. lämnar i sitt yttrande övertotalförsvarspropositionen utan erinran att nuvarande typer av lån ochgarantier för försörjningsberedskapsändamål förenhetligas till låneformenberedskapslån och garantiformen beredskapsgaranti. bedömer att de beredskapslän ochberedskapsgarantier som föreslås har en sådan utformning att de pä bättresätt än tidigare former kommer att stimulera till effektivisering avverksamheter som är viktiga från försöijningsberedskapssynpunkt. Deaffärsmässiga uppgörelser det är fråga om innebär att man - vilket ÖEFframhåller som önskvärt - kommer bort från begreppet "stöd" i sambandmed beredskapsplaneringen. Beredskapslän och beredskapsgarantier blir statensinstrument för att köpa beredskapstjänster pä särskilt försörjningsviktigaområden. Utskottet biträder i likhet med näringsutskottet regeringens förslagi denna del. Regeringen har bemyndigats att vidkrig, krigsfara eller annan omständighet av synnerlig vikt för riketsförsvarsberedskap för varuinköp disponera rörliga krediter i riksgäldskontoretom högst 50 milj. kr. inom verksamhetsområde och högst1000 milj. kr. Pä livsmedelsområdet görsredan i fredstid en löpande planering för utnyttjande av krediter. Det åliggerjordbruksnämnden att mot bakgrund av den fortlöpande förändringen av näringslivetsresurser revidera anskaffningsplanen. Av den rörliga krediten påhandelsdepartementets verksamhetsområde avses 650 milj. kr. för köp av råoljaoch oljeprodukter och resten, 350 milj. kr., för köp av andra varor inomhandelsdepartementets område. Krediten för oljeinköp har utnyttjats i sambandmed krisen i är 1979 men är till större delen återbetald medutnyttjande av medel från oljelagringsfonden. FöU 1981/82:18 131 Handelsministern förordar efter samråd med chefenför att det bör ankomma pä regeringen att fördelaanvändningen av krediterna på skilda ändamål. Liksom f. n. bör dockjordbruksnämnden planera för köp av försörjningsviktiga varor pålivsmedelsområdet inom en ram av 50 milj. kr. Regeringen bör enligthandelsministern ges bemyndigande att använda krediterna vid krigsfara ellerannan omständighet av synnerlig vikt för rikets försvarsberedskap eller när denfredstida folkförsörjningen pä grund av en tillförselstörning är allvarligthotad. Krediterna föresläs också få användas för att tidigarelägga inköp avnågon av de varor som har beslutat skall beredskapslagras över ettantal år om sä kraftiga prisstegringar kan förväntas att betydandestatsfinansiella besparingar kan göras vid en tidigareläggning. Utskottettillstyrker vad handelsministern föreslår om utnyttjande av de rörligakrediterna. För att samordna verksamheten inom totalförsvaretoch ta fram beslutsunderlag inför det femåriga försvarsbeslutet har tillämpatsett system för långsiktig planering som i stora delar är uppbyggt pä samma sättför totalförsvarets olika delar. fastställde statsmakterna utformningeni stort av det planeringssystem som tillämpas inom det ekonomiska försvaret(prop. 1977/78; 100 bil. 14, FöU 20, rskr 241). Handelsministernkonstaterar (s. 22-23) att enligt hans uppfattning är erfarenheterna av denbedrivna långsiktsplaneringen i huvudsak goda. Han anser därför att ensamordnad långsiktsplanering även fortsättningsvis bör bedrivas inom detekonomiska försvaret.