bet · G501FöU18 · 1981-12-31 00:00:00 — 1981/82:2282av () och () vari yrkas aU 8; 2 e riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts omavvägningen mellan anställning av egen personal och köp av tjänster inomfortifikationsförvaltningen. 1981/82;2283 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att avslårproposition 1981/82:102, 3; 1 2. att hos regeringenhemställer att nästa försvarsutredning 3; 1 får direktiv enligt de riktlinjersom anges i motionen, 3. att beslutar attpansarbrigaderna skall utgå ur organisatio- 7; 2 b nen och att renoveringen aväldre stridsvagnar avbryts, 4. att hos regeringenhemställer om en utredning om hur 7:3 a beredskap och övervakning skallförbättras i de svenska skärgårdarna, 5. att beslutar attnågon automatisk uppräkning av militäran- 7; 6 a slagen enligt FPI inte skallgenomföras, 6. att fastställerutgiftsramen för /83 för det 7; 6 a militära försvaret till16610 milj. kr. 7. att hos regeringenbegär förslag om sammanslagning av de 8:2 f centrala staberna försvars-, armé-,marin- och flygstaben till en enhet, 8. att hos regeringenbegär förslag till omorganisation av det 8; militära försvarets högreregionala ledning innebärande att antalet milostaber minskas från sex tillfyra enligt motionens förslag, 9. att avslår förslagetom förbandsindragningar i fredsorgani- 8; 3 a sationen utom i vad gäller F 13och F 18, 10. att avslår förslagetom att ett nytt militärflygplan, JAS, 9: 1 a skall byggas, 11. att hos regeringenbegär att ett program skyndsamt utar- 10: 3 betas för civilt utnyttjande avresurser som kan frigöras genom nedskärning av den militäraflygplanstillverkningen och för att trygga sysselsättningen för de anställdainom militär flygplansindustri, 12. att beslutar att dens.k. referensnivån i civilförsvarssty- 19:8 relsens perspektivplan skall liggatill grund för civilförsvarets fortsatta 19:9 utveckling, 13. att beslutar attramen för Civilförsvar utom skyddsrum 19:8 räknas upp med 8,3 milj. kr. till320,8 milj. kr. för /83, FöU 1981/82:18 B 13 14. att hos regeringenbegär förslag om tillsättande av en 19:4 kommitté för att utreda ensammanslagning av , statens brandnämnd och riksnämndenför beredskap, 15. att beslutar bifallade anslagsökningar som 24:4 a 18 begärt förprogrammet Hälso- och sjukvården samt i krig. FöU1981/82:18 B 14 Lag om ändring i familjebidragslagen (1978:520) Härigenom föreskrivs att 8, 9, 11,12, 19-21 och 23 §§ familjebidragslagen (1978; 520) skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Utskottets förslag 8§ Bostadsbidrag utgår för kostnad 1. för bostad ivilken tjänstepliktig bor tillsammans med maka och barn som avses i 7 § ellermed enbart sådant barn, 2. för bostad ivilken tjänstepliktig bor tillsammans med maka i annat fall än som avses i 1, 3. för bostad ivilken tjänsteplik- 3. för bostad i vilken tjänstepliktigbor ensam vid tjänstgöringsti- tig bor ensam vid tjänstgörings-dens början, omhan vid den tid- tidens början, punktenhar haft bostaden , 4. för tjänstepliktigs bostad iannat fall än som avses i 1 - 3, om särskilda skäl föreligger. Bostadsbidragfår ej utgå för mer än en bostad. Familjepenning beräknas för må- Familjepennning beräknas för nad till högst för barn månadtill högst 6i0 kronor för barn och till högst / för annan ochtill högst / för annan person. Familjepenning för den person.Familjepenning för den som uppbär ersättning för vård som somuppbär ersättning för vård som avses i 7 § 7 eller för den som har avsesi 7 § 7 eller för den som har rätt till underhållsbidrag, som tjän- rätttill underhållsbidrag, som tjän stepliktig är skyldig att utge, får stepliktigär skyldig att utge,får dock inte överstiga ersättningens dockinte överstiga ersättningens eller bidragets belopp för månad. ellerbidragets belopp för månad. 11 § Vid bestämmande avfamiljepenning enligt 7 § 1, 3 och 4 samt bostadsbidrag enligt 8 § 1 skallfrån summan för månad av högsta beloppen för familjepenning enligt 9 § ochbostadsbidrag enligt 10 § avräknas den beräknade inkomsten för månad sombelöper pä tjänstgöringstiden enligt följande ordning. Har makaninkomst, avräknas hälften av den del som överstiger eller, ominkomsten är mer än , hälften av den del som överstiger en Qärdedelav inkomsten. Har barnetinkomst, avräknas, dock högst med belopp som motsvarar familjepenningen förbarnet, inkomst i form av underhållsbidrag och bi- ' Senaste lydelse 1981:419. dragsförskott i sin helhet samt annan inkomst i den månden överstiger . Har den tjänstepliktige annan inkomst än inkomst av arbete som han utför under fritid eller övningsuppehåll, avräknas den del av inkomsten som överstiger . Avräkningenligt 1 och 2 får inte ske med större belopp än att återstoden uppgår tillminst hälften av boendekostnaden enligt 10 §. Har dentjänstepliktige annan inkomst än inkomst av arbete som han utför under fritideller övningsuppehåll, avräknas den del av inkomsten som överstiger . Vid bestämmande av familjepenning enligt 7 § 2, 6 och 7 och bostadsbidrag enligt 8 § 3 och 4 skall från summan av högsta beloppen för familjepenning enligt 9 § och bostadsbidrag enligt 10 § avräknas den tjänstepliktiges inkomster på sätt som anges i 11 § J, om ej annat följer av andra stycket. Vid bestämmande av familjepenningenligt 7 § 2, 6 och 7 och bostadsbidrag enligt 8 § 3 och 4 skall från summanav högsta beloppen för familjepenning enligt 9 § och bostadsbidrag enligt 10 §avräknas den tjänstepliktiges inkomster på sätt som anges i 11 § 4, om ej annatföljer av andra stycket. Om tjänstepliktigs förhållanden ärsådana att familjebidrag skall bestämmas enligt såväl första stycket som 11 §skall avräkningen av den tjänstepliktiges inkomster i första hand göras vidbestämmande av bidrag enligt 11 §. Hartiänstepliktig sin huvudsakliga inkomst från näringeller rörelse, som drivs av honom eller hans maka, och anlitas under den tjänstepliktigestjänstgöring särskilt avlönad arbetskraft för att helt eller delvis ersättaden tjänstepliktige, utgår näringsbidrag för uppkommande lönekostnad, i denmån kostnaden är skälig och överstiger det genomsnittliga normala driftsöverskottsom näringen eller rörelsen kan beräknas lämna under den tjänstepliktigestjänstgöring. Näringsbidrag utgår dock endast om det måste antagas attförutsättningar finns för fortsatt drift av näringen eller rörelsen. Har tjänstepliktig sin huvudsakliga försörjning frånnäring, som drivs av honom eller hans maka, och anlitas under den tjänstepliktigestjänstgöring särskilt avlönad arbetskraft för att helt eller delvis ersätta dentjänstepliktige, utgår näringsbidrag för uppkommande lönekostnad, i den månkostnaden är skälig och överstiger det genomsnittliga normala driftsöverskottsom näringen kan beräknas lämna under den tjänstepliktiges tjänstgöring.Näringsbidrag utgår dock endast om det måste antagas att förutsättningarfinns för fortsatt drift av näringen. Första stycket gäller också omnäringen drivs av juridisk person, FöU 1981/82:18 B 16 Nuvarande lydelse Utskottets förslag vari aktier eller andelar till övervägande del ägs ellerpå därmed jämförligt sätt innehas av den tjänstepliktige eller hans maka. För lönekostnad som avsertjänstepliktigs eller hans makas barn, som är under 16 är, utgår ickenäringsbidrag. Avser lönekostnad tjänstepliktigs maka, den tjänstepliktigeseller hans makas barn som har fyllt 16 är eller deras föräldrar eller syskon,utgår näringsbidrag endast om det föreligger särskilda skäl. Frågan ombarns ålder bedöms enligt 7 § andra stycket. Kan näring eller rörelse som Kan näring som avses i 19 § icke avses i 19 § icke drivas under den drivasunder den tjänstepliktiges tjänstepliktiges tjänstgöring men tjänstgöringmen finns förutsatt- finns förutsättningar för att fortsät- ningarför att fortsätta verksamhe taverksamheten efter tjänstgöring- tenefter tjänstgöringen, utgår nä- en, utgår näringsbidrag för sådana ringsbidragför sädana kostnader kostnader undertjänstgöringstiden som är som är nödvändiga för att verksam- nödvändigaför att verksamheten heten skall kunna återupptagas. 2H- Näringsbidrag utgår med högst Näringsbidragutgår med högst 150 kronorför dag. 23 § Har med anledning avtjänstepliktigs tjänstgöring familjepenning beviljats för maka eller barn ochavlider makan eller barnet , utgår begravningsbidrag.Även om familjepenning icke har beviljats, får begravningsbidrag utgå, om behovföreligger. Begravningsbidrag utgår med Begravningsbidrag utgår med för tjänstepliktigs för tjänstepliktigs maka och med för maka och med för Denna lag träder i kraft . -Senaste lydelse 1981:419. FöU1981/82:18 B 17 yttrande 1981/82:4 y Sedan försvarsutskottet berettskatteutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1981/82:102 omsäkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvarets fortsatta utveckling fårskatteutskottet anföra följande. Såvitt skatteutskottet kan finna behandlas i propositionenendast en fråga som berör utskottets ämnesområde, nämligen punkten 7 iavsnittet 7.4 hemställan (s. 111 Bilagorna 3-11) i bilaga 3.handelsdepartementet. Där föreslås den ändringen att den särskildaberedskapsavgift som f, n, utgår på bensin och vissa oljor för att finansieraoljelagringsfonden skall - i samband med en föreslagen avveckling avdenna fond - ersättas med däremot svarande höjningar av bensinskatten på bensinresp, energiskatten på vissa oljor. Utskottet finner inte anledning till erinran mot deföreslagna åtgärderna men har i sammanhanget observerat att de av riksdagennyligen beslutade ändringar i bensinskattelagen som trädde i kraft den I april1982 endast delvis iakttagits i lagförslaget avseende bensinskatten.Ändringsförslaget i fråga om den särskilda beredskapsavgiften är ofullständigt.Båda dessa förslag bör därför ändras på sätt framgår av bilagor till dettayttrande. Övergången från avgift till energiskatt innebär föroljornas del att avdragsreglerna vidgas något, vilket inte saknar betydelsefrån beskattningssynpunkt. Den mest väsentliga skillnaden mellan de tvåavdragssystemen gäller sjöfarten. Avdrag får göras för all energiskatt på oljorsom används inom sjöfarten, alltså även förbrukningen för drift avfritidsbåtar, medan avdrag för beredskapsavgiften får göras endast för olja sombunkras av fartyg i utrikes trafik. Det är enligt utskottets mening frånadministrativa synpunkter och med hänsyn till kontrollmöjligheterna angelägetatt avdragsreglerna blir lika när det som här gäller en och samma vara. Vilkenform av avdrag man därvid bör fastställa blir närmast beroende av ekonomiskafaktorer. Avgiftsbelastningen på inrikessjöfarten kan beräknas uppgå till ca 10milj, kr, . Det bör vidare framhållas att den i propositionenföreslagna ändringen medför att de nedsättningsregler som gäller för densärskilt energikrävande industrin blir gynnsammare än f, n, på grund av attenergiskatten i sin helhet men endast en viss del av den särskildaberedskapsavgiften beaktas vid nedsättningen. Utskottet förutsätter attregeringen ändrar de nu gällande nedsättningsbesluten om antar de härbehandlade lagförslagen. 14 1981/82. FöU1981/82:18 B 18 Utskottet har vidare noterat attenergiskattesatsen för sådan motorfotogen som är undantagen från mervärdeskatteventuellt borde ha justerats i detta sammanhang, 1 avsaknad av närmareutredning härom anser utskottet att prövningen av denna fråga liksom av de härnämnda avdragsproblemen utan olägenhet bör kunna anstå och äga rum vidställningstagandet till energiskattekommitténs betänkande, som väntas inomkort. Utskottet tillstyrker således bifall till propositionen ihär behandlad del med de formella ändringar som angivits. Närvarande: (), (). StigJosefson (c), (), (), förste vicetalmannen (), i (s), ().Hagar (), (), (), (),(), () och (). FöU 1981/82:18 B 19 Bilaga 1 till SkU 1981/82:4 y Lag omändring i lagen (1973:1216) om särskild beredskapsavgift för Härigenom föreskrivs att rubrikentill lagen (1973:1216) om särskild beredskapsavgift för oljeprodukter samt 2 §lagen skall ha nedan angivna lydelse. Härigenom föreskrivs att rubrikentill lagen (1973:1216) om särskild beredskapsavgift för oljeprodukter samtlagen skall ha nedan angivna lydelse. Lagom särskild avgift för oljeprodukter Särskild beredskapsavgift erläggs iden mån skatteplikt föreligger enligt lagen (1957:262) om allmän energiskatt,enligtdenna lag för 1. bensinavsedd för motordrift, dock inte flygbensin, reabensin eller motoralkoholer 2. motorbrännolja,eldningsolja och bunkerolja. Särskild avgift erläggs i den månskatteplikt föreligger enligt lagen (1957:262) om allmän energiskatt enligtdenna lag för motorbrännolja, eldningsolja och bunkerolja med perkubikmeter. Särskild avgift utgör för motorbrännolja,eldningsolja och bunkerolja med för kubikmeter. Lagen (1957:262) om allmän energiskattäger i övrigt motsvarande tillämpning på avgift enligt denna lag. I deklarationsom avses i 23 § 1 mom. nämnda lag får dock i fråga om särskild avgift istället för vad som föreskrivs i 24 S i lagen avdrag göras för bränsle, som 1. i avgiftsbelagtskick förvärvats för återförsäljning eller förbrukning i egen rörelse, 2. återtagits isamband med återgång av köp, 3. förbrukatseller försålts för fartygs drift i utrikes trafik. 4. av denavgiftspliktige eller för hans räkning utförts ur riket eller förts till svenskfrihamn för annat ändamål än att förbrukas där. Den nya 2 § motsvarar nuvarande 3 §med den ändringen an beredskapsavgifi ändrats till avgift. Kartong: S. B 19, 1 § höger spaltStår: ett Rättat till: S. B 21, 2 § höger spaltraderna 3 och 8 Står: 39 Rättat till: 43 FöU1981/82:18 B 20 Regeringens förslag Utskottets förslag 5. avgiftspliktigförbrukat eller försålt för förbrukning för annat ändamål än energialstring, 6. avgiftspliktigförbrukat för framställning av avgiftspliktigt bränsle, 7. försålts medförlust för den avgiftspliktige, i den mån förlusten hänför sig till bristandebetalning från köpare. Denna lag träder i kraft , Förekommer i lag eller annan författning hänvisning tilllagen om särskild beredskapsavgift för oljeprodukter skall hänvisningen istället avse lagen om särskild avgift för oljeprodukter. FöU1981/82:18 B 21 Bilaga 2 till SkU 1981/82:4 y Lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt Härigenom föreskrivs att 2§ lagen(1961:372) om bensinskatt skall ha nedan angivna lydelse. Regeringens förslag Utskottels förslag 2§ Skatten utgår med 37 öreper liter, om annat inte sägs i andra eUer tredje stycket. För metanol, etanol och högre För metanol, etanol och högre alkoholersamt för etrar av metanol alkoholer samt för etrar av metanol och etanol utgår skatten med och etanol utgår skatten med per liter. Ingår sådan alkohol eller per liter. Ingår sådan alkohol eUer eter i en blandning som avses i 1 § eter i en blandning som avses i 1 § första stycket a) eller b) utgår första stycket a) eller b) utgår skatten för den inblandade alkoho- skatten för den inblandade alkoho len eller etern med per liter len eller etern med per Uter och med per liter för och med I krona per liter för blandningen i övrigt. blandningen i övrigt. Förgasol utgår skatten med För gasol utgår skatten med per liter, per liter. Skatten beräknas efter varans fakturerade volym, I dennaskall dock inte inräknas smörjolja som har tillsatts bensin för motordrift. Kanskatten inte beräknas på sådant sätt eller sker faktureringen inte enligtvedertagna grunder, får beskattningsmyndigheten fastställa grunder förberäkning av volymen. Denna lag träder i kraft , FöU 1981/82:18 B 22 Justitieutskottetsyttrande /82:2 y har hemställt om yttrande frånjustitieutskottet över proposition 1981/82:102 såvitt gäller bilaga 4. Genomvad som anförs i den bilagan bereds tillfälle att ta del av vadchefen för har anfört om polisens roll i totalförsvaret. har intenågon erinran mot vad som har anförts. Närvarande:Bertil (), (), (), (), HansPetersson i (fp), (), (), HansPettersson i (s), (fn), (), EllaJohnsson (c), (), (), ()och (). FöU 1981/82:18 B 23 yttrande 1981/82:2 y har genom beslut den 16 mars 1982hemställt att utrikesutskottet yttrar sig över vad som i proposition 1981/82;102 anförs om säkerhetspolitiken. Dedelar av propositionen som här ifrägakommer är dels statsministerns avsnittSäkerhetspolitiken och totalförsvaret, dels förediagandeavsnittet i bilaga 1till propositionen rörande den internationella utvecklingen och inriktningen avsäkerhetspolitiken. Propositionen(s. 3-8; bil. I, s. 15-23) Statsministern konstaterar inledningsvis att det internationellaklimatet sedan föregående försvarsbeslut präglats av tilltagande spänning ochosäkerhet. Avspänningsprocessen mellan supermakterna har avstannat.Kapprustningen mellan maktblocken fortsätter i uppdriven takt. ekonomiska krisen fördjupats och följts av stagnerande ekonomi. Osäkerhet,pessimism och tvivel om en fredlig utveckling har vuxit fram hos många. Medanslutsatsen för någras del blivit krav på ökade rustningar, samlas andra återkring nedrustningsparoller i protest mot krigets vanvett. Detär mot denna bakgrund försvarskommittén haft att nå bred samling kringinriktningen av säkerhetspolitik och totalförsvarets fortsattautveckling fram till nästa försvarsbeslut . Den internationellautvecklingen gör det inte möjligt att sänka kraven på vår samlade försvarsförmåga.Samtidigt sätter de samhällsekonomiska förutsättningarna och kravet päåterhåUsamhet inom den offentliga sektorn gränser lör de resurser som kantilldelas försvaret, heter del i statsministerns anförande. Det är därförtillfredsställande att en bred politisk enighet har kunnat uppnås iförsvarskommittén i de grundläggande frågorna, säger statsministern vidare. "Sverigessäkerhetspolitik, liksom andra länders, syftar tiU att bevara landetsoberoende. Vårt säkerhetspolitiska mål bör därför vara att i alla lägen och iformer som vi själva väljer trygga en nationell handlingsfrihet för att inomvåra gränser bevara och utveckla vårt samhälle i politiskt, ekonomiskt,socialt, kulturellt och varje annat hänseende efter våra egna FöU 1981/82:18 B 24 värderingarsamt i samband därmed utåt verka för internationell avspänning och en fredligutveckling". Så formulerades målet för vår säkerhetspolitik i 1968 årsförsvarsbeslut. Det har därefter bekräftats i de följande försvarsbesluten. Säkerhetspolitikensyftar till att hindra att dras in i internationella konfiikter ochtill att värna våra demokratiska friheter och rättigheter i en oberoende stat.Den syftar vidare till att lindra verkningarna i vårt land av kriser och krig iandra delar av världen. Säkerhetspolitiken har också det långsiktiga målet atti samarbete med andra länder bidra till en fredlig utveckling i världen, tillminskade rustningar, till utjämning av motsättningar och till störteförståelse och mer jämlika förhållanden. Den skall vidare verka förinternationell solidaritet och för en värld där även små stater kan hävda sinaintressen. 1dessa syften bör vår säkerhetspolitik alltjämt formas genom samverkan mellanutrikespolitiken, försvarspolitiken, vår politik i internalionellaned-nJstningsfrågor, handelspolitiken och biståndspolitiken. Säkerhetspolitikenarbetar således med olika medel och i olika tidsperspektiv. Dess olika delarmåste anpassas till varandra i ett samspel. Vilken tonvikt som läggs vid skildasäkerhetspolitiska medel är därför inte en gång för alla givet utan måstebestämmas med hänsyn till rådande förhållanden. Ipropositionen lämnas fortsättningsvis en redogörelse för de krav den sålundabeskrivna säkerhetspolitiken ställer på vår utrikespolitik och försvarspolitik.Alliansfrihet syftande till neutralitet i händelse av krig, strävan eftersocial och ekonomisk rättvisa i världen, politisk avspänning, militärnedrustning och omfattande och förtroendefullt samarbete över gränserna, liksommedverkan i och stöd för FN;s arbete, nämns som , viktiga delar i den svenskautrikespolitiken. Sverigesalliansfria politik, stödd på ett efter våra förhållanden starkt totalförsvar,utgör en viktig del av det nordiska säkerhetspolitiska mönstret. Detta harmedverkat till att läget i kännetecknas av högstabilitet och fredlig utveckling. Det ligger även i omvärldens intresse attdenna alliansfria politik fullföljs. Omvärldenmåste vara övertygad om atl i händelse av krig är berett att fullföljaden deklarerade politiken. Försvaret skall ha sådan styrka, sammansättning ochberedskap atl det avhåller från angrepp eller hot om angrepp. För att delsvenska territoriets integritet skall bli respekterat i fred och underneutralitet krävs atl vi har förmåga att upptäcka och avvisa kränkningar, heterdet vidare i statsministerns anförande. De senaste årens internationella utveckling harpräglats av kriser och tilltagande spänning mellan de båda supermakterna.Stormakternas rustningar fortsätter, såväl vad gäller konventionella vapen somkärnvapen. FöU1981/82:18 B 25 Träffsäkerheten och effektiviteten hos stormakternaskärnvapenbärare höjs fortlöpande. Det nordiska områdets strategiska betydelsehar ökat. I propositionens avsnitt om den internationellautvecklingen lämnas en starkt koncentrerad redogörelse för några av dehändelser som givit dagsbilden av den internationella situationen särskilddramatik och som bidragit till att få varje framtidsbedömning alt framstå somosäker. Det förtjänar enligt utskottets mening emellertidframhållas att det internationella läget i olika avseenden undergick enförsämring sista år. Försvarskommiltén uttryckte dock isitt första delbetänkande (SOU 1979:42) en förmodan att avspänningsprocessen,trots växlingar i klimatet mellan supermakterna, pä lång sikt kommer attfortsätta därför att detta ligger i bådas intresse. Regeringen gör även i den föreliggande propositionenbedömningen att supermakternas gemensamma intresse av atl undvika en öppenkonfrontation med varandra är sä starkt att strävan att begränsa spänningendem emellan även fortsättningsvis torde komma att utgöra ett viktigt inslag isupermaktsrelationerna. Enligt utskottets uppfattning är del angeläget atl densvenska säkerhetspohtiken och dess utformning så långt det är möjligt bedömsmot bakgrund av det långsiktiga och av många skilda faktorer sammansattaperspektiv som försvarskommittén i sina delbetänkanden sökt anlägga. Som regeringen konstaterar i propositionen är den spänningoch osäkerhet som präglar det internationella klimatet ett resultat både avolösta politiska och ekonomiska konfiikter runt om i världen och av speciellautvecklingar inom vapenteknologin, som driver på kapprustningen och hotar attundergräva det sätt pä vilket avskräckningsbalansen fungerat. Det är i denna situation av en mångfald olikartade hot ochmöjliga konfliktsituationer som den svenska säkerhetspolitiken med sina skildamedel har att verka. Grundläggande för vår säkerhetspolitik är självfalletalliansfriheten och det stöd den får i ett efter våra förhållanden starktförsvar. Utrikespolitiken måste bedrivas så att den inte leder till vare sigmisstro eller förväntningar hos någon av stormakterna. Allra minst får den gestormakterna någon grund för misstankar alt svenskt territorium kan ställastill annan makts förfogande och bilda utgångsbas för angrepp. Internationellabindningar, vilka gör det omöjligt för oss att iaktta neutralitet, kan integodtas. Totalförsvarets främsta uppgift är att genom sin styrka, sammansättningoch beredskap avhålla främmande makter från angrepp eller hot om angrepp.Genom denna fredsbevarande förmåga ger totalförsvaret det önskade stödet åtvår neutralitetspolitik. Därtill måste vårt försvar redan i fredstid ha möjlighetatt upptäcka och avvisa avsiktliga och oavsiktliga kränkningar av vårttertitoriums integritet. FöU1981/82:18 B 26 Del alltmer omfattande ekonomiskasamarbetet mellan väridens länder leder till ett ömsesidigt beroende som igrunden och på lång sikl bör verka befrämjande för internationell fred ochavspänning. innebär detta internationella beroende altkonflikter och aktioner som inte är riktade mot vårt land likväl kan drabbavår försörjning. Detta ställer särskilda krav på vår beredskap. Utskottet konstaterar att vi.