bet · G501UbU25 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:25 omanslag till utbildning för undervisningsyrken, m. m. 1981/ 82:100) Regeringen har i proposition 1981/82:100 bilaga 12() under avsnittet Högskola och forskning punkt E 7(s. 429-447) föreslagit att 1. godkänna vad som ipropositionen har anförts om behörighet för tillträde tillgymnastiklärariinjen, 2. bemyndiga regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer att göra omfördelningar i vad gällernybörjarplatser på hemspråkslärarlinjen, 3. bemyndiga regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer att fördela vissa nybörjarplatser påämneslärarlinjerna, 4. bemyndiga regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer att genomföra utbildningsinsatser för vissaobehöriga lärare enligt vad som har förordats i propositionen, 5. fastställa planeringsramarenligt vad som har förordats i propositionen, 6. fill Utbildning förundervisningsyrken för /83 anvisa ett reservafionsanslag av694802000 kr. 1981/82:579av m.fl. (s) vari yrkas 1. att beslutar /83 vad det gäller ökningen av antalet utbildningsplatser förlåg- och mellanstadielärare vid högskolan för läramtbildning i attmedel motsvarande 48 nybörjarplatser omvandlas till platser i förkortadutbildning för obehöriga låg- och mellanstadielärare, 2. att beslutar /83 vad det gäller den praktisk-pedagogiska utbildningen avämneslärare att medel motsvarande av nybörjarplatserna eller 36 platser destineras till obehöriga lärare. 1981/82:766 av () och GöranPersson (s) vari yrkas att hos regeringen begär en utredning avfömtsättningarna för att bedriva specialläramtbildning gren 2 andra året samthemspråksläramt- 1 1981/82. UbU 1981/82:25 2 bildningi mer decentraliserad form enligt den modell som tillämpats för modifieraddistansutbildning av vårdlärare. 1981/82:773av m.fl. (m) vari yrkas 1. attriksdagen beslutar att hos regeringen hemställa om en undersök ning av orsakerna till låg lärarbenägenhet, 2. att beslutar att hosregeringen hemställa att överläggningar upptas med låg- ochmellanstadielärarnas fackliga organisation i syfte att finna sådana regler förtjänstledighet och för delfidstjänst att undervisningen av eleverna inte lidermen, 3. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad här anförts om efterlevnaden avskolförordningens bestämmelser. 1981/82:996 av m. fl. (m, c, fp)vari yrkas att hos regeringen begär utredning av fömtsättningarna förutbildning av förskollärare till lågstadielärare vid högskolan i . 1981/82; 1102 av Sfig Alemyr m. fl. (s) vari - medhänvisning fill vad som anförts i den till socialutskotttet remitterademofionen 1981/82:406 -såvitt nu är i fråga yrkas 4. attriksdagen till Utbildning för undervisningsyrken för /83 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . för att anordna vidareutbild ning av förskollärare till lågstadielärare. 1981/82;1125 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att med ändring iproposition 1981/82; 100 under anslaget Utbildning för undervisningsyrkenanvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 30 milj. kr. förhöjtbelopp i syfte att öka antagningen till förskolläramtbildningen med 1250 eleveroch fill fritidspedagogutbildningen med 450 elever, 2. att uttalar att desom har anställning inom utbildningsyrkena men saknar formell kompetens börges möjlighet att genomgå utbildningen och att för denna kategori ersättningskall utgå motvarande full lön. 1981/82:2007 av m.fl. (s) vari - medhänvisning till vad som anförts i den till näringsutskottet remitterademotionen 1981/82:2006 - yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts om allmänna utbildningspolifiska insatser i . Under anslaget beräknas medel dels för allmännautbildningslinjer och påbyggnadslinjer samt för vissa kurser inom sektorn förutbildning för UbU 1981/82:25 3 undervisningsyrken,dels för studier enligt äldre studieordning, dels för personalutbildning(fortbildning och vidareutbildning) för skolväsendets behov. Medel för kommunalhögskoleutbildning inom sektorn beräknas under anslaget Bidrag till kommunalhögskoleutbildning. Sektornför utbildning för undervisningsyrken omfattar innevarande budgetår 20 allmännautbildningslinjer och tre påbyggnadslinjer. För utbildning av obehöriga lärare disponeraruniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) innevarande budgetår sammanlagt9657000 kr., varav en anslagspost om . för särskildämneslärarutibldning, en om . för riktad ämneslärarutbildning och enom . för särskilda utbildningsåtgärder för andra obehöriga lärare änämneslärare. Enligt föredragande statsrådet bör för nästa budgetåranslagsposterna Särskild ämnesläramtbildning och Riktad ämneslärarutbildningföras samman till en anslagspost Särskild och riktad ämnesläramtbildning. Dåföredragande statsrådet inhämtat att det visat sig svårt att fylla allaplatser i företrädesvis den särskilda ämneslärarutbildningen föreslås att dennya anslagsposten efter sammanläggningen skall föras upp med ett minskatbelopp, nämligen , och att för särskilda utbildningsåtgärder förandra obehöriga lärare än ämneslärare skall anvisas , dvs.sammanlagt . för ifrågavarande ändamål under nästa budgetår. Enligtmotion 1981/82:579 bör - som ett fillskott till nämnda resurser - 48intagningsplatser för reguljär klasslärarutbildning vid högskolan förlärarutbildning / omvandlas till förkortad utbildning för obehörigalärare på låg- och mellanstadierna. Vidare föreslås att avnybörjarplatserna vid ämneslärarUnjerna vid högskolan för läramtbildning IStockholm skall bytas ut mot utbildningsplatser för obehöriga lärare. Utskottet har i ärendetinhämtat följande. Denreguljära utbildningen på lågstadielärarlinjen omfattar 100 poäng. Utbildningav obehöriga lågstadielärare anordnas dels som en variant av lågstadielärariinjenom högst 80 poäng, dels som enstaka kurser om sammanlagt 100 poäng. Förobehöriga mellanstadielärare anordnas enstaka kurser om sammanlagt 120 poäng.Den utbildning, som anordnas i form av enstaka kurser, är mer utsträckt i tidenän utbildning på linjen men målet för utbildningen är detsamma, nämligenbehörighet till tjänst som lågstadielärare resp. mellanstadielärare. Behörigatt antas fill variant av linje är den som har tjänstgjort som obehörig lärareinom det sökta utbildningsområdet minst sju terminer med av heltjänst. Till enstaka kurs är den behörig att antas som tjänstgjort som obehöriglärare inom det sökta utbildningsområdet minst fyra terminer med avhel tjänst. I princip krävs för tillträde till utbildningen förkunskaper somsvarar mot vad som gäller för reguljär klasslärarutbildning. Dispens frånsärskilda förkunskapskrav kan medges under förutsättning att den studerande medgodkänt resultat genomgått kurs inom vuxenutbildning ellerkompletteringskurs innan kursen vari ämnet ingår påbörjas. UbU 1981/82:25 4 F.n. finns 48 nybörjarplatser på varianten avlågstadielärarlinjen vid högskolan för lärarutbildning i . För läsåret1982/83 finns medel för ytterligare 48 nybörjarplatser på den /81 startade enstaka kurser för 25 obehöriga lågstadielärare och25 obehöriga mellanstadielärare. Ytterligare två kurser påbörjades läsåret1981/82 för motsvarande gmpper obehöriga lärare. Nystart av enstaka kurserberäknas också ske /83. Intressetatt söka utbildningarna har varit stort. Bristerna i de sökandes behörighetbedöms emellertid av UHÄ successivt öka. Det gäller brister i fråga omlärartjänstgöringens längd och ämneskunskaper. Av 168 sökande höstterminen 1981till variant av lågstadielärarlinjen var endast 18 behöriga och 8 av deobehöriga medgavs dispens. fanns 128 sökande till variant avlinjen varav 17 var behöriga och 9 fick dispens. Denriktade ämnesläramtbildningen för icke behöriga lärare omfattar i flertaletfall en praktisk-pedagogisk del om 40 poäng som får läggas ut under högst tvåår och en ämnesteoretisk del om högst 40 poäng som får läggas ut under tid somUHÄ bestämmer. Behörig att antas är den som dels har fullständig ämnesteoretiskutbildning eller saknar högst 40 poäng av sådan utbildning, dels hartjänstgjort som lärare inom det allmänna skolväsendet minst fyra terminer medminst av hel tjänst i sådan kommun där försöksverksamheten anordnas, delsinnehar minst halvtidstjänst som ämneslärare. Riktadämnesläramtbildning av denna typ omfattar f. n. i högskoleregiondels 25 deltagare som påbörjade utbildningen , dels 18 deltagaresom påbörjade utbildningen . Deltagarna i den första omgångenrekryterades från , och kommuner. I brist påämnesteoretiskt behöriga (lägst 80 poäng i ämneskombinationen) från dessakommuner har antagningen för den andra omgången vidgats till att även omfatta vissarektorsområden i samt , , ochVärmdö kommuner. UHÄ planerar att under /83 tilldela högskolanför lärarutbildning i medel för ytterligare 18 utbildningsplatser. Enligtuppgifter från () hade höstterminen 1981den högsta andelen obehöriga lärare i riket, nämligen av lärarna pålågstadiet, 11,av lärarna på mellanstadiet och av ämneslärarna påhögstadiet och i gymnasieskolan. Bakomförslaget i proposition 1975/76:89 om lärarutbildningens dimensionering ochlokalisering, som varit styrande för den nuvarande dimensioneringen för olikaorter, låg tanken att de studerande efter examination kunde flytta tillkommuner med behov av lärare. Högskolan för lärarutbildning i komdärför att få samma antal utbildningsplatser på klasslärarlinjerna som var ochen av de mindre högskoleenheterna med sådan utbildning. Det har emellertidvisat sig att de studerande inte haft möjlighet att exempelvis flytta tillStockholmsområdet efter sin utbildning. UbU 1981/82:25 5 Orsakernatill detta har varit flera. Dels har medelåldern på de studerande ökatväsentligt vilket medfört en förändrad social situation för de studerande,dels är bostadssituationen i sådan att det är svårt att flytta ditfrån andra delar av landet. Enviktig orsak till att det nu finns en så stor andel obehöriga lärare iStockholmsregionen är enligt uppgift från UHÄ att den reguljäraläramt-bildningen inom regionen inte är dimensionerad efter regionens behov. Detär enligt utskottets mening angeläget att tillhandahålla behörighetsgivandeutbildning för lärarvikarier som tjänstgjort i skolväsendet ochsom har erforderliga kunskaper för att genomgå utbildning. Om det visar sig attde sökande kan hänvisa till 7 resp. 4 terminers erfarenhet somlärare med minst halvtidstjänstgöring och saknar erforderliga förkunskaper,kan det emellertid finnas skäl att minska dimensioneringen på denna typ avläramtbildning. Antalet sökande till reguljär utbildning i Stockholmsregionenär stort. Som exempel kan nämnas att det var 921förstahandssökande till 48 utbildningsplatser på lågstadielärarlinjen, 678förstahandssökande till 48 utbildningsplatser på mellanstadielärarlinjen och1106 förstahandssökande till 188 platser på ämneslärarlinjema i Stockholm.Detta har medfört att man i allmänhet måste ha 5,0 i medelbetyg för att bliantagen. Utvecklingen får inte bli den att personer, som inte blir antagna tillreguljär läramtbildning på gmnd av konkurtensen vid denna antagning, efter enkortare tids lärarvikariat kommer i fråga för antagning till särskildutbildning för lärarvikarier praktiskt taget utan konkurtens och att man tillutbildning för icke behöriga lärare tvingas ta in sökande utan erforderligbehörighet och tjänstgöringstid bara av det skälet att det finns tillgång tillutbildningsplatser. Denreguljära utbildningen på klass- och ämneslärarlinjema vid högskolan förläramtbildning i bör ses över beträffande sin omfattning ochdimensioneras efter behovet av lärare i regionen. Utskottet föreslår attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omanordnande av utbildning för obehöriga lärare och om dimensionering avreguljär läramtbildning i . Motdenna bakgmnd avstyrker utskottet mofion 1981/82:579 om omvandling avantagningsplatser för reguljär läramtbildning vid högskolan för läramtbildningi till förkortad utbildning av obehöriga lärare. I budgetpropositionen föreslås attplaneringsramarna för /83 för förskollärarlinjen blir 4005platser och för fritidspedagoglinjen 1238 platser. Enligtmotion 1981/82; 1125 bör anslaget Utbildning för undervisningyrken räknas uppmed 30 milj. kr. för att antagningen till förskolläramtbild-ning skall kunnaökas med 1250 platser och till fritidspedagogutbildning med 450 platser(yrkande 1). Tillgängliga prognoserbeträffande behovet av förskollärare och fritids- UbU 1981/82:25 6 pedagogervisar ett minskande behov av sådan personal. En utbildning av förskollärare ochfritidspedagoger i den omfattning som krävs i mofionen skulle innebära risk förarbetslöshet för denna yrkesgmpp. Utskottet kan därför inte ställa sig bakommotionärernas förslag. Yrkande 1 i denna del i motion 1981/82:1125 bör avslåsav . Utskottetföreslår att fastställer de av regeringen föreslagnaplaneringsramarna för förskollärar- och fritidspedagoglinjerna. Enligt samma mofion (yrkande 2) bör de som haranställning inom utbildningsyrkena men saknar formell kompetens ges möjlighetatt genomgå utbildning med lön . Desom är verksamma inom barnomsorgen men som saknar den utbildning som behövshar möjlighet att söka till den reguljära utbildningen. Förskolepersonalen ärkommunalt anställd. Frågor om löneförmåner m.m. vid genomgång av vissutbildning för personal hos kommun är en förhandlingsfråga, varför yrkande 2 imotion 1981/82; 1125 avstyrks. För tillträde till gymnastiklärarlinjen är f.n.genomgången grundskola ett behörighetskrav. I skrivelse fill regeringen den 5febmari 1981 hemställde UHÄ bl. a. att högskoleförordningens bestämmelser omallmän behörighet skall gälla för tillträde till gymnasfiklärarUnjen samt attlägst betyget fyra i gymnastik skall få föreskrivas som särskiltbehörighetsvillkor för tillträde fill linjen. De nya villkoren avses träda ikraft inför antagningen till : Föredragande statsrådet, sombiträder UHÄ:s förslag i fråga om särskild behörighet, avser att senare föreslåregeringen en ändring av bestämmelserna så att allmän behörighet skall krävasför tillträde fill gymnastiklärarlinjen. Utskottet har inte någotatt erinra häremot. Beträffande hemspråkslärarlinjen avser föredragandestatsrådet att senare återkomma till regeringen med förslag tillspråkgmppernas fördelning på de olika högskoleorterna. För att uppnå bästamöjliga resursutnyttjande förordar hon att regeringen, eller efter beslut avregeringen , får bemyndigande att under /83 från en högskoleenhetföra över utbildningsplatser som inte kan utnyttjas till en annan högskoleenhetdär hemspråkslärarfinjen finns. Regeringen bör erhålladetta bemyndigande. Regeringen har under /82 medgivitatt försöksverksamhet med vidareutbildning av förskollärare tilllågstadielärare får anordnas vid högskolan i . Imofion 1981/82:1102 (yrkande 4) föreslås att förevarande anslag räknas upp med1,5 milj. kr. för att möjliggöra en utökad försöksverksamhet med vidareutbildningav förskollärare till lågstadielärare, dvs. inte bara i Kris- UbU 1981/82:25 7 tianstadutan även i och . Sådan vidareutbildning i Karistad begärsockså i motionerna 1981/82; 996 och 1981/82; 2007. Utskottetdelar föredragande statsrådets uppfattning att den i påbörjadeförsöksverksamheten bör utvärderas innan ställning tas till om likartadförsöksverksamhet bör starta i större skala och på flera orter. Utskottetavstyrker därmed motionerna 1981/82:996, 1981/82:1102 yrkande 4 i denna deloch 1981/82:2007. För ämneslärarlinjerna om 160 poäng börplaneringsramen enligt budgetproposifionen liksom vara 960 platser.Härtill skall komma 475 extra platser för praktisk-pedagogisk utbildning om 40poäng. Av dessa senare platser bör 35 enligt föredragande statsrådet kunnafördelas av UHÄ på de orter som ämbetet finner lämpliga. Riksdagenbör bemyndiga regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att fördelavissa nybörjarplatser på ämneslärariinjerna. Speciallärarlinjens gren 1 förändrades genomriksdagens beslut (prop. 1980/81:20, UbU 1980/81:12 och 15, rskr1980/81:120). Den består nu av en basdel om 20 poäng och en fortsättningsdel omytterligare 20 poäng. Innehållet i basdelen koncentreras på läs- ochskrivsvårigheter, matematiksvårigheter och/eller anpassningssvårigheter. Låg-och mellanstadielärare, ämneslärare och lärare i prakfisk-estetiska ämnen igrundskolan samt ämneslärare med tjänstgöring i gymnasieskolan kan antas tillutbildningen. Låg- och mellanstadielärarna får efter genomgången basdel (20poäng) behörighet till tjänst som speciallärare, medan ämneslärare och lärare ipraktisk-estetiska ämnen inte får någon ny behörighet (beträffande tjänster seUbU 1980/81; 22 s. 33 f.). Beträffandespeciallärarlinjens gren 2 (för bl. a. lärare för syn- och hörselskadadeelever) framgår av budgetproposifionen att UHÄ skall.få i uppdrag att, i samrådmed SÖ och berörda personalorganisafioner, utvärdera utbildningen inom dennagren och eventuellt inkomma med förslag fill nytt innehåll och ny organisationav utbildningen. Imotion 1981/82:766 begärs en utredning om fömtsättningarna för att bedrivaspeciallärarutbildning gren 2 andra året och hemspråkslärarutbildning sommodifierad distansundervisning. Somframgått av det föregående skall utbildningen på speciallärarlinjens gren 2utvärderas av UHÄ. Resultatet av denna utvärdering bör avvaktas innan enutredning av det slag som föreslås i mofion 1981/82; 766 övervägs. Distansundervisningutgör en bland flera former för distribution av utbildning. Beslut omdistansundervisning kan omfatta en hel kurs eller delar av kurs. Utbildning pågren 1 av speciallärarlinjen sker exempelvis redan i viss utsträckning i formav distansundervisning och decentraliserad utbildning. Vad gällerhemspråksläramtbildning anordnar, enligt vad utskottet erfarit, högskolan förläramtbildning i innevarande budgetår sådan utbildning i ochNortköping. Utbildning planeras också i . UbU 1981/82:25 8 Med hänvisning till vad som redovisats föreslårutskottet att avslår motion 1981/82:766. I motion 1981/82:773 (yrkande 1) begärs enundersökning av orsakerna till att lärarbenägenheten är låg bland dem som engång utbildats till läraryrket. SÖhar på uppdrag av regeringen i skrivelse gjort en analysav orsakerna till en minskande tjänstgöringsbenägenhet hos lärare. Avundersökningen framgår att den minskade tjänstgöringsbenägenheten för lärareberor på bl. a. dels ett ökat deltidsarbete, något som gäller för allayrkesgmpper i samhället, dels de ökade krav som läraryrket ställer påsina utövare. Enligt utskottets mening finns det inte anledning att kort efterdenna undersökning göra en ny undersökning i frågan. Utskottet föreslår därföratt avslår motion 1981/82:773 yrkande 1. I det föregående har utskottet avstyrkt förslag omökade planeringsramar för förskollärar- och fritidspedagogutbildning samtutökad försöksverksamhet med vidareutbildning av förskollärare tilllågstadielärare. Mot den bakgmnden föreslår utskottet beträffandemedelsanvisningen att med avslag på motionerna 1981/82: 1102 yrkande4 i denna del och 1981/82:1125 yrkande 1 i denna del till Utbildning förundervisningsyrken för /83 anvisar ett reservationsanslag av694802000 kr. Mot föreslagna planeringsramar i övrigt harutskottet inte något att erinra. Utskottet skall med anledning av tvåmotionsyrkanden här också behandla frågor om lärar- och arbetssituationen pålågstadiet. EnligtSÖ:s rapport (SÖ dnr P 81:2141) om deltidstjänstgöring och tjänstledighetertenderar andelen deltidsanställda lärare på lågstadiet att öka. Likaså ökarandelen helt tjänstlediga lågstadielärare. I proposition 1981/82; 100 bilaga 12(s. 443) säger sig föredragande statsrådet ha erfarit att lågstadielärare,främst i storstädema, helst tjänstgör endast i årskurserna 2 och 3 och - som enföljd därav - obehöriga lärare får ta hand om årskurs 1. Imotion 1981/82:773 (yrkande 2) behandlas arbetssituationen på lågstadiet, bl.a. frågan om tjänstledighet för enskild angelägenhet för klasslärare. Enligtmotionärerna är det till men för skolan att dess behöriga lärare i vissa fallinte upprätthåller sina tjänster. Åtgärder bör därför vidtas för att minskaomfattningen av lärares tjänstledigheter för enskild angelägenhet. I sammamotion (yrkande 3) hävdas att rektor som arbetsledare är skyldig att vidfördelning av arbetsuppgifter bland de anställda i första hand låta de UbU 1981/82:25 9 läraretjänstgöra i årskurs 1, som lämnar sin lågstadieklass i och med avslutandet avårskurs 3 och som är lämpade att undervisa nybörjare. Bamens intresse bör vägatyngst, när rektor enligt 5 kap. 35 § skolförordningen (1971:235) fastställerplan för läsåret över lärarnas tjänstgöring i olika klasser m. m. Rektorernabör enligt motionärerna erinras om detta. Frågorom tjänstledighet för lärare på bl. a. låg- och mellanstadierna är närmast enangelägenhet för den lokala skolstyrelsen. Enligt uppgift frånutbildningsdepartementet iakttar skolstyrelserna f. n. en ökad restriktivitetnär det gäller lärares tjänstledighet för enskild angelägenhet. Vad gäller deaktuella ledigheterna främst på låg- och mellanstadierna anser utskottet detrimligt att skolstyrelsen bedömer önskan om ledighet för enskild angelägenhetmot bakgmnd av möjligheten att erhålla behörig ersättare på tjänsten eller vid partiell tjänstledighet - den återstående delen av tjänsten. Skolansintresse att tillhandahålla en väl fungerande undervisning bör hävdas i förstahand. SÖ bör erinra skolstyrelserna om detta och därvid klargöra att ledighetför enskilda angelägenheter inte allfid är en självklar rättighet. Utskottetvill också erinra om skolförordningens bestämmelser om att lärarbyten börundvikas (6 kap. 21 §). Utskottetvill peka på några verksamhetsformer, som finns inom gmndskolan och somkan vara till gagn för skolarbetet. Somen följd av beslut om reformering av skolans inre arbete (prop.1975/76:39, UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367) infördes den 1 juli 1978begreppet arbetsenhet i gmndskolan. Arbetsenheten som organisa-fionsform,vilken är obligatorisk, innebär att två eller flera klasser organiseras i enenhet och att till arbetsenheten knuten personal utgör ett arbetslag. Enarbetsenhet består av klasser från antingen samma årskurs eller från olikaårskurser. Arbetsenheterna ger i störte utsträckning än klasser möjligheter attanordna gmppundervisning efter elevernas behov. De ger också störte möjlighetertill samarbete mellan lärarna. Det är vanligt att man inom en arbetsenhetblocklägger undervisningen i svenska och matematik för att möjliggöra en merindividualiserad undervisning i gmpper, som eleverna får välja emellan. Hurman organiserar syskongrupp på lågstadiet (en tredjedel av gmppen från var ochen av årskurserna 1, 2 och 3) har redovisats i rapporten i serien Skola i utveckUng (Skolöverstyrelsen1981). En viss svårighet kan vara förknippad med själva övergången till dettasystem då årskurserna 2 och 3 måste organiseras om och två tredjedelar avelevema får nya lärare. I den årskursintegrerade klassen finns emellertid ettstort utbud av stimulans på olika nivåer, t. ex. kan äldre elever med störtekunskaper hjälpa yngre. En annan fördel anses vara att nybörjarna snabbt kommerin i rutinerna i en sådan klass. Genom att i årskurserna 1 och 2 erbjuda friaaktiviteter med anknytning till undervisningsverksamheten (UbU 1981/82; 17 s.7) är det möjligt att för syskongmppen ha ett och samma veckotimtal. UbU 1981/82:25 10 Enligt läroplanen har skolan rätt att förvänta attföräldrarna stöder dess arbete. En i förväg inplanerad föräldramedverkan iskolarbetet kan ha betydelse för arbetssituationen på lågstadiet. Av värde förundervisningen på lågstadiet kan också vara medverkan i undervisningen avelever från mellan- och högstadierna inom ramen för den praktiskaarbetslivsorienteringen. Verksamheteni gmndskolan skall präglas av en behovsinriktad resursfördelning. Resursemaskall styras dit där de bäst behövs. Beträffande resurser under anslagetSärskilda åtgärder på skolområdet hänvisar utskottet till sitt betänkande UbU1981/82:16.