bet · G501KU35 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringen föreslog att äldrestödet under /82skulle utgå med oförändrat belopp men med en något förändrad konstruktion. Påförsörjningsberedskapens område föreslogs vissa nedskärningar av anslaget förtekoindustrin. Det samma gällde den del av stödet som administreras av SIND.Några förslag beträffande handelspolitiken fördes inte fram. I propositionen togs också målet för tekopolitiken upptill diskussion. Det konstateradesatt nuvarande produktionskapacitet enligt föreliggande beräkningar var av enstorlek som är tillräcklig från försörjningsberedskapssynpunkt och att ettupprätthållande av denna kapacitet skulle vara ett riktmärke förförsörjningspolitiken. I fråga om det av tidigare fastställda måletom en i allt väsentligt bibehållen produktionsvolym nivå anfördes ipropositionen att det inte kunde vara fråga om att upprätthålla denna oavsettstatsfinansiella och övriga kostnader. Ett bibehållande av dennaproduktionsvolym borde därför fortsättningsvis ses som ett riktmärke förtekopolitiken i stället för ett mål. (NU 1980/81:47) konstaterade attregeringen inte föreslog någon ändring av planeringsnormerna förförsörjningsberedskapen på tekoområdet och anslöt sig till formuleringarna ibudgetpropositionen. Beträffande produktionsvolymen konstaterade utskottet attproduktionen i stort motsvarat nivå. Det målför produktionsvolymen som tidigare hade uppställts av hade sålunda iallt väsentligt kunnat uppfyllas. Utskottet hade intet att erinra mot att denangivna nivån betecknades som ett riktmärke i stället för ett mål. I båda dessa frågor motsatte sig j reservationerutskottets socialdefnokra-tiska ledamöter att målan omvandlades tillriktmärken. KU1981/82:35 127 detta vara ett uttryck för en sänkt ambitionsnivå som deinte kunde ställa sig bakom, särskilt mot bakgrund av att både produktions- ochsysselsättnings-nivåverna inom tekoindustrin framgent skulle komma att sjunka. Förändringarna av äldrestödet behandlades avarbetsmarknadsutskottet (AU 1980/81:21) som anslöt sig till ändringsförslagenmen framhöll att regeringen skulle vara oförhindrad att göra de justeringar somkunde komma att bli nödvändiga för att stödet skulle få den tänktaomfattningen. Socialdemokraterna i utskottet framhöll det var önskvärt att insatserna i denna bransch fick en meroffensiv inriktning. I reservationen kritiserades också den försvagning av defackliga organisationernas inflytande över äldrestödet som hade föreslagits ipropositionen. Förslagen i budgetpropositionen om anslag till SINDbehandlades av näringsutskottet i ett senare betänknade (NU 1980/81:52).Utskottet tillstyrkte förslagen. Socialdemokraterna motsatte sig i enreservation minskningen av anslaget till branschprogrammet för tekoindustrin. Utskottens hemställan bifölls av i samtliga nuaktuella hänseenden (rskr 1980/81:279, 391 och 404). I skrivelse till regeringen behandlartekodelegationen på nytt den fortsatta planeringen på tekoområdet på grundvalav bl. a. rapporter från SIND, OEF och AMS. Tekodelegationen ifrågasätter iskrivelsen SIND:s bedömning att tekoindustrins produktionsvolym skulle minskamed . Minskningen blir enligtdelegationen betydligt större. Delegationen konstaterar vidare att en vissuppluckring skett i tidigare av mer konkret angiven målsättning. Fördet fortsatta långsiktiga planeringsarbetet är det nödvändigt med en avriksdagen preciserad målsättning som utgår från en totalbedömning av vad manfrån samhällets sida vill uppnå. Sedan ett preciserat mål för den långsiktiga tekopolitikenlagts fast behövs enligt delegationen en ökad inriktning på en effektiviseringoch rationalisering av tekoindustrin för att möjliggöra en minskningav driftstödet. Delegationen hänvisar till tidigare förslag om införande av enlåneform benämnd kapacitets- och utvecklingslån och om en väsentligt ökadsatsning på SIND:s branschprogram. Åtgärdsprogrammen bör vara långsiktiga medfastlagda beloppsramar, t. ex. genom rullande treårsprogram. Äldrestödet börbibehållas på 1980/nivå. På det handelspolitiska området hänvisas tilltidigare förslag om en effektivisering av nuvarande begränsningssystem. Mot bakgrund av att tekoindustrin enligt sarnstämmigabedömningar befinner sig i ett allvarligt krisläge som kan leda till omfattandeoch okontrollerad nedläggning av företag föreslår delegationen att vissaåtgärder vidtas på kort sikt. Åtgärderna har som utgångspunkt att förbättrabranschens relativa kostnadsläge. I dentekoproposition som regeringen avlämnade i rnars 1982 (prop. KU1981/82:35 128 1981/82:148) framhålls att det inte är möjligt att nuvidta åtgärder som skulle medföra att tekoindustrin på kort sikt uppnår enproduktionsvolym motsvarande nivå. Orsakerna är det statsfinansiellaläget och våra internationella handelspolitiska åtaganden. Regeringenslångsiktiga tekopolitik bör dock enligt propositionen inriktas på att nåriktmärket. Den ekonomiska politik som regeringen inlett i syfte att stärka densvenska konkurrenskraften bör göra det möjligt att vända utvecklingenför tekoindustrin. I kombination härmed bör enligt regeringen den ökadesatsning på effektivitetshöjande åtgärder för tekoindustrin som föreslås ipropositionen kunna innebära ökade förutsättningar för en sådan utveckling. Bl.a. föreslås ytterligare 15 milj. kr. för branschfrämjande åtgärder ochrationaliseringslån och 15 milj. kr. för särskilda arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för närmast berörda regioner. Förslag lämnas vidare till lag om ursprungsmärkningför kläder. Åtgärder föreslås för att åstadkomma en förbättrad kontroll avbefintliga importbegränsningar från lågprisländer. Redan i budgetpropositionen(prop. 1981/82:100, bilaga 15) finns förslag om att äldrestödet /83, i likhet ined vad som är fallet under innevarande budgetår,skall utgå av produktionslönesumman. Vidare förordas enregelförändring i bidragskonstruktionen för äldrestödet som innebär att denlägsta åldersgränsen för att bidrag får lämnas höjs från till 51 år.Propositionerna har ännu ej behandlats av . KU1981/82:35 129 Utfrågning av statsminister den 16 mars1982 : Vi hälsar statsminister till utskottet. Ärendet gäller regeringens handläggning av den s. k.ubåtsaffären. Det är i första hand två aspekter som har intresserat utskottet.Den ena är den besvärliga immunitetsfrågan. Den andra gäller regeringens sättatt fungera i en krissituation, relationerna inom regeringen och mellanregering och opposition. Vi förväntar oss i första hand att du har synpunkterpå den senare frågan. Kan du redovisa dina intryck av hur affären har handlagts? : Jag för inga minnesanteckningar medklockslag, och det är måhända en brist i en sådan här situation, men det var påonsdagsfär-middagen eller 11 som ÖB kontaktade mig och berättade omsituationen. förvissade jag mig om att alla de enheter ikanslihuset som behövde komma i arbete i den situation som uppkommit också vari arbete. då i gång mera på expertnivå med personal från utrikes- ochförsvarsdepartementen och statsrådsberedningen. Det visade sig att det varnödvändigt att koppla in också , efersom det kom insynpunkter på sjövärdighetsförklaringen. hölls det ett sammanträde med deberörda statsråden, där vi gick igenom vad man hade funnit i beredningsarbetetoch där vi fastställde den plan efter vilken vi skulle arbeta i regeringen. Dentror jag ni har fått redovisat, så den behöver jag inte försöka återge urminnet. kände jag mig förvissad omatt det arbete som måste göras i hade kommit i gång, och jagförvissade mig om att det huvudsakliga arbetet skedde enligt fastställdorganisation. Det mesta skulle göras via försvaret, och jag förvissade mig omatt det hade kommit i gång såväl centralt i försvarsstaben som iKarlskronaområdet. Jag vill gärna säga att jag genom hela händelseförloppettyckte att man fick prov på hur väl den organisation som är upprättad fungerar- det är ett bestående intryck från hela den här perioden. Detta är litet summariskt en skildring av hur jaguppfattade situationen. Har ni frågor, är jag beredd att svara på dem. När det gällde kontakter med oppositionen var det ensjälvklarhet att socialdemokraternas och partiledningar skulle såsnabbt som möjligt få fullödig information. Därför gav jag besked till överbefälhavarenatt han skulle stå till förfogande för oppositionspartierna med sammakvalificerade information om situationen som vi hade fått, och jag togpersonligen kontakt med de båda partiledarna. Sedan hadevi fortlöpande kontakter. Jag deltog själv i sammanträden på 9 1981/82. KU1981/82:35 130 måndag, tisdag osv. veckan därpå, men det var framför alltOla som hade kontakt med ryssarna. Under den tiden hade han ocksåkontakt med de båda partiledarna. Mitt intryck av de kontakter och sammanträden som vi hadevar att det rådde en fullständig enighet om hur vi borde hantera ärendet. Jagvill gärna säga här, liksom jag givit uttryck åt det offentligt, att det var enkälla till stor tillfredsställelse att vi uppfattade situationen lika. Det som kom att bli grundläggande för regeringens sätt atthandla var tanken att vi skulle iaktta de odiskutabla regler som folkrätten harlagt fast, men det var lika viktigt att det blev klart både här hemma och runtom i världen att vi var beredda att hävda vårt territorium och beredda atthävda alla de regler som gäller för neutraliteten. : Jag skall knyta an till det sista somdu sade. Fördes det några diskussioner om immunitetsprincipens tillämpning? Vihar lyssnat till , och han refererade för oss en diskussion blandexperterna. Förekom det någon liknande diskussion inom regeringskretsen? : Ja, den frågan var uppe på ettsammanträde, och i denna del var också justitieministern med. Det är välostridigt att ett statsfartyg som har tillträdesrätt genom att man har anmältsitt besök och överenskommit om' det har immunitet. 1 ett sådant här fall ärdet klart att man inte kan avstå från att vidta åtgärder under hänvisning tillimmuniteten. Det var vi också alldeles eniga om. Vi sade ifrån att vi skulle ha tillträde till fartyget föratt göra undersökningar, och vi sade ifrån att vi för att kunna få en bild avvad som hade inträffat måste få förhöra kaptenen och eventuellt andraofficerare. På det svarade ryssarna då att de gjorde anspråk på att få hapersonal med under detta förhör och att de förhören lämpligen kunde hållasombord på båten. Vi sade kategoriskt ifrån att det inte kunde komma i fråga attrysk ambassadpersonal skulle få vistas inom skyddsområdet. Om ambassadpersonalskulle vara med fick ett sådant förhör antingen hållas i land i Karlskronaeller på ett annat fartyg men utanför skyddsområdet. Då kom diskussionen upp omde förhörda officerarnas säkerhet, och vi fann att vi kunde garantera derasrätt att komma tillbaka till båten. Sådana diskussioner försiggick, och vihamnade i den slutsats som redan är redovisad. : Det har i pressen förekommit en diskussionom rollfördelningen inom regeringen vid handläggningen av ärendet. Den frågajag tänkte ställa berör inte uteslutande den inträffade affären, utan jagställer den med tanke på den beredskap som jag är övertygad om finns förliknande situationer som kan tänkas inträffa : Vem skall handläggaoch ytterst vara ansvarig för den här typen av ärenden - är det statsministerneller utrikesministern, och vilken roll skall försvarsministern spela i sådanasammanhang? KU1981/82:35 131 Den sista frågan ställer jag medanledning av den debatt som förekommit om detta i massmedia: Anserstatsministern att det finns en tillfredsställande handlingsberedskap inomregeringskansliet för den här typen av situationer? Jag tänker t. ex. på vad somskulle hända om en ubåt som kom in på svenskt territorialvatten skulle avsvenska enheter tvingas upp till ytan utan att ha gått på grund, vilketman får hoppas inte blir så vanligt . : Vad beträffar rollfördelningen har vipå den militära sidan den ordningen att överbefälhavaren enligt sin instruktionskall rapportera till försvarsdepartementet per extra omgående. Det skedde idet här fallet, men han bedömde saken så allvarlig att han också omedelbartinformerade statsministern och såg till att UD fick den informationen, eftersomdet fanns så många utrikespolitiska aspekter. Det visade sig att det fungeradesnabbt. gjorde vi genast den bedömningen att det här inte varnågot dussinärende, så det kunde behandlas bara enligt etablerade linjer. Detvar därför som jag personligen tog åt mig saken och använde onsdagen till attse till att de olika organ som behövde arbete i den situation som hadeuppkommit verkligen kom i arbete. Svaret på din fråga är att det finns en förbereddorganisation i en grundläggande mening på två sätt. För det första har vi denordningen att regeringen är beslutsför så fort fem statsråd är tillstädes. Fördet andra försöker vi se till att förberedelser som är vidtagna fungerar ipraktiken. Varje statsråd som lämnar sitt tjänsterum för att resa på semestereller för att delta i någon konferens skall se till att det finns någon pådepartementet som kan tala om hur vederbörande kan nås. I mitt fall gäller det att vi alltid har en jourhavande istatsrådsberedningen som fungerar över veckosluten osv. Denna jourhavande hartillgång till ett direktnummer hem till min bostad, ett alldeles specielltnummer som inte allmänheten känner till. Därutöver har jag talat om att om jaginte svarar hemma i min lägenhet kan jag finnas hos mina släktingar eller minaallra bästa vänner, och telefonnumren dit har de fått för att snabbt kunna nåmig. Om jag lämnar bostaden meddelar jag hur man snabbt kanetablera kontakt med mig. På det viset finns det organisatoriska förutsättningar föratt fem statsråd mycket snabbt skall kunna träffas, och enligt konstitutionenär regeringen därmed beslutsför. Den andra frågan gällde om det finns en färdigorganisation för det fall du anger, att det inträffar en kränkning och vitvingar upp en ubåt. Även om vi inte förrän i yttersta nödfall kommer ens inärheten av verkanseld kan naturligtvis skada uppkomma så att en ubåt tvingasupp. Sanningen är att några färdiga regler inte finns för dettai IKFN, men det har satts i gång ett arbete på att utforma bestämda regler förhur man skall KU1981/82:35 132 Jag är säker på att man kan formulera demfullständigt. Jag tror att det också där kan behövas - om jag får uttrycka detså - litet politiskt omdöme i sista hand. Att formulera regler för detpolitiska omdömet tror jag är omöjligt. Man skall akta sig för att tro att mankan skriva regler som täcker varje situation. Låt mig ta det konkreta fallet med ubåtsaffären. Jag trorinte att någon skulle ha varit fantasifull nog att åstadkomma ett sådantscenario för en övning vid . Om någon varit fantasifull nog atthitta på detta skulle man ha sagt att det är så osannolikt att vi inte kan ödatid på att öva någonting sådant. Det visar hur svårt det är att förutse vad somkan inträffa i sinnevärlden. Det skall man ha i minnet när man talar omdetaljerade regler för hur regering och myndigheter skall handla i varjesärskilt fall. : Jag vill komplettera med att säga att dengranskning vi gör i utskottet är en konstitutionell granskning. Vi granskarinte hur effektiva militärerna har varit. Jag tolkar din redogörelse så att i sådana härallvarligare ärenden, som inte är några dussinärenden som kan skötas avmilitärbefälhavaren och andra, är det statsministern som tar över frånförsvarsdepartementet och försvarsministern och håller i ärendet från börjantill slut. : När jag bedömer att ett ärende harsådan räckvidd att det inte är rimligt att det manageras bara inom ettfackdepartement tycker jag det är självklart att jag tar över det. Det finnsdessutom planer inbyggda för skymningslägen, för beredskapssituationer ochkrigslägen. Då övergår försvarsdepartementets samordningsavdelning tillstatsrådsberedningen och står direkt till statsministerns förfogande. : Det är alltså regler för kvalificeradeimprovisationer? : Ja, man kan säga att det är enimprovisation i den meningen att det i varje situation finns ett mycket närasamråd och samarbete med de i den speciella situationen direkt berördadepartementscheferna. : JagskaW återkomma till immunitetsfrågan,som diskuterades tidigare. redovisade den utfrågning vi hademed . Han sade då att det på tjänstemannanivå inom utrikesdepartementetförekom den uppfattningen att båten skulle ha full statsimmunitet ocheventuellt frisläppas, men det var ett argument som togs över av den meromfattande folkrättsliga argumenteringen. Jag fattade ditt svar här tidigare så att någon sådandiskussion aldrig förekom i regeringskretsen. Är det en riktig uppfattning? : Vi förde inte diskussionen i sådetaljerade juridiska termer. Vi sade oss att det inte kan vara rimligt att ettstatsfartyg som så uppenbart har kränkt svensk neutralitet skulle ha sammaimmunitet som det skulle haft om det hade kommit lovligt med tillstånd t. ex.på ett flottbesök. KU1981/82:35 133 Utan att göra alla möjliga utläggningar som man kan göraom detta drog vi slutsatsen att man måste kunna tumma på immunitetsreglerna. Viansåg det självklart att vi måste göra en ordentlig undersökning för attkartlägga hur båten kunnat hamna där. Det krävde att vi gick ombord på båtenoch att vi fick ha förhör med befälhavaren. Vi tyckte då att det var en lämpligavvägning att förhören fick hållas utanför skyddsområdet, men vi garanteradeatt officerarna skulle få komma tillbaka. : Jag fick ett intryck under utfrågningen medUD:s folkrättssakkunnige att ni hade en viss nytta av de övningar och dettänkande som hade förekommit tidigare. Jag håller med om att det är svårt attkomma på ett scenario för exakt vad som kan inträffa , men det ärväl ändå viktigt att man kan förbereda sig så mycket som möjligt förextraordinära situationer som regeringen ställs inför? : Det är självklart. Det blev fart påarbetet av den här typen bland folkrättsexperter och andra efter de incidentersom inträffat tidigare, där man t. ex. kunde förutse den bild som Björckbeskrev om att man skulle tvinga upp en ubåt till ytan. Visst hade vivägledning av det, men några definitiva slutsatser har man ännu inte kommitfram till i det avseendet heller. Immunitetsfrågan berörs också av endiskussion om åtal mot befäl. Utan att göra anspråk på att kunna juridiken ialla dess vinklingar vill jag säga att det är ett oklart fält mellan vad folkrättenkräver och hur straffrätten skall utövas. Det håller man på att studera noga ijustitiedepartementet för att se om man kan utforma några grundläggande reglerför hur man skall handla. Det fanns så mycket av utrikespolitik i detta att jagtyckte det var befriande när riksåklagaren sade att det här inte kan varaärenden för en länsåklagare. Jag är ännu mer tillfredsställd när både JK och JOansett att det inte finns något skäl att klandra RÅ för detta hans uttalande. : Jag skulle också vilja ställa en fråga somberör hanteringen av ärendet i regeringen. Jag menar inte att något formelltfel skulle ha begåtts, utan jag gör det utifrån diskussionen om administrativpraxis och angelägenheten av att kunna nyttiggöra så många erfarenheter sommöjligt. Jag har funderat litet över att försvarsministern blevinformerad om ärendet då han befann sig i , enligt den tidtabell vi har fått. Ett regeringssammanträde , och där deltog inte försvarsministern. Hadedet inte varit lämpligt för statsministern, även om statsministern övertog endel av försvarsministerns kapacitet, att nyttiggöra sig hans sakkunskap och setill att han var med i förberedelserna när policyn utformades? ser det litetegendomligt ut att jordbruksministern blev föredragande. : Alltid när något statsråd lämnar landeteller av andra skäl inte kan delta i ett regeringssammanträde övergårföredragningsansvaret på någon annan i statsrådskretsen. De s. k.semesterregeringarna är ju helt KU1981/82:35 134 uppbyggda på det viset. Det var som hadeansvaret för försvarsdepartementet under det att försvarsministern var i . var väl inte den speciella försvarsministerkompetensenavgörande när vi utformade den grundläggande policyn för hur vi skulle handla -jag tänker på iakttagandet av de grundläggande och av ingen ifrågasattareglerna för folkrätten, jag tänker på nödvändigheten av att bevaratrovärdigheten här hemma och ute för vår förmåga att hävda vårt territorium,jag tänker på uppfyllandet av de krav som vår neutralitetspolitik ställer. Detvar i hög grad utrikesministern och jag som diskuterade de frågorna och deandra statsråd som finns förtecknade som deltog i detta sammanträde. Nästa led inträdde när försvarsministern hade kommittillbaka från . Arbetet kom då i gång enligt den organisation som gällerinom försvaret. Man kan naturligtvis alltid diskutera, om han hade bort resahem till eller inte. Å andra sidan kunde han enligt de regler somgäller vara tillbaka i , om det hade bedömts nödvändigt,så det tycker jag inte man skall göra så stor sak av. Ett faktum är att hanhade kunnat vara tillbaka . Man får inte glömma det. : På det operativa området var ÖB i hög gradinkopplad. Jag fäste mig vid att du i din inledande föredragning sade att detmesta skulle göras via försvaret. Från den utgångspunkten tycker jag det skullefinnas anledning att försvarsministern hade kopplats in . granskningsbetänkande togs de här frågorna uppom säkerhetsåtgärder. Man har s. k. engagemangslistor med uppgifter om tideroch var statsråden finns. Rent praktiskt är det väl ingen svårighet att i ettsådant här läge låta det ordinarie statsrådet vara med när han befinner sig iOslo? : Det är riktigt att praktiskt taget alltdet operativa på den militära sidan lades på ÖB genom ett regeringsbeslututöver det som ÖB har att iaktta rent automatiskt enligt IKFN, men jag tyckerdet är viktigt att man också håller på ÖB:s personliga ansvar i en sådansituation. När man har formulerat uppgifter för ÖB ankommer det på ÖB att medhjälp av sin organisation genomföra dem. Också i ett sådant här läge skall manakta sig för politikers eller fackministrars inblandning i det operativahandlandet. Jag säger det därför att jag vet att ÖB, om situationen kännstveksam, går tillbaka, beskriver situationen och frågar om den på något sättändrar direktiven. : Jag har tre frågor i anslutning tilldet föregående. Den första gäller immuniteten, som intresserar oss alla.Överväger regeringen att upprätta någon sorts handledning som man kan ha somutgångspunkt för bedömning av immunitetsfrågor i fortsättningen? Jag vet attsituationerna är individuella, men man kan ha vissa utgångspunkter. Bo Johnsonnämnde att de handböcker som finns om området är föråldrade. KU1981/82:35 135 : Ja, när arbetet kommit längre fårregeringen naturligtvis ta under övervägande att komplettera de handböcker somnu finns. Där är min grundinställning att.det skall vara ganska generellabesked som lämnas. De får inte vara så detaljerade att man i en situation somär ny känner sig låst av vad som står i en handbok. När arbetet har drivits så långt att man kan utfärda någrarekommendationer skall enligt min mening regeringen överväga att kompletterahandböckerna. : Den andra frågan knyter an till detförhållandet att uppgifter kan flyttas från försvarsministern tillstatsministern och att utrikesministern kan behöva kopplas in. Har det påförhand inrättats några speciella kanaler mellan försvarsministern ochstatsministern? : Jag vill göra en distinktion som ärviktig. Det är inte så att statsministern i något avseende övertarfackministrarnas uppgifter, utan vad som sker är att statsministern tar ettmycket aktivt samordningsansvar, det samordningsansvar som i utgångsläget ochvid icke så svåra incidenter sköts av försvarsministern. Längre än så går detinte. : Det måste finnas vissa kontakter. Harman på förhand förberett några kontaktkanaler? : De finns förberedda i den meningen atti ett krigsfall övergår delar av vad jag vill kalla staben iförsvarsdepartementet och ställs direkt under statsministern. Vi har haftövningar med personalen i kanslihuset där vi försökt efterlikna en sådansituation och där personalen övas i de nya funktionerna. Men det är inteformaliserat i någon mening utöver det som ligger i omläggningen tillkrigssituation.