bet · G501NU51 · 1981-12-31 00:00:00 — De anför vidare att det i nuvarandesysselsättningsläge inte är lämpligt att helt avveckla den möjlighet ochstimulans till småföretagsinrik-tad fortbildning som det nuvarande anslagetger. Ytterligare ett motiv är att anslagen till SIFU och utvecklingsfondernainte kunnat realt sett ökas i 1982/budgetförslag. Med hänsyn till detansträngda statsfinansiella läget föreslås att anslår 3 milj. kr. måste prioritera fördelningen till särskiltviktiga områden med företags-, ekonomi- och sysselsättningsfrämjandemålsättning, uttalar motionärerna. Moderata samlingspartiet finner regeringens förslag om attslopa de speciella stimulansinsatserna för utbildning i småföretag inomutvecklingsfondernas ram vara mindre väl genomtänkt. Detta anförs ipartimotion 1981/82:2300 (m). Inom utvecklingsfondernas totala medelsramföreslås utbildningsverksamheten tilldelas i stort oförändrade resurser. Motionärerna säger att flera studier visar attsmåföretagen, jämfört med de större högspecialiserade företagen, ofta besitteren formellt lägre utbildningsnivå. Det finns, säger motionärerna, anledning attuppmärksamma detta förhållande med större skärpa än vad som redovisats iregeringens proposition. Åven inom den högre utbildningen och forskningen måstede mindre företagens speciella situation, problem och utvecklingsmöjligheter änmer uppmärksammas. Motion 1981/82:1478 (m) är från allmänna motionstiden. Denhade alltså presenterats innan småföretagspropositionen förelades . Imotionen begärs att skall uttala sig för att resurser för attstimulera och utveckla mindreföretagens utbildningsinsatser i samarbete bl. NU1981/82:51 40 näringslivets befintliga utbildningsorganisationer skallinrymmas inom den budgetmässiga ram som "den kommandesmåföretagspropositionen omfattar". Motionärerna säger att ett anslag försmåföretagsinriktade utbildningsinsatser borde vara rimligt att återfinnabland prioriterade åtgärder i småföretagspropositionen om regeringen verkligentillmäter utbildningsfrågorna i småföretagen den vikt de rimligen har förutvecklingen inom denna del av näringsUvet. I motion 1981/82:1952 (s) kritiseras regeringens förslagom indragning av anslaget för bidrag till företagsinriktad fortbildning.Motionärerna anser inte att ett ökat anslag för att täcka SIFU:s merkostnader föromlokalisering till kommer att tillgodose kraven på fortbildning ochutveckling av småföretagen. De anför att utvecklingsfondernas möjlighet att medutbildning främja småföretagens utveckling kommer att minska starkt om detnämnda anslaget tas bort. Motionärerna föreslår att skall avslåregeringens förslag om indragning av ifrågavarande anslag och överföra"motsvarande belopp" till denna rubrik från SIFU. Utskottet noterar att det finns en bred enighet ombetydelsen av lämpliga utbildningsaktiviteter inriktade på de små ochmedelstora företagen. Åven utskottet betonar att sådan verksamhet är viktig.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att utbildningsekonomiskautredningen (U 1981:30) har till uppgift att behandla utbildningens roll föratt främja den svenska ekonomins utveckling och konkurrenskraft. I direktiventill denna utredning uppmärksammas särskilt de mindre och medelstora företagensutbildningssituation. Ett av syftena med anslaget för bidrag tillföretagsinriktad fortbildning är att stimulera olika utbildningsgivare attanpassa sin kursverksamhet till småföretagens speciella behov. Det är enligt utskottets mening inte lämpligt att man heltavvecklar dessa möjligheter för småföretagen att få sina utbildningsbehovtillgodosedda. En sådan avveckling skulle bl. a. kunna innebära att utbudet avspeciellt anpassade utbildningar för småföretag kraftigt minskar. Åven omutskottet sålunda anser det vara av stor vikt att resurser ställs tillförfogande för ifrågavarande ändamål också för /83 villutskottet understryka att samhällets insatser för utbildning av företagare iallmänna läroämnen bör ske inom ramen för det allmänna skolväsendet, dvs. inomhögskolan samt inom den kommunala och statliga vuxenutbildningen. Det kan förövrigt noteras att urvalet av ämnen inom den kommunala vuxenutbildningen harvidgats väsentligt. Utskottet anser att det här aktuella anslaget avstatsfinansiella skäl bör begränsas jämfört med innevarande budgetår. Utskottetföreslår att 3 milj. kr. anvisas som bidrag till företagsinriktad fortbildningför /83. Begränsningen av anslaget innebär att ytterligareprioriteringar måste göras. Framför allt torde sådana utbildningsbehov böra gesföreträde som inte kan tillgodoses genom det allmänna skolväsendet. NU1981/82:51 41 informations- och marknadsföringsinsatser kan vara ettändamål som med de begränsade resurserna skall ges hög prioritet. Det fårankomma på regeringen och statens industriverk att göra de mer detaljeradeavvägningarna i fråga om hur resurserna skall utnyttjas med största möjligaeffektivitet. Utskottet anser att bör besluta i enlighet vadnu har sagts. Motion 1981/82:1946 (c) tillstyrks sålunda. Utskottets förslaginnebär också att motionerna 1981/82:2309 (s) och 1981/82:1952 (s), båda iifrågavarande delar, tillgodoses i väsentlig del. Av detta ställningstagande följer att utskottet avstyrkermotion 1981/ 82:1478 (m) och motion 1981/82:1952 (s) såvitt gäller förslaget omöverförande av medel från SIFU till det här behandlade anslaget. Utskottet övergår så till att behandla frågan om anslagtill SIFU. I budgetpropositionen (prop. 1981/82:100 bilaga 17 s. 47 f.)föreslås för /83 anvisa ett reservationsanslag av 22milj. Detta innebär en ökning jämfört med innevarande budgetårmed 7,9 milj. kr. Ökningen motiveras av vissa merkostnader vid SIFU:somlokalisering till . Föredraganden anför att bidraget under de därefterföljande budgetåren successivt bör minskas. SIFU spelar en viktig roll för de mindre företagensutbildning, sägs det i den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:2309.Motionärerna erinrar om att regeringen i anslutning till förslaget om attanslaget för företagsinriktad fortbildning skulle tas bort hänvisade till detökade anslaget till SIFU. Emellertid har SIFU, fortsätter motionärerna, enligtregeringens förslag inte erhållit tillräckligt anslag ens för att kunnaupprätthålla sin nuvarande verksamhet. Härför hade det erfordrats 26,9 milj.kr. Motionärerna kritiserar regeringen för att den ismåföretagspropositionen förutsätter att SIFU skall spela en aktiv roll fördata- och elektronikindustrin och utnyttjandet av datatekniken somresurserna realt skärs ned. De föreslår att SIFU skall erhålla ett oförändratrealt anslag, dvs. 26,9 milj. kr. har tidigare uttalat att storleken av detstatliga bidraget till SIFU bör bedömas mot bakgrund av om flyttningentill medför speciella ekonomiska problem (NU 1978/79:59 s. 68, rskr 1978/79:415). Utskottet anser att det av regeringen föreslagna anslaget är välavvägt med hänsyn till det nämnda riksdagsuttalandet och till de övrigastatsfinansiella hänsynstaganden som måste göras. Motionen avstyrks således ihär aktuell del. Vad regeringen i övrigt har anfört under denna punkt ibudgetpropositionen föranleder ingen ytterligare kommentar från utskottet. I betänkande NU 1981/82:41 (s. 23) har utskottet behandlatfrågan om resurser för SIFU:s kursverksamhet inom dataområdet. I motion 1981/82:2306 (s) anförs att det i en rapport somrefereras i småföretagspropositionen har föreslagits en fördjupadföretagarutbildning i NU1981/82:51 42 FörJämtlands och föreslås i rapporten att två mindre regionalastudiecentra skall inrättas. Motionärerna föreslår mot bakgrund av godaerfarenheter av viss företagsutbildning i att ett regionaltstudiecenter eller annan utbildning av företagare förläggs till bl. Den nämnda rapporten refereras i proposition 1981/82:118 iunderbilaga 4.4 () avsnitt 5. Rapporten innehåller ettförslag om särskild företagsutbildning. Den har utarbetats av en särskildutredare oeh överlämnats till industridepartementet . I sina kommentarer till förslaget i den nämnda rapportenanför utbildningsministern bl. (s. 295) att huvudansvaret för att denregionala utbildningsplaneringen motsvarar behovet åvilar ochlänsskolnämnderna. De bör vid planeringen av utbildning för egna företagarebl. a. av ekonomiska skäl utgå från nuvarande organisation och resurser bådeinom den kommunala och den statliga vuxenutbildningen. Det finns dockanledning, säger utbildningsministern, att överväga om inte kommunalvuxenutbildning bör spela en större roll än vad utredaren föreslår, eftersomplaneringen bör utgå från arbets- och näringslivets behov i varje enskildkommun. Statens skola för vuxna i bör således inte bli organisatoriskhuvudman för en särskild företagarutbildning, vilket hade föreslagits irapporten. Inte heller bör "filialer" till denna skola tillskapas ide övriga Norrlandslänen, anför utbildningsministern. Utskottet ansluter sig till de bedömningar som görs idenna del av propositionen. Därav framgår att utskottet avstyrker motion1981/82:2306 (s). I motion 1981/82:2310 (m, c, fp) erinras om denutbildnings- och forskningsverksamhet som bedrivs inom småföretagsområdet vidGöteborgs universitet. Ett antal forskningsprogram och projekt anges. Vidarenämns bl, a. att det vid finns en 40-poängsutbildning ismåföretagsekonomi som kan utgöra en del av den treåriga ekonomilinjen. Detär, säger motionärerna, angeläget att den utbildning som redan nu finns ismåföretagsekonomi kan genomföras till dess att den mer permanent kan erbjudassom utbildningsalternativ inom högskolan. De uttalar att resurser för utbildningborde kunna ställas till förfogande bl. a. inom ramen för de medel som finnsför utveckling av små och medelstora företag. Yrkandet i motionen är avinnebörden att ett centrum för småföretagarutbildning bör lokaliseras tillGöteborg. Högskolans roll för små och medelstora företag behandlas ipropositionen i underbilaga 4.4 avsnitt 5 (s. 296 f.). Härav framgår bl. a. attden administrativt och ekonomiskt inriktade högskoleutbildningen har varitföremål för ett omfattande översynsarbete inom universitets- ochhögskoleämbetet. Enligt förslag från en särskild arbetsgrupp inom ämbetet(1981:23) bör den framtida ekonomiutbildningen få ettfördjupningsalternativ om 60 poäng i småföretagsekonomi. Detta alternativ är envidareutveckling av den utbildning med inriktning mot mindre företag som nysshar redovisats. NU1981/82:51 43 Frågan bereds f. n. inom UHÅ. I bilagan erinras också om arbetet inom den tidigarenämiida utbildningsekonomiska utredningen. Det framgår också av propositionen(s. 201) att regeringen har uppdragit åt universitets- ochhögskoleämbetet att utreda frågan om de små högskoleenheternasforskningsverksamhet på sådant sätt att frågan kan tas upp i nästaforskningspolitiska proposition. Utskottet ser mot bakgrund av det pågåendearbetet inom UHÅ och inom den utbildningsekonomiska utredningen inte anledningför att uttala sig för ett centrum för småföretagarutbildning iGöteborg. Den speciella typ av utbildning som bedrivs vid bl. a. Göteborgsuniversitet och som kännetecknas framför allt av en omfattandepraktikverksamhet ute i företagen finner utskottet intressant. I vad månstatliga medel inom ramen för befintliga resurser kan avsättas för den avmotionärerna föreslagna verksamheten bör det ankomma på resp. centralt ochregionalt organ att pröva. Utskottet utgår ifrån att denna prövning inbegriperde i motionen framförda synpunkterna. Motionen avstyrks således. Vad som anförs i det nämnda avsnittet av propositionen föranlederinte någon erinran från utskottets sida. En betydande del av statens stödtill mindre och medelstora företag går genom de regionala utvecklingsfonderna,vilka fick sin nuvarande form . Deras verksamhet under åren 1978-1981har utvärderats av statens industriverk i rapporten (SIND 1981:7) De regionalautvecklingsfonderna. Också har behandlatutvecklingsfondernas verksamhet, i rapporten ochutvecklingsfonderna. I detta avsnitt tar utskottet först upp frågor omutvecklingsfondernas organisation och verksamhet i stort. Härvid behandlarutskottet bl. a. frågor om utvecklingsfondernas styrelser. Därefter berörsutvecklingsfondernas finansieringsverksamhet och företagsserviceverksamhet.Anslagsfrågor och vissa andra frågor tas upp i slutet av detta avsnitt.Utskottet har berört frågan om utvecklingsfondernas målgrupp i ett par avsnitti det föregående (s. 21 f., 37). Organisation och verksamhet i stort Under motsvarande avsnitt i propositionen(s. 202-207) redovisas bl. a. viss historik om utvecklingsfonderna. Målet förfonderna, deras huvudsakliga verksamhet, målgrupp och principer förstyrelseval anges, liksom centrala funktioner för kontroll av och service tillfonderna. Vidare berörs verksamheten vid Utvecklingsfondernas samarbetsråd.Utskottet tar i det följande upp vissa frågor om utvecklingsfondernas styrelseroch om Utvecklingsfondernas samarbetsråd. I övrigt föranleder inte denna del av NU1981/82:51 44 propositionen några kommentarer från utskottet. Utvecklingsfondernas styrelser utses av resp. landstingsamt kommuner utanför landsting. Statsmakterna förutsatte vid fondernastillkomst att landstingen vid styrelseval skulle beakta behovet avprofessionellt företagskunnande och kunskap om bl. a. resp. läns näringsliv istyrelserna. I samband med proposition 1980/81:130 om industripolitikensinriktning m. m. anmäldes för att styrelserna överlag är sammansattaså att dessa principer är tillgodosedda. Det framgår av propositionen att regeringen anser attfondernas styrelser även i fortsättningen bör utses av landstingen. Det betonasatt styrelserna skall ha tillräckligt inslag av personer mednäringslivskunnande. Föredragande statsrådet säger sig dela industriverketsbedömning att styrelserna i huvudsak bör ägna sig åt övergripande frågor och imindre utsträckning åt enskilda stödärenden. Det ankommer dock på den enskildastyrelsen att inom ramen för stadgarna besluta om fondens arbetsformer. I fleramotioner tas frågan om styrelsernas sammansättning m. m. upp. I utvecklingsfondernas verksamhet har de enskildaledamöterna i fondernas styrelser en viktig uppgift, uttalarsocialdemokraterna i sin partimotion 1981/82:2309. Erfarenheterna har visat attdet förutom allmänna kunskaper om företagsamhetens tekniska och ekonomiskavillkor behövs mer direkta kontakter och inträngande kunskaper om närings- ocharbetslivet. Detta förhällande talar enligt motionärerna för att representanterför de fackliga organisationerna och näringslivets organisationer skall ingå istyrelserna. I motionen erinras om att socialdemokraterna tidigare imotioner har framställt krav på att regeringen skall lägga fram förslag omvidgad representation för de fackliga organisationerna ochföretagarorganisationerna i de regionala stiftelsernas styrelser. De påpekaratt i ett uttalande (NU 1978/79:59, rskr 1978/79:415) har ställt sigbakom kraven. Moderata samlingspartiet anför i sin partimotion1981/82:2300 att landstingen i många fall inte har uppfyllt regeringensintentioner vad gäller val av styrelseledamöter. Dessa intentioner, som harformulerats i proposition 1977/78:40, har anslutit sig till. I dennämnda propositionen framhålls att "styrelsen bör bestå av personer medpraktisk erfarenhet från främst industriell verksamhet eller bank- ochkreditväsen". Motionärerna föreslär att skall göra ett uttalandemed den innebörden. Motion 1981/82:1496 (m) går ut på att reglerna förutseende av styrelseledamöter i utvecklingsfonderna skall ändras. Motionärenanför att industriverket i sin utvärdering av fondernas verksamhet bl. a. harföreslagit en ändrad sammansättning av styrelserna och utökad representationför banker, näringsliv och näringslivsorganisationer. Hans förslag innebär attstaten skall ta över uppgiften att utse utvecklingsfondernas ordförande samttre fjärdedelar av styrelseledamöterna. För att en viktig regional förankringskall bevaras bör landstingen utse resterande fjärdedel av styrelseledamöternasamt vice ordförande. Inom ramen för statens utseende av styrelsele- NU1981/82:51 45 damöter måste de ursprungliga intentionerna när det gällerstyrelsesammansättning och kompetens uppfyllas. Det bör också vara möjligt atttillgodose näringslivsorganisationernas önskemål om delaktighet iutvecklingsfondernas arbete, anför motionären. I motion 1981/82:834 (fp) sägs att de regionalautvecklingsfondernas styrelser "har en uselt lågkvinnorepresentation". Det begärs att skall uttala attutvecklingsfonderna skall främja jämställdhet mellan kvinnor och män. I övrigtframförs önskemål om en undersökning av kvinnlig företagsamhet och dessframtida behov för att få kunskap om i vilka branscher kvinnUga företagarefinns, vilken typ av företag de driver, vilka problem de har, vilkaförutsättningar som finns för vidareutveckling, vilka som är de kvinnligaföretagarnas speciella behov av stöd och hjälp och vad samhället kan vinna påatt satsa på en ny företagartyp. En sådan undersökning skulle genomföras avSIFU i samarbete med industriverket. Motionärerna vill också att skall hemställa hosregeringen om förslag som syftar till att stödja och stimulera nyföretagsamhetbland kvinnor. Frågan om hur utvecklingsfondernas styrelser skall utseshar behandlats i alltsedan fonderna inrättades är 1978.Vid sin behandling av frågan , dvs. när fattade beslut omatt utvecklingsfonderna skulle inrättas, uttalade näringsutskottet (prop. 1977/78:40 s. 141, NU 1977/78:34 s. 19 f.) följande: Som anförs i propositionen börstyrelserna få en så allsidig sammansättning som stiftelsernas verksamhet måsteanses kräva. För att stiftelserna skall kunna fylla sin funktion på ettmeningsfullt sätt är det, anser utskottet, viktigt att personer med såvälprofessionellt företagskunnande som kunskaper om resp. läns näringsliv, dessproblem och utvecklingsmöjligheter ingår i styrelserna. Viktigt är det ocksåatt representanter för länets arbetstagare och småföretagare kommer att ingå.Utskottet förutsätter - liksom industriministern - att detta blir fallet trotsatt intresseorganisationerna inte får formell nomineringsrätt. Med hänsyn till statens ekonomiska ansvar förstiftelsernas verksamhet är det enligt utskottets mening naturligt attstatsmakterna uppmärksamt följer utvecklingen. Utskottet är emellertidövertygat om att landstingen inte kommer att ha en annan uppfattning än riksdagoch regering om hur stiftelsernas styrelser bör vara sammansatta för att bästgagna näringslivet inom regionen. I en reservation anförde utskottetssocialdemokratiska ledamöter (1977/78:34 s. 33 f.) att propositionensförslag inte gav några garantier för att kraven på en allsidig sammansättningoch kompetens skulle bli uppfyllda. Reservanterna ansåg att staten måste gesrätt att utse en majoritet av ledamöterna och att fackliga organisationer ochnäringslivsorganisationer måste garanteras egen representation utan att för denskull behöva uppge sin partipolitiska neutralitet. Frågan omsammansättningen av utvecklingsfondernas styrelser behand- NU1981/82:51 46 lades av också med anledning aven motion. I motionen yrkades att hos regeringen skulle anhålla omförslag om vidgad representation för de fackliga organisationerna ochföretagarorganisationerna i de regionala utvecklingsfondernas styrelser.Riksdagen uttalade på förslag av näringsutskottet (NU 1978/79:59 s. 32, rskr1978/79:415) att regeringen borde vidta åtgärder i den riktning som.angavs imotionen. och moderata samlingspartiets företrädare inäringsutskottet reserverade sig och yrkade avslag på motionen. I en motion (1980/81:808) som utskottet behandlade våren1981 begärdes en utredning av om statsmakternas intentioner angåendesammansättningen av fondernas styrelser hade blivit tillgodosedda. I den industripolitiska propositionen (1980/81:130 s. 46 f.) redovisades de åtgärder som regeringen hade vidtagit medanledning av nämnda uttalande i denna fråga. a. att han hade varit i kontakt med samtliga övriga huvudmän ifrågani Därefter anförde han följande: Mitt intryck är att styrelserna ärsammansatta på ett sådant sätt att de grundläggande principer, som jag nyssredogjorde för, är tiUgodosedda. Jag anser därför att uttalande intebör föranleda någon ytterligare åtgärd från regeringen. Utskottet (NU 1980/81:64 s. 30)fann, mot bakgrund av vad industriministern hade anfört, inte anledning attföranstalta om en sådan utredning som motionären hade begärt. Utskottetunderströk dock vikten av att styrelserna fick en sådan sammansättning somriksdagen och regeringen tidigare hade uttalat sig för. Regeringen bör, anfördeutskottet, även fortsättningsvis ägna denna fråga uppmärksamhet. Utskottet sågdet också som naturligt att industriverket i sin utvärdering avutvecklingsfondernas verksamhet skulle beröra styrelsernas sammansättning.Motionen avstyrktes av utskottet och avslogs av . har i sin rapport (SIND 1981:7 s. 79 f.)föreslagit att krav skall ställas pä att ledamöter från banker, näringsliv ochnäringslivsorganisationer fortsättningsvis skall ingå i styrelserna. Dessastyrelseledamöter skall enligt industriverket utses bland personer som f. n.arbetar inom de nämnda områdena. Enligt utskottets uppfattning bör de grundläggandeprinciper för styrelsernas sammansättning och nominering som riksdagentidigare har fastställt i allt väsentligt bestå. Utskottet vill understrykavikten av att personer med näringslivskunnande ingår i styrelserna. Det ärockså viktigt att representanter för länets arbetstagare och småföretagareingår däri. Utskottet anser att den kompetens som finns inomföretagsorganisationerna och de fackliga organisationerna på lämpligt sätt börutnyttjas när det gäller att få fram kompetenta kandidater till styrelseposterna.Sålunda förutsätter utskottet att landstingen och de politiska partierna däriinför nomineringsarbetet tar NU1981/82:51 47 erforderliga kontakter för att få fram kunniga ochlämpliga styrelseledamöter. Utskottet räknar med att regeringenfortsättningsvis noga följer denna fråga. Vad utskottet här har anfört bör gesregeringen till känna som mening. Med vad utskottet här har anförtblir motion 1981/ 82:2300 (m) i här aktuell del i allt väsentligt tillgodosedd.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 1981/82:2309 (s) iifrågavarande del och motion 1981/82:1496 (m). Vad gäller kravet i motion 1981/82:834 (fp) på kvinnligrepresentation i styrelserna utgår utskottet ifrån att med utgångspunkt i degrundläggande principer som här har diskuterats, såväl kvinnor som männomineras till styrelserna. Vad gäller övriga förslag i denna motion räknar utskottetmed att såväl industriverket och SIFU som utvecklingsfonderna beaktar alla möjligheteratt stimulera till nyföretagande och därvid givetvis uppmärksammar denpotential för nyföretagande som finns bland kvinnor. Utskottet vill ocksåerinra om att regeringen i propositionen (s. 215), i fråga om fondernas uppgiftatt främja nyföretagandet, har uttalat att eventuella nya etablerings-kampanjerbör kunna riktas mot mer avgränsade målgrupper av det slag industriverket (SIND1982:2) har förordat, dvs. a. kvinnligt nyföretagande, arbetskooperativ m.m. Utskottet är av samma uppfattning. Någon särskild utredning av det slagmotionärerna rekommenderar anser inte utskottet att har anledning attuttala sig för. Det får anses vara en uppgift för berörda myndigheter att vägabehovet av en sådan utredning mot övriga utredningsbehov och att själva talämpliga kontakter. Mot bakgrund av vad utskottet här anfört avstyrks motion1981/82:834 (fp). Det framgår av propositionen (s.207) att regeringen har för avsikt att avskaffa Utvecklingsfondernassamarbetsråd, som är ett organ för samråd och erfarenhetsutbyte mellanhuvudmännen och fonderna. I propositionen framhålls att det efter hand somfonderna har byggts ut och funnit sina former har visat sig att det löpandesamrådet dem emellan, liksom samrådet mellan huvudmännen sinsemellan och mellanhuvudmännen och fonderna, har tagit sig andra former. I den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:2309ifrågasätts skälen för en avveckling av samarbetsrådet. Initiativet tillverksamheten måste i stor utsträckning komma från industridepartementet, sägermotionärerna.