bet · G501UbU24 · 1981-12-31 00:00:00 — Beträffande planeringsramarna för sektorn förutbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken /83förordas i budgetproposifionen att den nya psykologlinjen får 180nybörjarplatser, vilket är en minskning med 60 platser jämfört med innevarandebudgetår. Vidare föreslår föredragande statsrådet en ökning av planeringstalenför ekonomlinjen med 320 platser och för den systemvetenskapliga linjen med150. Utskottet tillstyrker vad som har föreslagits omplaneringsramar för ifrågavarande sektor /83. I motionema 1981/82:984 och 1981/82; 1790 förordasatt vidtager sådana åtgärder att sektorn för administrativa,ekonomiska och sociala yrken vid i tilldelas störreekonomiska resurser än vad som f. n. är fallet. Enligt vad som anförs imotionerna är anslagsnivån per helårsstuderande, den s.k. per capitakostnaden,för vissa utbildningar i lägre än för motsvarande utbildningar iStockholm. En ökad medelstilldelning för i är nödvändigför att undvika en enligt motionärerna oacceptabel kvalitetsförändring. Utskottet vill medanledning av motionerna anföra följande. Isamband med högskolereform (prop. 1976/77:59, UbU 1976/ 77:20, rskr1976/77:246) genomfördes en förändring av anslagssystemet som bl. a. syftadetill att åstadkomma en ökad decentralisering inom högskoleväsendet. Detnuvarande anslagssystemet innebär i korthet att hög-skoleenhetema tilldelas ettramanslag för varje verksamhetsområde. Anslagen till gmndläggande utbildningär s. k. reservafionsanslag, vilket bl. a. innebär att anslagen inte fåröverskridas. Inom ramen för tilldelade resurser har högskoleenheterna storfrihet att välja den utbildningsplanering som man anser bäst för att nå deolika utbildningsmål som fastställs av regering och riksdag. En fömtsättningför att man lokalt skall kunna UbU 1981/82:24 22 beslutaom användningen av resurserna är att det finns ett samband mellan planeringenav verksamheten och planeringen av resursernas användning. Detta kräver iprincip en kostnadsberäkning av den plan man avser att genomföra. Idet gamla anslagssystemet var det möjligt att med utgångspunkt i organisations-och fimplaner på centralt håll göra de beräkningar som var nödvändiga för attta fram de kostnadsschabloner som behövdes för att beräkna de dåvarandeförslagsanslagen. De möjligheter till lokala omprioriteringar som detnuvarande anslagssystemet medger gör att tidigare filUämpade schabloner äroanvändbara. Det kan som en följd härav inte betraktas som uppseendeväckandeatt kostnaderna för jämförbara utbildningar varierar mellan de skildahögskoleenhetema. Utbildningar på en och samma linje bedrivna på skildahögskolor skall emellertid i princip vara likvärdiga. Utskottethar med den gjorda redovisningen av anslagssystemet velat erinra om de krav pånoggrann kostnadsberäkning och planering som ställs på högskoleenheterna.Vidare har övergången till ett nytt anslagssystem inneburit en viss nödvändiganpassning av tidigare mera "lärartäta" utbildningar till enresursnivå som mera motsvarar andra jämförbara utbildningar. mening skulle ett tillmötesgående av önskemålen i motionema1981/82:984 och 1981/82; 1790 innebära krav på en omläggning av helaanslagssystemet. Utskottet är inte berett fill detta. Tillsist vill utskottet erinra om det projekt för kostnadsstudier som har bedrivitsinom UHÄ, det s. k. per capita-projektet. Syftet med projektet var bl. a. attta fram faktaunderiag som belyser variationerna i kostnader mellan olikahögskoleenheter och att belysa viktiga orsaker till kostnadsskillnader mellanolika utbildningar i relation till deras organisation, art och inriktning OfrUHÄ-rapportema 1979:22, 1980:23 och 1981:30). Medhänvisning till vad som har anförts föreslår utskottet att avslårmotionerna 1981/82:984 och 1981/82:1790. , som således inte har någotatt erinra mot medelsberäkningarna, bör anvisa medel under förevarande anslag ienlighet med regeringens förslag. I mofion 1981/82; 767 påtalas de bristandemöjligheterna till vidareutbildning inom yrkesområdena handel och kontor.Merparten av de anställda inom dessa områden har kortare yrkesutbildning ochlägre befattningar. Arbetssituationen på de ifrågavarande yrkesområdena kommerenligt motionärema genom datatekniken att drastiskt förändras. Mot bakgrundhärav begärs i motionen att fömtsättningama prövas för yrkesteknisk högskoleutbildning(YTH) i kontor och distribution. Ilikhet med mofionärerna konstaterar utskottet att de yrkestekniskahögskoleutbildningar som givits eller planerats för de närmaste årenendast i liten omfattning riktar sig till yrkesverksamma kvinnor. UbU 1981/82:24 23 förändringarsom datatekniken medför berör i hög grad yrkesområdena handel och kontor. Denövervägande delen anställda är kvinnor med kortare yrkesutbildning och i lägrebefattningar. Vidareutbildningsmöjligheterna inom dessa områden är nästanobefintliga. Rekryteringsunderlaget och behovet av utbildningsinsatser ärdärför mycket stort. Utskottetkommer i samband med behandlingen av proposition 1981/ 82; 106 om forskningm.m. och de delar av proposition 1981/82:123 om samordnad datapolitik somremitterats till utskottet att behandla bl. a. frågor som rör datateknikenseffekter på arbetslivets område. Beträffande det i motionen påtaladeutbildningsbehovet inom områdena kontor och handel vill utskottet erinra om denbefintliga handels- och distributionslinjen, som är en allmän utbildningslinjeavseende YTH. Det ankommer på UHÄ att följa utvecklingen av YTH och att planeranya sådana utbildningar och redovisa förslag härom för regeringen, när behovbedöms föreligga (jfr UbU 1980/81; 23 s. 5). Utskottet avstyrker härmed mofion1981/82:767. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. att bemyndigar regeringen att inrättaen allmän utbild ningslinje, psykologlinjen, om 200 poäng , 2. att beträffandeavveckfing av psykologlinjen om 120 poäng godkänner vad som har förordats iproposition 1981/ 82:100. 3. att fastställerplaneringsramar i enlighet med vad som har förordats i proposition 1981/82:100, 4. att beträffande ökadmedelstilldelning för i avslår motionerna 1981/82:984och 1981/82:1790, 5. att till Utbildningför administrativa, ekonomiska och sociala yrken för /83 anvisarett reservationsanslag av , 6. att beträffandekontors- och distributionslinje (YTH) avslår motion 1981/82:767. 7.Utbildning för kultur- och informationsyrken. Regeringen har under punkt E 8(s. 448-458) föreslagit att 1. fastställaplaneringsramar enligt vad som har förordats i propositio nen,' 2. besluta att medielinjen förfilm/TV, radio och teater skall omfatta 80/ 120 poäng, 3. besluta om inrättande av enpåbyggnadslinje för dokumentalistut-bildning om 20 poäng den 1 juH 1982, 4. till Utbildning för kultur- ochinformationsyrken för / 83 anvisa ett reservationsanslag av . UbU 1981/82:24 24 1981/82:1373 av () och NilsCarlshamre (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen fillkänna att utredningsuppdraget till universitets- och högskoleämbetet angåendejournahstutbild-ningen bör omfatta alternativ till fördjupande utbildning ochatt dessa inte får gå ut över den journalistiska yrkesutbildningen. Under anslaget beräknas medel för allmännautbildningslinjer och påbyggnadslinjer m. m. inom sektorn för utbildning förkultur- och informationsyrken. Från anslaget bestrids även bidrag till de friasamfundens teologiska seminarier. Sektorn omfattar innevarande budgetår 24allmänna utbildningslinjer och två påbyggnadslinjer. Hittillshar fattat beslut om att inrätta allmänna utbildningslinjer ochpåbyggnadslinjer inom högskolan, om att ändra sådana linjers benämning samt omatt sådana linjer skall upphöra. Allmänna utbildningshnjer ochpåbyggnadslinjer förs emellertid upp på två förteckningar som ingår sombilagorna 3 och 4 i den av regeringen beslutade högskoleförordningen(1977:263, omtryckt 1979:857). Linjeförteckningarna tas således inte in i en avriksdagen beslutad lag. Det naturliga är därför att inte beslutar ominrättande av linjer m. m. utan i stället bemyndigar regeringen att beslutadärom. Utskottet anser att beslut i dessa frågor fr. o. m.innevarande bör utformas på det sist angivna sättet. Detta innebärinte någon saklig ändring i vad gäller inflytande i fråga ominrättande av linjer m. m. Ibudgetpropositionen föreslås att de tre studieinriktningarna film/TV,maskering-pemkmakeri och teater inom medielinjen för film/TV, radio och teaterförlängs från nuvarande 80 poäng till 120 poäng. Förlängningen möjliggörs genomen viss minskning av utbildningskapaciteten. Sålunda föreslås att antagningtill inriktningen film/TV sker och till inriktningarnamaskering-pemkmakeri och teater två av tre läsår. Utskottet har inget atterinra mot detta förslag och föreslår att bemyndigar regeringen attbesluta att medielinjen för film/TV, radio och teater skall omfatta 80/120poäng. Vidareföreslås i budgetpropositionen att en ny påbyggnadslinje för utbildning avdokumentalister inrättas och förläggs fill högskolan i skall enligt förslaget omfatta 20 poäng och ha 30 nybörjarplatser.Utskottet tillstyrker förslaget och föreslår att bemyndigarregeringen att inrätta en påbyggnadslinje för utbildning av dokumentalister om20 poäng . Journalistutbildningenfick sin nuvarande utformning genom beslut /(prop.1976/77:59, UbU 1976/77:20, rskr 1976/ 77:246). Beslutet innebar att riksdagenanslöt sig till regeringens förslag om att journalistutbildningen skulleinledas med en utbildningsgång omfat- UbU 1981/82:24 25 tände80 poäng och, efter mellanliggande yrkesverksamhet om , fullföljasgenom en påbyggnadsutbildning om 20 poäng. Utbildningen skulle omfatta totalt100 poäng. Nämndapåbyggnadsutbildning har anordnats i och sedan läsåret1979/80. Utbildningskapaciteten har motsvarat 60 nybörjarplatser på varderaorten. Emellertid synes en stor andel studerande ha ansett sinjoumalistutbildning avslutad efter genomgången gmndutbildning om 80 poäng. Påbyggnadsutbildningenhar således rönt liten efterfrågan. Exempelvis togs /81 endast 18av de 60 platserna i i anspråk. I utnyttjades höstterminen1980 endast två platser och fick undervisningen inställas i bristpå sökande. Nuföreslås i budgetpropositionen att samtliga platser i skall dras /83. Utskottet har inte något att erinra häremot. Ibudgetpropositionen aviseras vidare ett uppdrag till UHÄ att utreda fråganhumvida den nuvarande journalistutbildningen kan ersättas med en kortarejoumalisfisk utbildning som påbyggnad på annan högskoleutbild- Imotion 1981/82; 1373 läggs synpunkter på hur det kommande utredningsuppdragetbör utformas. Motionärerna hävdar att den påbyggnadsutbildning som finnsinte fyller den avsedda funktionen, nämligen att utgöra en naturligfortsättning av den gmndläggande utbildningen med fördjupning inom vissaområden. Behovet av sådan fördjupande utbildning far enligt motionärema intetillgodoses på bekostnad av den rent journalistiska yrkesutbildningen. Därförbör journalistutbildningen förlängas. Sammanfattningsvis föreslås att detaviserade utredningsuppdraget bör omfatta altemafiv till fördjupande utbildningoch att dessa alternativ inte får gå ut över yrkesutbildningen. Utskottetkan konstatera att den beslutade utformningen av journalistutbildningen med entvåårig gmndutbildning, följd av praktik och en avslutandepåbyggnadsutbildning om en termin, uppenbarligen inte fungerat så som varavsikten. Utskottet har därför inget att erinra mot att journalistutbildningenblir föremål för utredning i enlighet med den modell som skisseras ibudgetproposifionen. Utskottet kan för sin del inte tillstyrka att riksdagenuttalar sig för de utredningsdirektiv som föreslås i motion 1981/ 82; 1373. Meddet anförda föreslår utskottet att avslår motion 1981/82:1373. Utskottet,som inte har något att erinra mot regeringens förslag beträffandeplaneringsramar eller mot medelsberäkningarna under anslaget, hemställer 1. att fastställer planeringsramar enligtvad som har för ordats i proposition 1981/82; 100, 2. att bemyndigar regeringen att beslutaatt medielinjen för film/TV, radio och teater skall omfatta 80/120 poäng. UbU 1981/82:24 26 3. att bemyndigarregeringen att inrätta en påbyggnadslinje för dokumentalistutbildning om 20poäng , 4. att beträffande vissautredningsdirektiv avslår mofion 1981/82; 1373, 5. att till Utbildningför kultur- och informationsyrken för /83 anvisar ettreservationsanslag av . 8.Lokala och individuella linjer och enstaka kurser. Regeringen har under punkt E9 (s. 458-462) föreslagit att 1. fastställaplaneringsramar enligt vad som har förordats i propositio nen, 2. tillLokala och individuella linjer och enstaka kurser för /83 anvisa ett reservationsanslag av . 1981/82; 1355 av m.fl. (s) variyrkas att uttalar sig för att hälften av anslaget till universiteteni , och för att höja utbildningens kvalitet inom dettidigare området med fritt fillträde, , omfördelas tillutbildningsförsiärkning vid de nya högskoleenhetema. 1981/82; 1762 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom universitetskurser i populärkultur. 1981/82:1797av m. fl. (s, m, c, fp, vpk) vari yrkas 1. attriksdagen hos regeringen begär att en plan läggs fram i nästa års budgetproposition för hur andel av anslaget Lokala och individuella linjer och enstaka kurser skall ökas genom en omfördel ning av resurser från övriga högskoleregioner, 2. att underanslaget Lokala och individuella linjer och enstaka kurser för budgetåret1982/83 beslutar att anslagsposten avseende skall räknasupp med 1 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag och att övrigaregioners anslagsposter minskas med sammantaget motsvarande belopp. 1981/82;1811 av m.fl. (s) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att den vid fördelningen av anslaget för lokala och individuella linjer och enstaka kurser särskilt skall beakta utbyggnadsorternas behov av näringsjivsinrik- tad utbildning och i samband härmed förstärka resurserna på de mindre högskoleenheterna genom att successivt omfördela den anslagsförstärk ning som universiteten har fått för kvalitetshöjande åtgärder på grund av ökad tillströmning till området för fritt tillträde, vilket nu avvecklats. UbU 1981/82:24 27 1981/82:1817 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omökningen av planeringsramarna för lokala linjer med 500 platser. 1981/82:2102 av m. fl. (s) vari -med hänvisning till vad som anförts i den fill kultumtskottet remitterademotionen 1981/ 82:2101 - såvitt nu är i fråga yrkas 2.att uttalar sig för att den nuvarande tvååriga turismlinjen vidhögskolan i ombildas och upptas som en treårig allmän utbildningslinje. Detta anslag avser utbildning på lokala ochindividuella utbildningslinjer samt enstaka kurser vid de statligahögskoleenheterna inom verksamhetsområde och inomkommunal högskoleutbildning. Från anslaget utgår även statsbidrag tillSocialpedagogiska institutet i samt till musikpedagogiskainsfitut. I budgetpropositionen erinrar föredragandestatsrådet om att de lokala linjema har tillkommit bl. a. för att tillvaratasärskilda lokala fömtsättningar och speciella resurser på en ort eller enläroanstalt. Inom de skilda regionerna bör enligt föredragande statsrådet nu enintensifierad planering komma till stånd i syfte att skapa ett störte utbud avlokala utbildningslinjer för att ge framför allt ungdomar yrkesutbildning. Motden bakgmnden förordas en ökning av planeringsramarna för lokala linjer medsammanlagt 500 nybörjarplatser. Föredragande statsrådet beräknar medel för 350sådana platser (-)- 4,2 milj. och räknar med att ytterligare 150 platserskall fillkomma genom omfördelning av resurser inom anslaget. Då det kan varasvårt att på den korta tid som står till buds planera nya lokala Unjer som kanstarta , räknar föredragande statsrådet med att medel som hanhar beräknat för lokala linjer altemativt skall få disponeras för enstakakurser som syftar till att ge ungdomar kortare yrkesinriktad utbildning. Imofion 1981/82; 1817 förordas att ökningen med 500 nybörjarplatser på lokalalinjer inte bör genomföras. Resultatet av budgetpropositionens förslag kanenligt motionärerna bli illa genomtänkta linjer med alltför liten anknytningfill arbetsmarknadens behov. De föreslagna platserna bör i stället överförastill sådana allmänna linjer, vilkas utbildningar efterfrågas och där man harbättre kontroll på utbildningens kvalitet. De linjer som främst bör komma ifråga finns inom den tekniska sektorn och sektorn för administrativa,ekonomiska och sociala yrken. Motionärema emotsätter sig emellertid inte denalternativa användningen av medlen för enstaka kurser såsom föreslagits ibudgetpropositionen. I det föregående harutskottet i korthet återgivit de skäl som föredragan- UbU 1981/82:24 28 destatsrådet har anfört för sitt förslag om ökning av planeringsramarna förlokala linjer. Utskottet instämmer häri. Utskottet vill dessutom i sammanhangetframhålla betydelsen av sådana åtgärder vilka bidrar till att minska denegativa effekterna för högskoleenheterna på de s. k. utbyggnadsortema av attutbildningskapaciteten på förskollärarlinjen och fritidspedagoglinjen skärsned (jfr s. 364 f. i budgetpropositionen). Utskottet betraktar det isammanhanget aktuella regeringsförslaget som ett led i denna strävan. Motbakgmnd härav avstyrker utskottet motion 1981/82; 1817. I motion 1981/82; 1797 redovisas bl. a. förevarandeanslags fördelning på rikets sex högskoleregioner och hur mycket av resp.anslagspost som kan räknas fram per invånare i regionerna. Mot bakgmnd häravoch med stöd av uttalanden av högskolemyndigheter om att Linköpingshögskoleregion har en oproportionerligt liten andel av anslaget räknat perinvånare i regionen begär motionärema att en plan bör läggas fram i nästa årsbudgetproposition för hur regionens andel av anslaget skall ökas (yrkande 1).För /83 bör enligt motionärerna räkna upp anslagspostenLinköpings högskoleregion med 1 milj. kr. i förhållande till regeringensförslag genom en minskning av de övriga regionernas anslagsposter medmotsvarande belopp (yrkande 2). Utskottet vill medanledning av motionen anföra följande. har erinrat om i det föregående avser förevarande anslag bl. a.enstaka kurser vid de statliga högskoleenheterna. Vid övergången till den nyahögskoleorganisationen fördes till anslaget dels resurser sommotsvarade de tidigare filosofiska fakulteternas verksamhet vilken inte kom attingå i allmänna utbildningshnjer, dels resurser som motsvarade dedecentraliserade kurser som hade givits enligt särskilda beslut.På detta sätt kom exempelvis för universitets del ca 30 milj. kr. frångamla anslag att överföras till det nya anslaget Lokala och individuella linjeroch enstaka kurser, medan för högskolan i motsvarande belopp var ca 5,5milj. Utskottetfinner det angeläget att i detta sammanhang peka på att en stor del av sådangmndläggande utbildning som utgör främsta och avgörande fömtsättning förforskamtbildning inom ett stort antal s. k. udda ämnen sker i form av enstakakurser. De ämnen som avses i detta sammanhang återfinns framför alh vid deäldre universiteten (, , och ). Vid beräkningen avanslaget är det sålunda nödvändigt att ta hänsyn till inte bara behovet avgmndkurser och fortsättningskurser utan även av påbyggnadskurser och iförekommande fall fördjupningskurser i dessa ämnen. Utskottet utgår från attförutsättningarna för att erhålla forskarkompetens i dessa ämnen bör finnasäven i fortsättningen. Enligt utskottets uppfattning bör storleken avanslagsposten för olika regioner därför bedömas i ett vidare perspektiv än detsom ges enbart av behovet av fortbildning och vidareutbildning inom regionerna. UbU 1981/82:24 29 Om man på det sätt som utskottet nu har gjort tar ibetraktande att det vid de äldre universiteten finns ett stort utbud avgmndläggande utbildning i riksunika ämnen samt i vissa ämnen utanför Hnjer, ärdet som utskottet ser det inte rimligt att vid en diskussion om fördelningen avförevarande anslag relatera anslagsposternas storlek till invånarantalet iresp. Även andra faktorer än de som utskottet här har pekat på kanockså ha påverkat det nuvarande sättet att fördela medlen. Utskottet har bl. a.erfarit att i vid en avstämning mellansektorsanslagen och anslaget Lokala och individuella linjer och enstaka kurservalde att sätta ett högre per capita-pris på platserna inom sektorsanslagen änmotsvarande utbildning på enstaka kurser, varför överföringen fillsektorsanslagen från anslaget Lokala linjer och individuella linjer och enstakakurser blev störte i än t. ex. i . Sammanfattningsviskonstaterar utskottet att de förändringar i anslagets fördelning vilka påtalasi motion 1981/82; 1797 såvitt utskottet har kunnat utröna främst är en följd avarten och mängden av de utbildningar som ges inom de skilda regionerna.Utskottet har inte kunnat finna att regeringen har gjort sådana förändringar ifördelningen av anslaget att högskoleregion har missgynnats.Utskottet finner inte skäl att ändra regeringens förslag till fördelning avanslaget för /83, varför föreslås avslå yrkande 2 imotion 1981/82; 1797. Vadgäller utvecklingen på av det nu aktuella anslaget vill utskottetmot bakgmnd av situationen i högskoleregion anföra följande. (U 1979:03), som har till uppgift att följa utvecklingen av högskolereformen,har bl. a. i uppdrag att se över metoderna för fördelning av anslaget Lokalaoch individuella linjer och enstaka kurser. En strävan bör därvid vara attfinna lösningar som bättre tillgodoser de behov som sammanhänger med attenstaka kurser både fyller ett fortbildningsbehov och i många fall utgörgmnden för ämnesstudier som leder fram till forskamtbildning. Utskottetförutsätter att regeringen, om den finner skäl därtill efter det att kommitténhar slutfört sitt arbete, undersöker humvida det kan vara motiverat med enannan fördelning av anslaget. Därvid bör självfallet beaktas vad som i detföregående har anförts om behovet av vissa nu förekommande utbildningar. Medhänvisning härtill bör avslå yrkande 1 i motion 1981/82:1797. Föredragande statsrådet beräknar under förevarandeanslag . för att höja utbildningens kvalitet inom det tidigareområdet med fritt tillträde vid universiteten i , , ochGöteborg. Genom denna medelstilldelning kommer den plan för att återställautbildningens kvalitet som fastställt att vara genomförd (prop.1979/ 80:100, UbU 1979/80:28, rskr 1979/80:292). Regeringens förslagavvisas i motionerna 1981/82:1355 och 1981/82; 1811 UbU 1981/82:24 30 (yrkande2). Enligt den förta motionen bör tiden för ersättning till universitetenutsträckas från tre till och . föras över från medlen förkvalitetshöjande åtgärder till den särskilda posten för kapacitetsökning. Imotion 1981/82:1811 förordas att utbyggnadsorternas behov av närings-inriktadutbildning särskilt beaktas vid fördelningen av anslaget. De mindrehögskoleorternas resurser bör förstärkas genom att den anslagsförstärkning somuniversiteten har fått för kvalitetshöjande åtgärder successivt omfördelas(yrkande 2). Såsomframgått av vad utskottet anfört i det föregående är regeringens förslag iärendet ett fullföljande av tidigare riksdagsbeslut. Utskottet ser ingenanledning att nu frångå det. Vad gäller resurstilldelningen till de mindrehögskolorna och deras uppgifter avseende ett lokalt och regionalt anpassatutbildningsutbud hänvisar utskottet till vad som anförs härom ibudgetpropositionen (s. 365), mot vilket utskottet inte har haft någon erinran.Frågan om en eventuell ändring av systemet för resurstilldelning till dessahögskolor bör enligt utskottet anstå till dess att den tidigare nämndauppföljningskommittén har slutfört sitt arbete. Utskottet avstyrker därmedmotionerna 1981/82:1355 och 1981/82; 1811 yrkande 2. Avvad utskottet har anfört i det föregående framgår att utskottet inte har någotatt erinra mot regeringens förslag till planeringsramar. bör därförfastställa dessa i enlighet med vad som förordats i budget-. Riksdagenbör även bifalla regeringens förslag beträffande medel under anslaget /83.