bet · G501SoU15 · 1981-12-31 00:00:00 — Arbefarskyddsstyrelsens berganvisningaroch hamn-arbetsanvisningar innehåller särskilda anvisningar om ventilation,luftkon-froll och avgaskontroll vid bruket av förbränningsmofordrivna arbetsfordon.Enligt anvisningarna bör vidare eldrivna fordon användas där så kan ske. Isyfte att skapa fömfsätfningår för att kunna minska bmket av förbränningsmotordrivnaarbetsmaskiner i utrymmen med begränsad frisk-luffstillförsel bedrivs olikaforsknings- och försöksprojekt. Dessutom arbetar arbetarskyddsstyrelsen medatt få fram ett bättre underlag för nya eller ändrade föreskrifter inom deaktuella områdena. Ettförbud mot dieseldrivna fordon som yrkas i motionen skulle i nu aktuellaarbetsmiljöer innebära ett så drastiskt ingrepp i arbetsprocesserna attproduktionen sannolikt skulle omöjliggöras. Mot den redovisade bakgrundenavstyrker utskottet mofionsyrkandet men vill uttala aft pågående åtgärder isyfte atf komma till rätta med de arbetsmiljörisker som är förknippade meddieseldrift i slutna utrymmen bör intensifieras. I betänkande 1979/80:34 hänvisade utskottet fillvad def anfört i def tidigare betänkandet samt till def Intensivaforskningsarbetet på området SoU 1981/82:15 19 delsför att klarlägga dieselavgasernas skadeverkningar, dels för aft få framalternativ i utrymmen med begränsad friskluftstillförsel. Utskottet ansåg defdärför infe vara erforderligt med någon åtgärd i ärendet. I detta betänkande behandlar utskottet helt ellerdelvis fem motioner angående bl. a. arbetsmiljöpolifikens inriktning,arbetarskyddsstyrelsens föreskriffsarbete, yrkesinspektionens prioriteringar idess tillsynsverksamhet, informationen rörande arbetsmiljörisker - bl. a. förforskningsbehov - samt kvalificerad utbildning av skyddsombud. Arbetsmiljöpolitikensall/nän/ia inriktning I motion 1980/81:721 av () och BengtWittbom (m) tas upp frågan om den framtida inriktningen avarbetsmiljöpolitiken. Motionärerna framhåller aff de psykiska påfrestningarnai arbetslivet måste uppmärksammas minst lika mycket som de fysiska riskerna.De betonar bl. a. att lönsamheten och effektiviteten i näringslivet måste liggapå en acceptabel nivå. Personalpolitiken och arbetsmiljöinsatserna måsteenligt motionärernas mening med hänsyn härfill inriktas på att skapa attraktivaarbetsplatser och en positiv inställning till arbetslivet. Mofionärerna anseraff den tekniska utvecklingen skall utnyttjas för att skapa goda arbetsmiljöer.De erinrar härvid om de problem som möter genom den fortgående datoriseringenav arbetslivet. I fråga om företagshälsovården uttalas bl. a. att desstyngdpunkt måste läggas på förebyggande åtgärder. Motionärerna framhåller ocksåvikten av att arbetsvärden och arbetsförmedlingen i övrigt har kvalificeradpersonal. Större resurser bör sättas in för att undanröja faktorer iarbetsmiljön som utgör hinder för arbetsplacering av handikappade.Motionärerna anför även ett antal andra synpunkter på arbetsmiljöpolitikensinriktning. Utskottet hänvisar till motionen. Såvittutskoffef kan finna sfär de åsikter som mofionärerna framför i fråga omarbetsmiljöpolitikens inriktning i allt väsentligt i överensstämmelse med defsynsätt som präglar det nuvarande arbetet på arbetsmiljöområdef. En radutredningar pågår som avser de av motionärerna upptagna frågorna, och i dentakt som är möjlig tillförs området resurser som syftar till aff ytterligareförbättra förhållanden som är beroende av statliga och kommunala insatser. Efterdessa konstateranden anser utskottet det motiverat atf något närmare beröra vissaav de frågor som motionärerna behandlar. Underdet utredningsarbete som föregick tillkomsten av arbetsmiljölagen, ägnadesfrågan om en god psykosocial arbetsmiljö stor uppmärksamhet (se betänkandet/SOU 1976:3/. Rapporter i psykosociala frågor). SoU 1981/82:15 20 arbetsmiljölagenhar intagits bestämmelser i syfte att främja goda psykosociala förhållanden påarbetsplatserna. Dådef gäller datatekniken och arbetsmiljön vill utskottet erinra om att dataeffekfutredningen(A 1978:05) tillkallades för att utreda datateknikens effekter påproduktion och arbetshv. har avgivit ettbetänkande om datateknikens effekter på arbetslivet (AU 1981/82:6). Beträffandefrågan om att i den tekniska utvecklingen ta en ökad hänsyn tillarbetsmiljökrav vill utskottet särskilt nämna aft verksamheten vid den tekniskahögskolan i är starkt arbetsmiljöinriktad. Enutredning om företagshälsovården pågår inom företagshälsovårdsutredningen (A1976:01). Utredningen har avgivit flera delbetänkanden. Direktiven förutredningen står helt i överensstämmelse med det synsätt som kommit filluttryck i motioner. Medhänvisning till vad utskottet ovan anfört och till den behandling av bl. a.arbefsanpassningsfrågor som sker i arbetsmarknadsutskottet anserutskottet att det inte är påkallat med någon åtgärd med anledning avyrkande 1 i motion 1980/81:721. Föreskriftsarbetet utgör ett väsentligt led iarbefarskyddsstyrelsens tillsynsverksamhet. Genom ett beslut (prop. 1980/81:100 bil. 15 s. 131, SoU 1980/81:24, rskr 1980/81:263) ställdesig positiv till en ADB-utveckhng vid arbetarskyddsverkef som bör varaägnad att vä-senUigen förbättra fömtsättningarna för författningsarbetet.Avsikten är att två ADB-system (och ) skall byggas ut och därigenom gestyrelsen ett avsevärt förbättrat underlag för författningsarbetet. Det gällerbåde vid prioriteringar mellan olika författningsprojekt, vid utformningen avförfattningarna liksom vid insatser för atf föra ut författningarna i praktiskfillämpning ute i arbetslivet. Även uppföljningen bör bli lättare. Iföreskriftsarbetet görs konsekvensanalyser av olika slag. Genom sädana analysersöker de parfsammansaffa gmpper som delfar i föreskriftsarbetet bedöma positivaoch negativa konsekvenser som t. ex. minskat antal arbetsskador ochyrkessjukdomar, minskad sjukfrånvaro och minskad personalomsättning, ökade kostnaderför investeringar m. m. Genom nämnda ADB-utveckling bör underiaget för sådanaberäkningar förbättras. Utskottetvill här också framhålla att arbetarskyddssfyrelsen i sin anslagsframställning(s. 3) starkt understryker behovet av resurser för att förskjutningar i arbetetmed tillämpningsföreskrifter till arbefsmiljölagen inte skall inträffa. Ensådan förskjutning skulle enligt arbetarskyddsstyrelsens uppfattning medföraallvarliga följder i form av osäkerhet om vad arbefsmiljölagen skall innebära iden prakfiska fillämpningen. Underhänvisning till def anförda avstyrker utskottet yrkande 8 i motion 1980/81:1475av m.fl. (vpk), vari föreslås atf en utredning SoU 1981/82:15 21 tillsättsför att snabbt föreslå åtgärder mot, som motionärerna anför, långsamheten hosarbetarskyddsstyrelsen i framläggandet av föreskrifter. Regeringen bör se över yrkesinspektionensverksamhet. Detta krav framställs i motion 1980/81:717 av . (c). Syftet med översynen skall enligt motionärerna vara att säkerställaatt inspektionen i första hand koncentrerar sig pä de allvarligastemiljöproblemen. Motionärernaframhåller att när inspektionens tjänstemän exempelvis föreslår en kommun attbygga ut redan acceptabla personalutrymmen godtas förslaget i allmänhet utannågra invändningar. Detta kan leda till aff resurser läggs ned på projekt somär onödiga och som har mycket litet med hälsan att göra. Det kan däremot vara svårareför inspektionen atf komma till rätta med allvarligare problem påarbetsmiljöområdet, och inspektionen väljer därför att gå fram där det minstamotståndet finns. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är viktigt aff arbefsmil-jöåtgärderna koncentrerastill de områden där riskerna för olyckor är störst. Utskottet vill erinra omatt med anledning av ett motionsyrkande rörandekontrollen av arbetsmiljön på mindre arbetsplatser förordat afthuvudmannaskapet för tillsynen av arbetsmiljön på de mindre arbetsställena försöver från kommunerna till yrkesinspektionen (SoU 1980/81:24, rskr 263).Socialufskoftef framhöll därvid vikten av att tillsynen såväl då det gällerstörre som mindre arbetsplatser får en sådan inriktning aft man främstuppmärksammar arbetsmiljöfaktorer som kan innebära allvarliga hälsorisker förde anställda och använder resurserna i enlighet härmed. Utskottet vill vidareerinra om atf arbefarskyddsstyrelsen, bl. a. i samarbete med arbetsmarknadensparter, utarbetat nya riktlinjer för hur tillsynsarbetet skall bedrivas. Ettväsenfligt inslag i riktlinjerna är aft inspektionen kommer atf prioriteratillsynen av sådana arbetsställen där risker och belastningar bedöms somsärskilt allvarliga, medan problem av "komfortkaraktär" får ståfillbaka. Utskottet har också inhämtat aft regeringen har för avsikt attbehandla vissa frågor rörande verksamheten vid yrkesinspektionen i denbudgetproposition som skall föreläggas . Medhänvisning till det anförda anser utskottet aff syftet med motion 1980/81:717kommer att tillgodoses utan någon åtgärd. I motion 1980/81:721 (yrkande 3) begärs enförbättring av informationen om arbetsmiljölagstiftningen. Motionärerna anservidare att tillämpningsbestämmelserna fortlöpande skall ses över. Som skälhärför anför motionärerna att många arbetsgivare oriktigt uppfattatarbetsmiljölagstiftningen som ett hinder för atf anställa ungdomar. Exempelvisskulle fler ungdomar kunna slussas in i arbetslivet omtillämpningsbestämmelserna justeras i SoU 1981/82:15 22 taktmed att olycksriskerna minskar på arbetsplatserna, anser motionärerna. Utskottetvill till en början erinra om atf bestämmelser om minderårigas arbete länge harutgjort en viktig del av arbetarskyddslagstiftningen. Gmndtanken bakombestämmelserna är atf barn och ungdom infe genom arbete skall utsättas förrisker för olycksfall, överansträngning eller annan menlig inverkan på hälsaeller kroppsutveckling. Arbetarskyddssfyrelsen arbetar fortlöpande på att utgereviderade eller heh nya föreskrifter angående anordnandet av arbetsmiljön,varvid även de särskilda problem som sammanhänger med anställning avminderåriga beaktas. Som framgått av den redogörelsen i detlabetänkande gäller nya bestämmelser angående anlitande avminderåriga i arbetslivet. Information om innehållet i de nya bestämmelserna harmeddelats på de ohka sätt som står arbetarskyddsstyrelsen till buds (se ovan s.8). Det kan enligt utskottets mening inte med fog göras gällande attinformationen om vilka bestämmelser som gäller i fråga om minderårigasanställning varit bristfällig. Detta konstaterande står självfallet inte imotsättning till önskemålet att tillsynsmyndigheterna fortlöpande måste strävaefter att informationen om arbetsmiljölagstiftningen både i det aktuellaavseendet och i andra avseenden förbättras. Utskottet vill erinra om attutredningen (A 1979:01) om information rörande arbetsmiljörisker (INRA) inomkort väntas lägga fram sina förslag. I direktiven till utredningen, somtillsatts på initiativ av (SoU 1978/79:14), framhålls bl. a. attfrågan om hur informationen om arbetsmiljöriskerna skall spridas ärkomplicerad, men att en utgångspunkt bör vara att all tillgängligforskningsinformation skall spridas fortlöpande till dem som berörs därav.Enligt vad utskottet inhämtat har utredningen bl. a. ägnat stor uppmärksamhetåt frågan hur information om arbetsmiljörisker lämpligen bör spridas iskolorna. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1980/81:721 i häraktuell del (yrkande 3). De fackliga organisationerna och yrkesinspektionenbör ges lagstadgad rätt atf erhålla den information från företagen som behövsför forskningsändamål. Informationen bör tillställas forskare på begäran.Dessa önskemål framförs i motion 1980/81:1475 (yrkande 13). Motionärerna anförsom motivering till yrkandet att def hänt atf arbetsgivare dolt obehaghga faktaoch forskningsresultat rörande den egna arbetsmiljön. De anför också atf defackliga organisationerna inte har rätt att anlita egna utredare. Idetta sammanhang bör nämnas aft frågan om möjligheterna för forskare atf fåtillträde till företag och tillgång till information från företag behandlatsvid . a. har LO:s forskningspolitiska utredning krävten översyn av bestämmelserna i sekretesslagen i syfte att underlättabedrivandet av arbetsmiljöforskning. SoU 1981/82:15 23 Enligt utskottets mening är det angeläget med eneffektiv och målinriktad forskningsverksamhet på arbetsmiljöområdef.Arbefsmiljöforskning bedrivs på åtskilliga håll, dels som gmndforskning, vilkentill övervägande del finansieras via forskningsråden, dels som tillämpadforskning. Genom tillkomsten av arbetarskyddsfonden har förutsättningarna försådan forskning avsevärt förbättrats. Fonden bekostar inte bara en stor del avsjälva forskningsverksamheten utan även utbildning och information (bl. a. tidskriftenArbetsmiljö). En förutsättning för att forskningen skall kunna fungeraeffektivt är givetvis att information om arbetsmiljöförhållandena påarbetsplatserna är tillgänglig för forskarna. Önskemålet om att informationenskall vara tillgänglig för forskning måste dock alltid vägas mot den enskildesintresse av skydd för den personliga integriteten och mot företagets intresseatt av konkurrensskäl bevara företagshemlighefer. Som motionärerna påpekar harfrågan lösts på frivillig väg i vad avser de kooperativa företagen. Huruvidaen generell lagstiftning av den innebörd som föreslås i motionen bör införasär emellertid ett spörsmål som kräver ingående överväganden. redovisat i den föregående framställningen vänfas utredningen(1979:01) om information rörande arbefsmiljörisker avlämna sittbetänkande. Utredningens huvuduppgift är att lägga fram förslag om hur en väl fungerandeoch kvalificerad bevakning samt en god informationsspridning rörandearbetsmiljörisker skall genomföras. Regeringen har tillutredningen överlämnat en skrivelse från LO/TCO till regeringen, vari begärs enändring av sekretesslagstiftningen som skall möjliggöra för de centralafackliga organen att få ta del av uppgifter hos företagen rörande arbetsmiljön. mening bör resultatet av utredningens överväganden och den fortsattaberedningen av utredningens förslag avvaktas innan något ställningstagande görsfrån sida i denna fråga. Yrkande 13 i motion 1980/81:1475 bör medhänsyn härtill inte föranleda någon åtgärd från sida. Minst en tiofaldig säkerhetsmarginal skall, enligtett förslag i mofion 1475 (yrkande 3), tillämpas vid fastställande avhygieniska gränsvärden. Vid gränsvärdebestämningen skall man utgå från denlägsta kända nivå som misstänks ge skadlig påverkan. Den fullständigadokumentationen bakom varje gränsvärde skall offentliggöras, ansermotionärerna. Imotionen anförs bl. a. aft den största bristen vid gränsvärdesättningen är attflera av gränsvärdena är safta så att skadliga effekter kan fömtses inträffa.Gränsvärdehstan fastställs enligt motionärerna av arbetarskyddsstyrelsen efterdiskussioner med bl. Detta förhållandeföranleder motionärerna att kräva kvalificerad majoritet förarbetstagarrepresentanterna i arbetarskyddsverkefs styrelse (se nedan s. 27). SoU 1981/82:15 24 avslog, som framgiitt av den fidigareredogörelsen (s. 12), ett liknande yrkande. De synpunkter utskottetdå framförde äger fortfarande giltighet. Hämtöver vill utskottet understrykaatt en ny och jämfört med den tidigare listan betydligt utvidgadgränsvärdelista har fastställts av arbetarskyddsstyrelsen. Ettbetydande antal gränsvärden har sänkts i den nya listan. I fråga omdokumentationen bakom de hygieniska gränsvärdena kan nämnas, attarbetarskyddsstyrelsen i sin vetenskapliga skriftserie Arbete och hälsautgivit två skrifter av intresse i sammanhanget, nämligen Underlag förhygieniska gränsvärden (1981:19) samt Principer och rekommendationer förprovtagning och analys av ämnen upptagna på listan över hygieniska gränsvärden(1981:20). I den första av dessa skrifter har den s. k. kriteriegruppen förhygieniska gränsvärden vid arbetarskyddsstyrelsens arbetsmedicinska avdelningavgivit utlåtanden om def vetenskapliga underiaget till den vidfillsynsavdel-ningen verksamma föreskriffsgmppen. Vidare kan det antas aft detinom kort väntade betänkandet från utredningen (1979:01) om information rörandearbetsmiljörisker (INRA) kommer att tillföra diskussionen om behovet av ochmöjligheterna till spridning av den dokumentation som ligger bakom gränsvärdenanytt matenal. Mot bakgmnd av det anförda finner utskottet det inte påkallat mednågon åtgärd från sida med anledning av motion 1980/81:1475 i häraktuell del (yrkande 3). Isamma motion föreslås aft juridiskt bindande gränsvärden skall införas förbuller och sättas till högst (A). Det föreslås vidare attföreskrifter utarbetas för belysning och för icke-joniserande strålning.Motionärerna framhåller bl. a. att buller i allmänhet är räft lätt men kostsamtatt bekämpa. Utskottetvill, såvitt gäller regler om buller, till en början erinra om attarbetarskyddsstyrelsen i anvisningar nr 110 (1976) ställt upp generella krav pååtgärder till förebyggande av ohälsa genom buller. Frågan huruvida gränsvärdenför buller bör tas in i juridiskt bindande föreskrift bör, som utskottettidigare (SoU 1978/79:5) uttalat, avgöras av arbetarskyddssfyrelsen pågrundval av föreliggande forskningsunderiag och med hänsynstagande fillgällande riktlinjer för arbetet med gränsvärden. Enligt vad utskottet inhämtatkommer ett inom arbetarskyddsstyrelsen utarbetat förslag fill kungörelse ombuller atf behandlas av verkets styrelse . a. aft den högsta tillåtna bullernivån på en arbetsplats sätts lägre än vadsom gäller enligt nuvarande anvisningar. Vaddärefter angår frågan om föreskrifter för belysning vill utskottet erinra omatf anvisningar för inomhusbelysning intagits i en riktiista, utarbetad avLjuskultur med medel från arbetarskyddssfyrelsen. Utskottet har inhämtat attarbetarskyddsstyrelsen ämnar påbörja arbete med föreskrifter såvitt avserbelysning. Vadslufligen angår bestämmelser om icke-joniserande strålning hänvisar utskottetfill den i def föregående (s. 17) lämnade redogörelsen för SoU 1981/82:15 25 antagnaeller planerade anvisningar och föreskrifter i fråga om bildskärmsterminaler,laserstrålning, UV-strålning, mikrovågsugnar och radiofrekvent strålning. Medhänvisning till det anförda avstyrks mofion 1980/81:1475 även i här aktuell del(yrkande 5). De kemiska hälsoriskerna i arbetsmiljön har ägnatsstor uppmärksamhet . I motion 1980/81:1877 av . (s) (yrkande 1) efterlyses mer preciserade riktiinjer för arbetet med atfeliminera denna typ av risker. Motionärerna föreslår bl. a. att arbetet medatt fastställa hygieniska och biologiska gränsvärden påskyndas, att registretöver kemiska produkter byggs uf skyndsamt samt aff arbetet med aff utfärdatillämpningsföreskrifter till arbetsmiljölagen påskyndas och effektiviseras. Utskottetvill inledningsvis erinra om att användningen av effektiva, kemiska produkterpå senare år har ökat kraftigt inom industrin. Stora ansträngningar görs föratt komma till rätta med def problem som användandet av kemikalier i industrinutgör. Nya föreskrifter rörande kemiska arbetsmiljöfaktorer förbereds f. n.inom arbetarskyddsstyrelsen. Som framgått av ett föregående avsnitt i dettabetänkande träder en ny gräns-värdelisfa, omfattande bl. a. kemiska ämnen, ikraft . En nyhet är atf listan även innehåller ett par s. k.biologiska gränsvärden. Av betydelse i sammanhanget är också atf ett förslag fillny produktkontrollorganisation framlagts av en utredning.Produktregistret är under kraftig utbyggnad och produktkontrollnämnden kommerinom kort atf redovisa ett närmare program för de kommande stegen i registretsuppbyggnad. Nämnden har bl. a. i uppdrag aff utreda på vilket sätt andramyndigheter skall få tillgång fill behövhg information från registret. Utskottetvill, såvitt avser möjligheterna att få tillgång till detta register, erinra omatf utskottet i betänkande SoU 1979/80:36 undersfrukh nödvändigheten aveffektiva insatser mot de kemiska hälsoriskerna. Utskottet fömtsatte därvid attett praktiskt användbart produktregister snabbt skulle tas fram samt aftskyddsombuden skulle få tillgång fill relevanta uppgifter enligt tidigare beslutav . Liknande uttalanden har i andra sammanhang gjorts avjordbmksutskoftet. Detta utskott har avstyrkt motionsyrkanden rörandeen snabbare uppbyggnad av produktregisfret. Utskottet har hänvisat bl. a. tilldet pågående arbetet inom produktkonfrollnämnden (JoU 1981/82:10). Socialutskottetvill understryka vikten av aft tillsyns- och föreskriftsarbeten när det gällerkemiska arbetsmiljörisker bedrivs skyndsamt och effektivt. Det är vidare avbetydelse atf den pågående uppbyggnaden av produktregistret resulterar i attdetta register blir ett användbart medel i ansträngningarna att bekämpaarbetsmiljöriskerna. Utskottet utgår från att SoU 1981/82:15 26 regeringenvid sina kommande överväganden med anledning av produktkontrollnämndens inomkort väntade förslag beaktar vad tidigare i skilda sammanhanguttalat om önskvärdheten av att skyddsombuden erhåller tillgång till frånarbetsmiljösynpunkt relevanta uppgifter ur registret. Med hänsyn härtill ansersig utskottet kunna avstå från aft ta något initiativ i denna del. Medhänvisning till det anförda avstyrks motion 1980/81:1877 såvitt nu är i fråga(yrkande 1). I motion 1980/81: 1475 (yrkande I) föreslåsatt den lokala fackföreningen får vetorätt angående löneformen vid arbeten somär förenade med olycksfallsrisk och att bestämmelser härom införs iarbetsmiljölagen. Motionärerna gör gällande att det, trots det stora antaletolycksfall pä arbetsplatserna, inte förekommer någon större aktivitet för attbekämpa olycksorsakerna. De anför att det finns ett klart visat samband mellanackordsarbete och allvarliga olyckor. Som ett exempel på detta sambandframhåller de att antalet olycksfall minskade i både gruvorna och skogen närfidlön infördes. De menar, aft det är ett självklan: krav aft fackföreningenskall ha rätt atf förbjuda prestationsersättning i arbete som är förenat medolycksfallsrisker. Utskottetvill erinra om att efter förslag avsocialutskottet avslagit motionsyrkanden från vänsterpartietkommunisterna med liknande innehåll (se SoU 1977/78:1 och SoU 1978/ 79:33).Socialutskottet har hänvisat till de grundläggande principerna för skyddsarbetet,enligt vilka arbetsgivare och arbetstagare i samförstånd bör söka åstadkomma entillfredsställande arbetsmiljö. Utskottet har i anslutning därfill konstateratatf den metod kommunisterna hänvisat till har stått i klarmotsats till den för arbetsmiljölagstiftningen gmndläggande principen omsamverkan. Utskottet har också erinrat om att skyddsombud och arbetstagare ivissa i arbetsmiljölagen angivna fall kan avbryta farligt arbete. Enligtutskottefs mening har def inte framkommit någon omständighet som bör föranledariksdagen att ändra sitt ställningstagande i den här aktuella frågan. Mofion1980/81:1475 avstyrks därför i motsvarande del (yrkande 1). Vänsterpartietkommunisterna framställer i samma motion ett annat yrkande (yrkande 7), som harsamma innehåll som yrkanden som har avslagits av . Innebördenav yrkandet är atf den lokala fackföreningen skall ges rätt aft besluta när ettarbete får åfempptas efter def att ett skyddsombud stoppat arbetet på grund avfara. Socialutskottethar i sina av liksdagen godkända betänkanden (SoU 1973:25, 1977/78:1 och1978/79:33) hänvisat till dels den principiella inställningen atf parterna påjämställd grund skall samarbeta i arbetarskydds- SoU 1981/82:15 27 frågor,dels fill den omständigheten aft det ytterst ankommer på tillsynsmyndigheternaatt avgöra vilka krav som från skyddssynpunkt bör ställas på arbetsmiljön. Inteheller i denna fråga finner utskottet atf bör ändra sin inställningfrån fidigare riksmöten. Motion 1980/81:1475 bör följaktligen avslås avriksdagen även i denna del (yrkande 7). Omplaceringeller ledighet för graviditet Enligt arbetsmiljölagen är det i vissa fall möjligtatt förbjuda arbetsgivare aft till visst arbete anlita personer, som pä gmnd avsjuklighet eller svaghet är särskilt mottagliga för risker. Lagen innehållerdock inga bestämmelser som särskilt tar sikte på de gravida kvinnornassituation.