bet · G501FiU20 · 1981-12-31 00:00:00 — Vid beräkningav besparingarnas omfattning bör enligt hans mening emellertid ytterligare tvåposter i regeringens höstproposition beaktas. För det första bör hänsyn tas till besparingar inom ramenför socialförsäkringssystemet med anledning av beslut om ändraderegler för fastställande av basbeloppet. Dessa besparingar kan uppskattas tillsammanlagt 700 ä 800 milj. kr. För det andra har påregeringens förslag beslutat om en snabbare avtrappning av folkpensionärernasextra avdrag. Denna besparing, vars helårseffekt kan skattas till 1,1 miljardkronor, uppstår visserligen på budgetens inkomstsida. Den år dock till sineffekt helt likställd med besparingar på budgetens utgiftssida. Detta äruppenbart inte minst med hänsyn till att ett direkt bidrag ibland övervägts somett alternativ fill det extra avdraget. I propositionen föreslås olika generella åtgärder som räknatpå helår minskar kommunernas och landstingens finansiella utrymme med ca 3miljarder kronor. Effekten för /83 kan beräknas till 1,5miljarder kronor. Helårseffekten av besparingsåtgärderna, inkl. de nämndaåtgärderna avseende kommunsektorn och de av beslutadebesparingarna, uppgår, som framgår av sammanställningen till ca 13,4 miljarderkronor. Besparingseffekten för /83 kan beräknas till knappt 9,7miljarder kronor. Beloppen i sammanställningen är avrundade milj. kr. Det finnns anledning att understryka de osäkerheter som gällerden exakta beräkningen av enskilda besparingsposter. Besparingarna fördelade på huvudtitlar Kommunsektorn, generella åtgärder lönekostnader vid viss omskolning och var;\v föl kortning av beredskapsarbeten lilläggsbidrag till kommuner för Av de nämnda beloppen beräknas ca800 milj. kr. både vad avser helår och /83 falla påATP-systemet. På samma sätt faller knappt 290 milj. kr. av besparingarna inomarbetsmarknadsdepartementets område vad avser arbetslöshetsförsäkringen påsocialförsäkringssektorn. Till dessa besparingsbelopp bör läggas de besparingar somföljer av en fillämpning av det s. k. huvudförslaget för bl. a. statligamyndigheters förvaltningskostnader, de skärpta reglerna vid utbetalning avstatsbidrag samt den begränsade priskompensationen för vissa bidragsanslag.Bespa- FiU1981/82:20 43 ringseffekten till följd av dessa åtgärder kan budgetåret1982/83 beräknas till totalt ca 400 milj. kr. Inom justUiedepartementets område föreslås besparingar påsammanlagt 135 milj. kr. Den största besparingen, ca 50 milj. kr., avserrättshjälpen. Vidare föreslås besparingar inom polisväsendet på ca 30 milj. kr. Inom område redovisas förändringarsom innebär att belastningen på statsbudgeten minskar med ca 38 milj. kr.Vidare har rutinerna för utbetalning av internationellt utvecklingsbiståndsetts över. Räntebesparingarna till följd av denna översyn kommer att uppgåtill minst 40 milj. kr. Detta belopp har upptagits under den tidigareredovisade besparingen till följd av skärpta utbetalningsregler. Inom totalförsvarsområdet bör den ekonomiska inriktningsom gäller för arbetet med totalförsvarspropositionen beaktas i dettasammanhang. Denna inriktning innebär att den besparing om 300 milj. kr. som harbeslutats i statsbudgeten för /82 beräknas ligga kvar /83. bör dock helårseffekten, såsom har angivits av 1978års försvarskommitté, nu inte beräknas högre än till ca 150 milj. kr. Den lägrehelårseffekten hänger samman med en successiv utbyggnad av civilförsvaret ochhälso- och sjukvården i krig. Inom område kommer i särskildproposition senare under att föreslås att ökad självrisk införs inomsjukförsäkringen. Besparingen beräknas medföra en minskad kostnad för sjukförsäkringenom ca 2 000 milj. kr. då hänsyn tagits till kostnaden för ett högriskskydd.Därav faller , ca 300 milj. kr., på statsbudgeten. Besparingen kan, efterdet att hänsyn tagits till skattebortfall för staten, beräknas till 1 400 milj.kr. för helår räknat. /83 beräknas spareffekten bli 650 milj.kr. Vidare kommer senare under innevarande att föreslås att 200 milj.kr. sparas på tandvårdsförsäkringen. Ca 150 milj. kr. på helt år räknatberäknas sparas genom att bidraget från sjukförsäkringen till företagshälsovårdenminskas. Övriga besparingar inom område kan beräknas uppgåtill drygt 130 milj. kr. räknat på helår. Förslag kommer senare under detta att lämnas omhur bl. a. de här nämnda åtgärderna i sin helhet kan tillgodoförasstatsbudgeten. Inom otnråde föreslåsbesparingar om sammanlagt 145 milj. kr. Besparingarna har inte riktats motaffärsverkens investeringar. I övrigt berörs de flesta av departementetsområden av besparingarna. Inom ekonomidepartementets område föreslås besparingar omdrygt 3 milj. kr. varav huvuddelen avser besparingar vid statistiskacentralbyrån. Inom budgetdepartementets område beräknas för nästabudgetår utgifterna för byggnadsarbeten för statlig förvaltning uppgå till ca200 milj. kr., vilket innebär en minskning med ca 125 milj. kr. i förhållandetill innevarande budgetår. Investeringarna bedöms även på kunnabegränsas och FiU1981/82:20 44 därmed medföra en bestående besparing av storleksordningen100 milj. kr. På det statliga personalpolitiska området föreslåsbesparingar på 94 milj. kr. Besparingen görs på anslaget lönekostnader vidomskolning och omplacering genom att kostnaderna för arbetsvårdsåtgärder förkommunalt anställda med statligt reglerade tjänster förs över på kommunsektorn. Inom utbUdningsdepartementets område föreslås besparingarom sammanlagt 1 230 milj. kr. Ca 740 milj. kr. Av dettabelopp har redan i särskild ordning fattat beslut om drygt 500 milj.kr. Detta gäller bl. a. förändringen av gymnasieskolans utformning samt att enökning av förstärkningsresursen enligt läroplan 80 för integenomförs. Ca 300 milj. kr. avser besparingar och effektiviseringar inomstudiestödssystemet. Därutöver har vissa ytterligare besparingar gjorts somutnyttjats för andra satsningar inom utbildningsområdet. Inom område föreslås besparingarpå drygt 70 milj. kr. Beloppet fördelas på ett flertal poster och berör bl. a.rationaliseringsstödet till jordbruket, skördeskadeskyddet, anslaget förmiljöskyddsteknik, stöd till säkerhetsutrustning på flskefartyg, slopadrestitution av bensinskatt samt verksamheten vid statens veterinärmedicinskaanstalt. Inom område kommer senare underriksmötet förslag att lämnas om ändrad finansiering och utsträckning i tiden avdet statliga oljelagringsprogrammet i syfte att bl. a. minska utgifterna förinlagring av råolja m. m. I samband med detta kommer förslag att lämnas på hurbesparingen skall tillgodoföras statsbudgeten. Besparingen under budgetåret1982/83 liksom helårseffekten kan uppskattas till 400 milj. kr. Besparingarna iövrigt inom område kan beräknas till ca 30 milj. kr. Inom område uppgårbesparingarna till 780 milj. kr. Den största enskilda posten ärhänförlig till vissa förändringar inom arbetslöshetsförsäkringen. Besparingenpå denna uppgår till 520 milj. kr. varav knappt 290 milj. kr. är hänförligatill socialförsäkringssektorn. Förslag om denna förändring kommer att läggasfram . Om arbetslöshetskassorna skulle behöva höjaegenav-giften för att kompensera det sänkta statsbidraget kommerbesparingseffekten netto att reduceras något. Andra större besparingar erhållsgenom en förkortning av anvisningstiden för beredskapsarbete inomtjänstesektorn (80 milj. ), reducerat tilläggsbidrag för beredskapsarbeten(58 milj. samt rationaliseringar inom arbetsmarknadsutbildningen (50 milj.kr. Inom område föreslås åtgärder föratt begränsa storleken på nybyggda småhus med statliga lån. Förändringarnasyftar också till en förenkling av bestämmelserna. Förslaget medför enbesparing på statsbudgeten på ca 70 milj. kr. Vidare bereds inomregeringskansliet förslag om förändrad inriktning av bostadssubventionerna.Förslaa kommer att FiU1981/82:20 45 läggas fram och avses träda i kraft fr.o. Utgångspunkten är att statsbudgeten skall förstärkasmed 1 200 milj. kr. inkl. nyssnämnda besparing. Förslaget kan komma att berörasåväl budgetens utgiftssida som dess inkomstsida. Inom industridepartementets område föreslås besparingaruppgående till sammanlagt ca 70 milj. kr. Därtill kommer enneddragning på 130 milj. kr. av statens vattenfallsverks investeringar. Dennaneddragning är dock inte av bestående karaktär. Besparingarna om 70 milj. kr.hänför sig till ett stort antal anslag. De största enskilda posterna årutebliven pris- och löneomräkning för regionalpolitiska anslag och slopande avkreditstöd vid försäljning inom landet. Inom konimuridepartementets område föreslås besparingarinom länsstyrelsernas verksamhetsområde om sammanlagt 17 milj. kr. De samlade budgeteffekterna avolika åtgärder för att förstärka budgetens inkomstsida är följande. Skatterna och avgifterna på olja och bensin föreslås ökamed /m-* resp. /liter fr. o. m. Statens inkomsterberäknas härigenom öka med totalt ca 1 500 milj. kr. Av beloppet utgör ca 1 000milj. en budgetförstärkning medan ca 500 milj. kr. utgörs av avgifter somtillförs oljeersättnings-, energiforsknings-och oljeprospekteringsfonderna. För att förstärka budgeten under /83aviseras förslag att vissa affärsverk skall åläggas extra avskrivningaroch/eller extra inleveranser av överskottsmedel i syfte att förstärkastatsbudgeten. Budgetförstärkningen till följd av dessa åtgärder kan beräknastill ca 800 milj. kr. I särskild proposition kommer att lämnas förslag om ändradfinansiering och utsträckning i tiden av det statliga oljelagringsprogrammet.Utöver den besparingseffekt som redogjorts för erhålls /83 en positiv finansiell effekt av storleksordningen 600 milj.kr. Inkomstförstärkningen på statsbudgeten till följd av de nunämnda åtgärderna kan beräknas till 2 400 milj.kr. I detta sammanhang bör nämnas att förslag lämnas attöverföra försäkringskassornas fonder till staten. Därigenom uppkommer enminskad belastning med 475 milj. kr. på anslaget till sjukförsäkringen. Ett förslag om skatt på ljud- och videokassetter beredsinom . Förslaget beräknas ge en viss inkomstförstärkning. Vidare aviseras en förkortning av kredittiderna förskatteinbetalningarna når det gäller skatterna på olja och bensin.Kredittiderna är väsentligt längre än de som i allmänhet tillämpas inom denindirekta beskattningens område. Olika frågor som har samband med uppbörden avmervärdeskatt vid importen kommer att ses över. Detta kan ske . Genom omprioriteringar och besparingar har ett begränsatutrymme FiU1981/82:20 46 kunnat skapas för ökade insatser inom ett fåtal sårskiltangelägna områden. a. föreslås ytterligare insatser för att förstärkaskattekontrollen och därmed öka statens inkomster. Beläggningen inom kriminalvården anstalter och häkten harfortsatt att öka . Två nya lokalanstalter kommer att tas i brukunder /83. Vidare kommer tidigare stängda anstaltsavdelningaratt temporärt öppnas. Sammanlagt ökas kriminalvårdens resurser med knappt 30milj. kr., vilket bl. a. inkluderar 80 nya tjänster. För att bekämpa missbruket av alkohol och narkotika kommerbl. a. i en särskild proposition att föreslås att 10 milj. kr. a. påupplysning och på förstärkning av tullens resurser. Vidare föreslås en utbyggnad av pensionstillskotten för ålderspensionärer, änkor och förtidspensionärer.Kostnaderna inkl. effekterna på inkomstskatten till följd av ökade extra avdragkan beräknas till ca 300 milj. kr. varav 200 milj. kr. hänför sig till ökadepensionstillskott. Ytterligare insatser om sammanlagt ca 33 milj. kr.föreslås för att förbättra de handikappades situation. I detta inryms bl. a. enhöjning av handikappersättningen. Satsningen på forskning fortsätter. Sammanlagt anvisas förreformer ca 80 milj. kr. varav ca 12 milj. kr. utgör omfördelning inomutbildningshuvudtiteln. Huvuddelen av satsningen som görs är inte bunden tillspeciella projekt. Skogsvårdsavgiften föreslås bli sänkt från till 0,. Inkomsterna minskar därigenom med knappt 60 milj. kr. Förslagomen höjning av (rtgpen«//7Ä:/fl5. ?<'r inomarbetslöshetsförsäkringen och utbildningsbidrag inomarbetsmarknadsutbildningen kommer senare att läggas fram. Kostnaderna för förbättringarnakan brutto beräknas till totalt ca 255 milj. kr., varav ca 115 milj. kr. Nettokostnaden, efter hänsyn till skatteeffekten, blir lägre. För att undvika flaskhalseffekter m. m. har smärrevolymtillskott fått accepteras på några få områden. Som ett exempel på dettakan nämnas att försäkringsrätterna tilldelats 5 milj. kr. för att kunnaavarbeta balanser. Summan av dessa volymtillskott överstiger inte 50 milj. kr. Kostnaderna för de nu nämnda insatserna inom mycketprioriterade områden kan uppskattasunderstiga900milj. Avräknas dessautgifter från de tidigare redovisade besparingarna kommer nettobesparingarnaatt uppgå till mer än väl . I motion 1567 av m. (vpk) anförs beträffande budgetpolitiken att det belopp som vanligen brukar anges för underskottei i FiU1981/82:20 47 statsbudgeten till en del är en statistisk fiktion. Detkassa- eller bokförings-mässiga underskottet i själva statsbudgeten är inte detstabiliseringspolitiskt relevanta talet. I detta underskott är inte hänsyntagen till det överskott som den av statistiska skäl särredovisadesocialförsäkringssektorn lämnar. Dessutom ingår i beloppet den överstatsbudgeten finansierade utlåningen, vilken motsvarar en fordran. Detkassamässiga underskottet i statsbudgeten på somberäknas för /83 måste således reduceras dels med de dryga 16miljarder kronor staten lånar ut, dels med det överskott på ca 18 miljarder somsocialförsäkringssektorn lämnar. Därtill kommer ett överskott hos kommunerna pånärmare 3 miljarder. Den samlade offentliga sektorns underskott är således avstorleksordningen . Det budgetunderskott som finns har uppstått till följdav den ekonomiska krisen och utgör icke dess orsak. Yttringar av krisen harvarit att skatteunderlaget och därmed den statliga budgetens inkomstsida haften mycket svag tillväxt. Staten har tvingats till vissa punktinsatser ikrisbranscher. Dessutom har de återkommande kraftiga minskningarna av marginalskatternaockså ökat budgetunderskotten. Regeringens åtstramning, som dämpat denekonomiska aktiviteten, har också haft en inkomstförsvagande verkan påstatsbudgeten. Budgetunderskottet har vuxit mest som en passiv reflex avutvecklingen och inte därför att det skett större medvetna arbetsskapande ochekonomiskt aktivitetshöjande insatser genom den statliga politiken. Det harhärigenom skett en kraftig ökning av statsskulden och statsskuldräntorna.Räntorna på statsskulden motsvarar nästan den totala offentliga sektornsunderskott. Mycket talar för att det budgetunderskott den totalaoffentliga sektorn uppvisar icke är särskilt produktionsstimulerande. Trots detstora underskottet bedrivs ingen i egentlig mening aktiverande politik. Menskulle underskottet vara mindre skulle de ekonomiska problemen vara värre. För att nå en bättre balans i samhällsekonomin, ökadeproduktiva investeringar och bevarade, återställda eller i vissa fallförbättrade sociala rättigheter och villkor är det enligt vänsterpartietkommunisternas uppfattning nödvändigt att föra en mera expansiv ekonomiskpolitik. De tre huvuduppgifter som den ekonomiska politiken står inför, att nedbringaarbetslösheten, att försvara folkflertalets levnadsstandard och värna desociala rättigheterna, kräver detta. Och detta krav är inte bara socialt ochrättvisebetingat. Det är den enda vägen att mildra krisens verkningar och attinleda en marsch ut ur den djupnande krisen. Den ökning, utöver regeringens budgetförslag, av denoffentliga sektorns underskott som förordas uppkommer inte till följd av enenbart efterfråge-eller konsumtionshöjande politik. Vänsterpartietkommunisterna förordar aktiva och allvarliga satsningar på att minskaarbetslösheten genom upprättande och genomförande av omfattande arbetsskapandeprogram och åtgärder. Detta år satsningar som kommer attöka den FiU1981/82:20 48 ekonomiska aktiviteten, höja sysselsättning ochkapacitetsutnyttjande och därmed skapa förutsättningar för att underskottenicke skall bli betungande för samhällsekonomin. Aktiva insatser för att skapaarbete är en långt säkrare metod än att överlåta detta till storfinansensspekulation. De förslag till förändringar i statsutgiflerna iförhållande till regeringens förslag som bör genomföras under budgetåret1982/83 sammanfattas i tabell 5. Då siffrorna i tabell 5 i några fall är skattningar ochsålunda rymmer viss felmarginal kan utgiftsförslagen avrundas till 15,0miljarder kronor. Regeringen förannonserar vidare ett antal oacceptablanedskärningsförslag som senare kommer att foreläggas , men som denkalkylerar med i sin budget. Dessa förslag, t. ex. karensdagar, försämringar avbostadsfinansiering och bostadsbidrag m. m.. kommer sammanlagt att uppgå tillmiljardbelopp. StäUning till dessa får tas förslagen lämnas.Fullständig överblick nås vid ställningstagandet till kompletteringspropositionen. FiU 1981/82:20 Vpk:s samlade budgetalternativ: Utgiftssidan - 1 938 4 915 Kommunik.Ttion Ekonomi Budget Utbildning 4,VS 0 0 14 012,, Mesl för ökade insatser mot ekonomiska brott och motvissa försämringar av rättshjälpen. Bistånds-och andra medel omfördelas. (Se textovan) (Se textovan. Vi kommer också att gå emot förslaget vilket kanberäknas till 650 milj. kr, för budgetåret enligt regeringens s, k, sparplan.Några småposter utöver vad som nämnts ovan ligger i siffran.) vägar m,m,) (Se text ovan. Därtill kommer vissa förslag förinvandrare.) (Inkl. förslag om miljövård, skogsvård och ett godkännande avRiksidrottsförbundets äskande som regeringen prutat med 33 milj. kr.)(Förstärkn. av ) (Se text. Häri också vissa arbetsmarknadsåtgärderför handikappade och invandrare. OBS i programmet för 100 000 nya johh ingårposter som helt eller delvis upptas under andra departement.) (Lån tillbostadsbyggande, kommunala markförvärv, förbättringar av boendemiljön m,m.) (Reservationsanslag, se text.) (Enligt prop. uppskattad summa för /83). De förändringar av statensinkomster som kommunisterna förordar sammanfattas i tabell 6. 4 1981/82. FiU1981/82:20 50 Vpk:s samlade budgetalternativ: Inkomstsidan - -"' -1- 6 (100 2 000 (ca Inledning av slopande( av momsen pä mat Nej lillhöjda skatter på energi och bensin Särskildaihetsgivaravgilf för att skapa yssclsiittn. liidr;igninga\ övervinster på vatlenkral-tcii Inlörandcav moms på aktie- och värdepappershandeln på börsen på storaförmögenheter Skogsvårdskonton Avslag päersättning till Forsmarks kraftgrupp för försenad idrifttagning av kärnkraftverk Upphävandeav aktiefond- och skattefondsparandet Uppgång iekonomin lill följd av vpk:s expansiva och sysselsättningsskapande politik Härtill kommer ett par osäkraposter. kommunisterna kommer att gå emot detskatteförslag som aviserats. Inga skattelindringar för höginkomsttagare kommeratt accepteras. Vilken inkomstförstärkning detta kommer att ge kan inte avgörasförrän regeringsförslaget föreligger. kommunisterna har också förordat enindragning av övervinster i äldre vattenkraftverk, vilket ger 1 350 milj. kr.Dessa pengar föreslås dock fonderas till regionala samhällsfonder försysselsättningsskapande insatser i berörda län. För att skapa arbetsplatser såväl som genomsatsningar och för att värna utsatta grupper i samhället ochsociala rätfigheter, för att ge samhällsekonomin en akfiverande injektionframför förslag som innebär en ökad underbalansering av budgeten med 5,3miljarder kronor. En sådan arbetsskapande politik är en nödvändighet för attbörja en marsch ut ur krisen. kommunisterna företräder en mera expansivekonomisk politik än regeringen. Men detta är ett något begränsat synsätt.Polifik måste utformas utifrån en uppfattning om de sammanhang som finns isamhället och en därpå grundad uppfattning om hur de aktuella problemenuppkommit och kan övervinnas. De djupaproblem som finns i vår samhällsekonomi och som återfinns i de FiU1981/82:20 51 flesta utvecklade kapitalistiska länder kan inte övervinnasenbart med en "expansiv" ekonomisk politik. Problemen, den kris somtenderar att bli allt djupare, är ett uttryck för att det kapitalistiskaproduktionssättet är historiskt utlevat. I motion 2016 av m. (s) anförs att den borgerliga ekonomiska politiken knappast på något område harså uppenbart visat sina svagheter som när det gäller budgetpolitiken.Omsvängningen från den goda ordning som rådde under den socialdemokratiskaregeringsperioden har här varit större än på något annat område. Under densocialdemokratiska tiden var det en självklar princip att den statligautgiftsutvecklingen skulle hållas inom ramen för den inkomstökning som kundeuppnås. Detta var inte ett uttryck för något kameralt tänkande utan skapadetvärtom goda förutsättningar för en aktiv och stabiliserandekonjunkturpolitik. Alltsedan det budgetår, 1975/76, då socialdemokraternasenast hade det fulla ansvaret för den ekonomiska politiken harbudgetunderskottet ökat kraftigt. Budgetunderskottets andel av BNP har på sexår ökat 6 ä 7 gånger. Bakom det snabbt växande statliga budgetunderskottetligger dramatiska trendbrott i fråga om statsutgifternas och - framför allt -statsinkomsternas utveckling. Statsutgifterna har efter /76 ökatväsentligt snabbare än hela BNP räknat i fasta priser. harstatsinkomsterna minskat mätt i reala termer. Detta återger i ett nötskalskillnaderna mellan socialdemokratisk och borgerlig budgetpolitik. Ett annat ständigt återkommande tecken på de borgerligaregeringarnas oförmåga att hantera statsfinanserna gäller de grovaprognosmissarna. Gång efter annan har budgetunderskottet felbedömts och nästangenomgående har det därvid varit fråga om kraftiga underskattningar. har regeringen känt ett stigande behov avatt få grepp över budgetutvecklingen. Detta har yttrat sig dels i att olika måleller normer för den kommande budgetutvecklingen satts upp, dels genom attregeringen hävdat att den lyckats bryta den negativa budgetutvecklingen, mättpå ett visst sätt. Detta har inte lyckats. 1 kompletteringsproposition lade regeringen framtre olika besparingsmål för den framtida budgetutvecklingen. I slutet av 1981preciserade den borgerliga riksdagsmajoriteten sparmålet ytterligare. Det besparingsförslag som framlagts i budgetpropositionenuppfyller emellertid inte dessa mål. Den besparing som uppnås för budgetåret1982/83 uppgår enligt regeringens uppgifter till knappt 9,7 miljarder kronor.Härav utgör utgiftsnedskärningar som inte faller påstatsbudgeten utan på socialförsäkringssektorn. Ett lika stort belopp avser densnabbare avtrappningen av folkpensionärernas extra avdrag, vilket slår FiU1981/82:20 52 Ytterligare avser enindragning av kommunernas skatteunderlag, vilket också berör budgetensinkomstsida. Om dessa belopp exkluderas, återstår blott ca iegentliga nedskärningar av statsutgifterna. Enligt vad som anförs i budgetförslaget skullebudgetunderskottet komma att stabiliseras på nivån av BNP under budgetåret1982/83. Om detta verkligen inträffar innebär det visserligen inte att målet omen minskning av underskottets andel av BNP infrias men det skullelikväl utgöra en framgång jämfört med den hittillsvarande fortgående försämringenav budgetläget. Vidare hävdar regeringen att målet om en real utgiftsminskningmed kommer att infrias, förutsatt att de besparingar som redovisas påinkomstsidan beaktas i detta sammanhang. Det finns emellertid skäl att ifrågasätta dessabedömningar. a. för arbetsmarknads- och industripolitiska insatserär lågt beräknade för /83. Erfarenhetsmässigt är det sannoliktatt räkna med en väsentligt större anslagsbelastning försådana ändamål. Vissaav regeringens budgetförstärkande åtgärder - t. ex. indragningen avförsäkringskassornas fonder och ökade avskrivningar i affärsverken - är bara avengångskaraktär och åstadkommer således ingen varaktig förbättring avbudgetläget. Å andra sidan förefaller det troligt att budgetunderskottet förinnevarande budgetår kommer att bli lägre än vad regeringen uppgivit.Slutsatsen av detta blir att budgetunderskottet mellan budgetåren 1981/82 och1982/83 kommer att öka betydligt mera än vad regeringen angivit. I så fallkommer inte heller målen för budgetutvecklingen att uppfyllas. Socialdemokraterna var länge ensamma om att varna förriskerna med försämrade statsfinanser.