bet · G501SoU51 · 1981-12-31 00:00:00 — Föreskrifter om behörighet till och om tillsättning avtjänster Om tillsättning av tjänstemän isjukhusledningarna och av läkare finns grundläggande bestämmelser isjukvårdslagen. Bestämmelser om villkor för behörighet till tjänster somläkare, sjuksköterska, barnmorska och sjukgymnast har meddelats i sjukvårdskungörelsenmed stöd av följande bestämmelse i 36 § första stycket sjukvårdslagen:"Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer äger meddelaföreskrifter om särskilda villkor för behörighet till läkartjänst, så ocknärmare bestämmelser angående tillämpningen av denna lag." I 16 § första stycket HSL föreslås en bestämmelse ombehörighet till och om tillsättning av tjänster av följande lydelse:"Regeringen fär meddela föreskrifter om behörighet till tjänster inomhälso- och sjukvärden och om tillsättning. Regeringen får överlåta åfsocialstyrelsen aff meddela sådana föreskrifter." SoU 1981/82:51 21 I proposifionen anförs bl. a. aff def i den nyalagen behövs en bestämmelse som gör def möjligt för regeringen aff ställa uppsärskilda villkor för behörighet fill tjänster inom hälso- och sjukvården. Defpåpekas atf bemyndigandet omfattar alla tjänster inom hälso- och sjukvärdenmed hänsyn fill aft också andra yrkesgrupper än de som nämnts i den nuvarandesjukvårdslagstiftningen numera har så kvalificerade och ansvarsfulla uppgifteraff man också för vissa tjänster som tillsätts med personal frän dessayrkesgrupper måste ställa upp särskilda villkor för behörighet. I motion 1981/82:2166 av m.fl. (m)begärs i här aktuell del av mofionen (yrkande 3) aff orden "fårmeddela" i 16 § första stycket första meningen HSL byts uf mot ordet"meddelar" för atf def infe skall råda någon tvekan om aff def även ifortsättningen skall vara en regeringens angelägenhet atf meddela behörighets-och fillsätfningsföreskrifter eller att delegera denna verksamhet tillsocialstyrelsen. Motionsyrkandetföranleder följande ställningstagande från utskottet. I 16 § första stycketförsta meningen bör ordet "får" utbytas mot "bemyndigasatt". Vidare anser utskottet all som sin mening bör geregeringen fill känna att regeringen även i fortsättningen bör meddela sådanaföreskrifter som avses i paragrafen eller delegera uppgiften fillsocialstyrelsen. Syftet med detta tillkännagivande är att säkerställa att defbemyndigande som paragrafen innehåller utnyttjas. Enligt sjukvårdslagens ursprungliga lydelse skullevid tillsättningen av överläkartjänsfer hos landstingskommunernamedicinalstyrelsen sedermera upprätta förslag ochregeringen skulle utnämna överläkarna. gäller attsjukvårdsstyrelserna hos landstingskommunerna förordnar överläkare och från ochmed atf förslag upprättas av sakkunniga som utses i särskild ordning.De sakkunniga skall uppföra de fyra med avseende på förtjänst och skicklighetfrämsta sökandena. har är 1973 utfärdat eff cirkulär medanvisningar till vägledning vid bedömning av de sökandes meriter i samband medtillsättning av vissa läkartjänster (MF 1973:33). Sjukvårdsstyrelsernaskall enligt bestämmelser i sjukvårdskungörelsen besluta om sjukhusensindelning i kliniker och avdelningar och om sammanförande av dessa fill block.Klinikchef är överläkare vid klinik. Finns flera överläkare vid en klinikförordnas en av dem fill klinikchef. Till blockchef förordnas en avklinikcheferna inom blocket. I motion 1981/82:2161 av i (m)anförs bl. a. att det för infe så länge sedan var så, att hela var engemensam arbetsmarknad för läkare, varigenom det bl. a. blev möjligt förvälutbildade läkare vid undervisningssjukhusen aff söka och erhållaöverläkartjäns- SoU1981/82:51 22 ter vid "landsorts"-lasaretten och därigenomförmedla en levande kontakt mellan centrum och periferi i fråga om vetenskapligutveckling och nya metoder. Med nuvarande utveckling håller enligt mofionärenvarje landstingsområde pä att bli en sluten befordringsenhet, vilket bl. a.predestinerar till stillastående. Motionären begär aft skall geregeringen till känna aft lagstiftningen bör återge ochregeringen ansvaret för att överläkare-klinikchefer i framfiden kommer afftillsättas som mofionären uttrycker def "på lika villkor för helabefolkningen" (yrkande I b). Den ovannämnda behörighefskommiffén överväger f. n.behovet av behörighetskrav för anställning på olika nivåer samtfillsäftningsbesfämmel-ser inom den allmänna hälso- och sjukvården. Avsiktenär, anförs det i propositionen, aff i avvaktan pä resultatet av kommitténsarbete i huvudsak oförändrade bestämmelser om behörighet och tillsättningskall gälla. Utskottet förutsätter att kommittén uppmärksammar om den nuvarandeordningen för tillsättning av överläkartjänsfer har sådana konsekvenser sommofionären gör gällande och, om så befinns vara fallet, överväger åtgärder somkan motverka den befarade utvecklingen. Med hänsyn härtill påkallar mofion1981/82:2161 i här aktuell del inte nägon åtgärd av . 1 17 § HSL har intagitsbestämmelser om landstingskommunens räft aff fa ut vårdavgiffer. Bestämmelsernainnebär i princip infe nägon skillnad i förhållande fill vad som f. n. gäller. I motion 1981/82:2163 av LarsWerner m.fl. (vpk) anförs bl. a. aff det i socialtjänstlagen (1980:620) harföreskrivits att värd och behandling skall vara avgiftsfri. Motsvarande regelbör enligt motionärerna gälla sjukvården. Mofionärerna begär aft det i 17 §HSL föreskrivs aft hälso-och sjukvården skall vara avgiftsfri (yrkande 2delvis). har under en följd av år på förslag avsocialförsäkringsuf-skoftef avslagit yrkanden kommunisternaom atf patientavgifterna i sjukvården skall avskaffas, senast i samband medbehandlingen av det i proposition 1980/81:73 framlagda förslaget fill lagen(1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader m. m. (SfU 1980/81:17, rskr1980/81:133). Genom denna lag, som trätt i kraft , har införtsett högkosfnadsskydd som innebär aff den som har betalat avgift för 15läkemedelsköp eller besök hos läkare m.fl. blir befriad från kostnader förytterligare läkemedel och vårdbesök. Befrielsen gäller under enfolvmånadersperiod från det första inköpet eller besöket. Under hänvisning fill def anförda avstyrker ufskoffetmofion 1981/ 82:2163 i här aktuell del. SoU1981/82:51 23 Enligt 18 § HSL skallsocialstyrelsen ha tillsynen över landstingskommunernas hälso- och sjukvård.Styrelsen skall därvid följa och stödja verksamheten. Vid utövandet av sintillsyn skall styrelsen ha rätt atf företa inspektioner. I motion 1981/82:2160 av FridaBerglund (s) och () anförs bl. a. atf en större frihet förhuvudmännen fordrar atf fär en stark ställning för aff kunnaleda utvecklingen inom hälso- och sjukvårdsområdet, följa upp attstatsmakternas intentioner genomförs på regional och lokal nivå och värna omden enskildes rättssäkerhet när def gäller att fä tillgäng till vård men ocksåtrygghet och kvalitet i vården. Mofionärerna begär aft andra meningen i 18 §HSL får följande lydelse; "Styrelsen skall därvid (dvs. vid tillsynen)kontrollera, leda och utveckla verksamheten." svarar enligt sin instruktion (1981:683)för tillsyn över en rad verksamhetsgrenar inom den sociala sektorn. Tillsynenskall enligt instruktionen ske med beaktande av huvudmännens självständighetoch behov av aft anpassa sin verksamhet efter lokala förhållanden. I proposition 1979/80:6 om uppgifter ochorganisation, m. m., framlades bl. a. riktlinjer för ansvarsfördelningen mellanstaten och de kommunala huvudmännen beträffande socialvärden ()och hälso- och sjukvården. Dessa riktlinjer som närmare redovisas i detföljande (s. 29) innebär atf staten tillsammans med kommunerna ochlandstingskommunerna har ett gemensamt ansvar för socialvärdens och hälso- ochsjukvårdens omfattning, kvalitet och framtida utveckling och aft statensuppgifter därvid är aff på riksplanet samordna de olika delarna avsamhällsverksamheten och göra de avvägningar som är nödvändiga för aft utnyttjatillgängliga resurser med hänsyn till den övergripande välfärdspolitiken. Isammanhanget framhölls atf staten har ett tillsynsansvar som innebär affytterst garantera de enskilda människornas trygghet och säkerhet säväl vadavser vårdens kvalitet som i rättsligt avseende. skall enligtdessa riktlinjer som stafiig myndighet verka för att statsmakternas beslut ochintentioner verkställs, och myndigheten skall fullgöra denna uppgift dels genomaff medverka i planeringen av socialvärden och hälso- och sjukvärden, delsgenom en akfiv tillsyn inom dessa områden. I fråga om utövandet av tillsynenframhölls särskilt uppgift aft följa och stödja huvudmännensverksamhet vid utövandet av tillsynen. Def påpekades aff socialstyrelsensinspektionsverksamhet huvudsakligen fått formen av utbyte av information ocherfarenheter. I den nu aktuella propositionen framhålls bl. a. aft en avsocialstyrelsens huvuduppgifter som tillsynsmyndighet över denlandstingskommunala hälso- och sjukvården blir aff fillgodose medicinska,sociala och rättsliga säkerhetskrav säväl för enskilda patienter som förverksamheten samt aff SoU1981/82:51 24 se till att gällande bestämmelser inom området följs. De riktlinjer som i enlighet med det anförda skall gällaför tillsynsverksamhet m. m. tillgodoser enligt utskottetsmening önskemålen i motion 1981/82:2160. Mofionen bör därför inte föranledanågon åtgärd av . Visst engagemang av vetenskapliga råd Till är knutnaframstående företrädare för medicinsk vetenskap, samhällsvetenskap ochsocialvård som vetenskapliga råd. De vetenskapliga råden, somfidigare utsågs av regeringen men numera utses av , står fillsocialstyrelsens förfogande inom de ämnesområden och specialiteter som derepresenterar. I motion 1981/82:2161 av GunnarBiörck i (mjframhållsbl. a. aff en nackdel med en ramlag för hälso- ochsjukvården är atf en sädan lag minskar rättssäkerheten både för patienterna ochför dem som är verksamma i sjukvården och att def därför är ofrånkomligt affåterge som statligt kontrollorgan den ställning sommedicinalstyrelsen en gäng hade. Motionären anser aft den kompefens som devetenskapliga råden representerar bör utnyttjas genom aff bland råden utses enbegränsad men effektiv arbetsstyrka med uppgift aff företrädakvalitetsaspekten inom hälso- och sjukvården såväl inom somgenom inspektionsverksamhet. Motionären begär i här aktuell del av motionenatt som sin mening skall ge regeringen fill känna vad som i mofionenuttalas om eft förstärkt inflytande för vetenskapliga råd(yrkande I a). Def ankommer på aft besluta i vilkasammanhang och på vilket sätt myndigheten vill tillgodogöra sig den kompetenssom de vetenskapliga råden besitter. Utskottet är infe berett att förordanågon ändring i detta hänseende. Motion 1981/82:2161 i här aktuell del bördärför inte föranleda någon åtgärd av . Krav på kommenterade årsberättelser från sjukhusen Enligt bestämmelser isjukvärdskungörelsen skall sjukvårdsstyrelse avge redogörelse förverksamheten under nästföregående år inom läkardistrikten och vid sjukhusenenligt föreskrifter som meddelar. Uppgifterna lämnas tillsocialstyrelsen på formulär eller i viss utsträckning på magnetband fördatabehandling. I motion 1981/82:2161 av GunnarBiörck i (m) anförs bl. a. atf grunden för en riktig utveckling avsamhällets hälso- och sjukvård har i alla fider varit erfarna läkares observationerom hälsotillståndet och dess förändringar över tiden. Väsentliga dokument harenligt mofionären därvidlag varit provinsialläkarnas ochlasareffsläkar- SoU1981/82:51 25 nas ämbetsberättelser och årsrapporter och infe minst dereflexioner kring sina iakttagelser som dessa läkare gjort. Enligt mofionärenbör den ordning som innebar aff kommenterade årsberättelser översändes frånsjukhusen till återinföras (yrkande 1 d). 1 propositionen anförs bl. a. aff från Landstingsförbundetinhämtats att förbundet har för avsikt att medverka fill att socialstyrelsenfår tillgäng till sådan stafistik som gör def möjligt atf följa och analyserahälso- och sjukvärdsutvecklingen. Utskottet som också vill hänvisa till sinabetänkanden SoU 1976/77:29 och SoU 1978/79:27 p. 1 - anser med hänsyn till vadsom inhämtats från atf mofion 1981/82:2161 i här aktuelldel inte bör föranleda någon åtgärd av . Förslaget till hälso- och sjukvårdslag i övrigt m. m. Förslaget till hälso- ochsjukvårdslag i övrigt har infe föranlett nägon erinran frän ufskottets sida.Utskottet tillstyrker således aft antar förslaget fill hälso- ochsjukvårdslag med den ändring i 16 § som utskottet förordat (s. 21). Förslaget till lag om vissa läkartjänster vid enheter inomden landsfingskommunala hälso- och sjukvården som har upplåtits förgrundläggande utbildning av läkare, m.m. Bestämmelser om behörighet till ochom tillsättning av läkartjänster m. m. vid sådant kommunalf sjukhus eller delav kommunalf sjukhus, som har upplåtits for grundläggande högskoleutbildning avläkare, har meddelats i den fill sjukvårdslagen knutna kungörelsen omkommunala undervisningssjukhus (). Mot bakgrund av att förslaget fill hälso- och sjukvårdslag(HSL) medför behov av följdändringar i de särskilda bestämmelserna omundervisningssjukhusen samt att den nya regeringsformen kräver atl vissa avbestämmelserna måste fas in i lag framläggs i propositionen förslag till lagom vissa läkartjänster vid enheter inom den landstingskommunala hälso- ochsjukvärden som har upplåtils för grundläggande utbildning av läkare, m. m. Denföreslagna lagen skall även gälla för öppenvärdsenheter som upplåts förgrundläggande utbildning av läkare. Bestämmelserna i lagförslaget motsvarar ihuvudsak bestämmelser i . I 16 § andra stycket HSL hänvisas lill all särskildabestämmelser finns om behörighet till och tillsättning av tjänster i fråga omenheter inom hälso- och sjukvärden som har upplåtits för grundläggandehögskoleutbildning av läkare. Som nämntsi def föregående överväger f. n. SoU1981/82:51 26 mitte behovet av behörighetskrav för anställning på olikanivåer samt tillsäffningsbestämmelser inom den allmänna hälso- och sjukvården. Tidsbegränsad anställning för v/s.ra läkare, m.m. Enligt bestämmelser i tjänst som överläkare eller biträdande överläkare som är förenad medtjänst som lärare vid högskoleenhet (som professor eller klinisk lärare) i denordning som gäller för lärartjänsten. Samma ordning föresläs i lagförslagetför tillsättning av sådan läkartjänst som är förenad med en lärartjänst vidhögskoleenhet. Enligt bestämmelser i 11 § förordnas biträdandeöverläkare, vars tjänst inte är förenad med lärartjänst vid högskoleenhet, samtavdelningsläkare för sex är, om infe särskilda skäl föranleder förordnande förkortare tid. fär dock medge aff förordnande meddelas fillsvidare. Bakgrund till huvudregeln om tidsbegränsat förordnande för nu nämndaläkare är aft tjänsterna för dem har ansetts böra vara som regelgenom-gängsfjänsfer, som skall bereda läkare möjlighet aft under sin läkarbanaskaffa sig fördjupade kunskaper vid de högspecialiserade utbildningsenheterna. Enligt den under 1970-talef tillkomna lagstiftningen omanställningsskydd gäller som huvudregel atf anställning gäller fills vidare(se 4 § i lagen (1982:80) om anställningsskydd, som ersattlagen (1974:12) om anställningsskydd). Med anledning av ovannämnda huvudregeli lagstiftningen om anställningsskydd har det förekommit aft biträdandeöverläkare, som infe fillika är lärare vid högskoleenhet, och avdelningsläkarehar förordnafs tills vidare. I 4 § här aktuellt lagförslag föreslås bestämmelsermotsvarande dem som finns i 11 § . De föreslagna bestämmelserna i 4 §innebär att andra specialistutbildade läkare än överläkare, distriktsläkare ochläkare som med läkartjänsten förenar lärartjänst vid högskoleenhet skallanställas med förordnande om inte särskilda skäl föranlederförordnande . skall dock få medge attförordnande meddelas att gälla tills vidare utan tidsbegränsning. I motion 1981/82:2162 av förstevice talmannen () kritiseras att en huvudregel om begränsadanställningstid för nämnda läkare föreslås i lagförslaget. Def påpekas bl. a.aft en avdelningsläkare som regel uppnått en ålder och en biträdandeöverläkare som regel en ålder eller mera dä sexårsförordnandena löperuf, aft de arbetsuppgifter som avdelningsläkarna och de biträdande överläkarnautför infe fill sin natur skiljer sig från de uppgifter överläkare utför vidsamma sjukhus och aff arbetsuppgifterna infe på något sätt är fidsbegränsade.Def skulle enligt motionären vara stötande atl ge befattningshavare på denkvalifikalionsnivå varom fråga är sä dålig anställningstrygghet som SoU1981/82:51 27 tidsbegränsade förordnanden innebär. Motionären begärdärför aff 4 § i lagförslaget slopas. Enligt utskottets mening talar skäl fortfarande för aftgenomgångstjäns-fer skall finnas vid läkarutbildningsenheterna, på vilkaspecialistutbildade läkare under viss fid kan tjänstgöra i utbildningssyfte.Bl. a. torde de kontakter mellan verksamheten vid läkarutbildningsenheterna ochverksamheten inom hälso- och sjukvården i övrigt som skapas genom en sådantjänstgöring för läkarna vara av stor betydelse för den allmänna utvecklingenav undersöknings- och behandlingsmetoder inom hälso- och sjukvården. Samtidigtmåste beaktas atf läkare liksom andra arbefsfagargrup-per har eff berättigatkrav på trygghet i anställningen som bör fä vika endast dä starka motståendeintressen finns. Frågan hur man skall göra avvägningen mellan de olikaintressen som sfär emot varandra när det gäller här aktuella tjänster börenligt utskottets mening närmare utredas. Utredningsarbetet bör bedrivas i närakontakt med företrädare för dessa intressen. Det får ankomma på regeringen attbestämma om utredningsarbetet bör utföras av 1981 ärs behörighefskommifféeller i annan form. Vad utskottet sålunda med anledning av mofion 1981/82:2162anfört i frågan om anställningsvillkor för vissa specialistutbildade läkare börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. I avvaktan pä resultat av det sålunda förordadeutredningsarbetet bör de i 4 § lagförslaget föreslagna bestämmelserna godtas.Det bör påpekas aff dessa, som redovisats ovan, inrymmer eff bemyndigande försocialstyrelsen att medge atf förordnande meddelas att gälla tills vidare utantidsbegränsning för läkare tillhörande här aktuell kategori. Dettabemyndigande bör kunna utnyttjas i fall där ett sådant förordnande framstår somangeläget. Utskottet avstyrker sålunda yrkandet i mofion 1981/82:2162om aft 4 § i lagförslaget skall slopas. Lagförslaget i övrigt har infeföranlett någon erinran från ufskottets sida. Utskottet fillstyrker attriksdagen antar lagförslaget. Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:12) omförtroendenämnder inom hälso- och sjukvården Utskottet har inte något att erinramot förslaget till lag om ändring i lagen (1980:12) om förtroendenämnder inomhälso- och sjukvården. Utskottet tillstyrker aff antar lagförslaget. SoU1981/82:51 28 De föreslagna riktlinjerna i fråga om statlig planeringoch samordning av hälso- och sjukvården Allmänt om ansvarsfördelningen m.m. ifråga om planeringoch samordning av hälso- och sjukvården Utgångspunkt för vad som föreslås ifråga om statlig planering och samordning av hälso- och sjukvården är deriktlinjer för ansvarsfördelningen mellan staten och de kommunala huvudmännenbeträffande socialvården och hälso- och sjukvården, som angavs i proposifion1979/ 80: 6 om uppgifter och organisation, m. m. Dessariktlinjer innebär atf staten tillsammans med kommunerna och landstingskommunernahar eft gemensamt ansvar för socialvärdens och hälso- och sjukvårdensomfattning, kvalitet och framfida utveckling och statens uppgifter är därvidaff på riksplanet samordna de olika delarna av samhällsverksamheten och görade avvägningar som är nödvändiga för aff utnyttja fillgängliga resurser medhänsyn fill den övergripande välfärdspolitiken. De riktlinjer i fråga om stafiig planering och samordningav hälso- och sjukvården som föreslås i den nu aktuella proposifionen innebär ihuvudsak följande. Mot bakgrund av statens uppgifter inom ramen för såväl densamlade välfärdspolitiken som samhällsekonomin bör regering och riksdag ha ansvaretför den övergripande centrala planeringen och samordningen av hälso- ochsjukvården. Ett nära och kontinuerligt samråd beträffande denövergripande centrala planeringen och samordningen av hälso- och sjukvärdenmåste finnas mellan regeringen och landstingskommunerna. Därvid är detvärdefullt att fa till vara de kunskaper och erfarenheter som finns hospersonalorganisationerna. Detta samråd bör förankras inom medhänsyn till departementets övergripande ansvar för hälso- och sjukvården samtsocialpolitik i övrigt. En möjlig uppläggning av samrädsförfarandet mellanstatsmakterna och sjukvårdshuvudmännen kan vara aff staten utarbetar förslagtill ramar för hälso- och sjukvårdens utveckling. Dessa ramar som kanuttryckas i olika alternativ grundas på polifiska bedömningar av den samhällsekonomiskautvecklingen, tillgången på utbildad personal, det framtidasysselsättningsläget, de av statsmakterna formulerade målen för hälso- ochsjukvården saml de övergripande prioriteringarna såväl mellan olika samhällssektorersom inom hälso- och sjukvården. Samrådet bör syfta till en överenskommelse vilken skallutgöra utgångspunkt för landstingskommunernas långsikliga planering. Medledning av bl. a. en sådan överenskommelse utarbetar landstingskommunernaplaner för den mer långsikliga utvecklingen av hälso- och sjukvården. SoU1981/82:51 29 skall följa ochstödja hälso- och sjukvårdsplaneringen på landstings- och regionnivä samt yttrasig över enskilda planförslag före huvudmännens ställningstaganden.Sammanställningar och analyser av landstingskommunernas uppgifter bör ske isamverkan mellan . och sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri). I propositionen behandlas i särskilda avsnitt vissa frågorsom sammanhänger med den statliga planeringen, nämligen frågorna om fördelningav läkare, om forskning och utveckling samt om personal- och utbildningsplanering.Ufskoffet återkommer fill dessa frågor i def följande. Här far utskottet först upp eft yrkanderörande ansvaret för den övergripande centrala planeringen och samordningen avhälso- och sjukvården, som framställts i motion 1981/82:2166 av NilsCarlshamre m.fl. (m). Motionärerna anför bl. a. aff de saknar eff uttalande omhur ansvaret för den mer övergripande centrala planeringen och samordningen avhälso-och sjukvården skall utövas. Motionärerna framhåller att detta bör åliggaregeringen och de begär aft som sin mening skall ge regeringen tillkänna vad de anfört (yrkande 4 delvis). I ovannämnda proposition 1979/80:6 vilken som nämntsutgör utgångspunkt för här aktuella förslag har statens ansvar för socialvärdenoch hälso- och sjukvården närmare beskrivits pä följande sätt (nämnda prop. De uppgifter som följer av statensansvar för socialvården och hälso-och sjukvården har sin grund i statensövergripande ansvar för den samlade välfärdspolitiken och församhällsekonomin. Staten fullgör dessa uppgifter genom lagstiftning samt genomen betydande medverkan i värdens försörjning med ekonomiska resurser ochutbildad personal. Statens ansvar för socialvården och hälso- och sjukvårdenkan sägas omfatta ett övergripande planerings- och samordningsansvar sominnebär att påverka omfattning och inriktning av socialvården och hälso- ochsjukvården. Statsmakterna har vidare möjligheter atf påverka den kommunala verksamheteninom ramen för den ekonomiska politiken och genom överläggningar medrepresentanter för kommuner och landsting. Statsmakterna har slufligen efttillsynsansvar som innebär att ytterst garantera de enskilda människornastrygghet och säkerhet såväl vad avser vårdens kvalitet som i rättsligthänseende. I den nu aktuella propositionenframhålls att de i propositionen föreslagna riktlinjerna infe innebär någonprincipiell förändring av ansvarsfördelningen mellan staten ochlandstingskommunerna. De i propositionen föreslagna riktlinjerna för statligplanering och samordning av hälso- och sjukvården i här aktuella delarföranleder inte nägon erinran från utskottets sida. Som framgår av den lämnade redovisningen innebärriktlinjerna infe någon begränsning av regeringens och nuvarandeansvar för SoU1981/82:51 30