bet · G501UbU36 · 1981-12-31 00:00:00 — Då frågan om ändrade principer förorganisationen av gymnasieskolenheter kan komma upp i samband med beredningenav betänkandet, finner inte utskottet skäl att begära en särskild utvärderingav en vertikal skolorganisation omfattande både gymnasieskola och gmndskola ienlighet med yrkandet i motion 1981/82:1352. Med det anförda föreslår utskottetatt avslår motionen. I proposition 1981/82; 157 ägnasett särskilt avsnitt åt frågan om bidrag till lokaler och utrustning.Föredragande statsrådet erinrar om beslutet att avveckla statsbidragen tillinvesteringar i skolbyggnader och förhyrande av skollokaler (prop. 1979/80:90bil. 3, FiU 1979/80:25, rskr 1979/80:287) och förslaget i innevarande årsbudgetproposition att avskaffa det nuvarande systemet för statsbidrag tillstadigvarande undervisningsmateriel i gymnasieskolan. beslut (UbU1981/82:19, rskr 1981/82:215) om nya regler för investeringsbidrag innebär ikorthet att ett individrelaterat bidrag till förnyelse av stadigvarandeundervisningsmateriel bör utgå under /83. I enlighet medförslaget i budgetpropositionen bör bidraget avse undervisningstimme ikaraktärsämne på studieväg inom teknisk-industriell sektor ochteknisk-naturvetenskaplig sektor, som är förlagd till skolinstitution, ochutgå med visst belopp per elev och undervisningstimme. Övergångsvis bordevidare ett särskilt statsbidrag utgå till första uppsättningenundervisningsmateriel. Med anledning av ett motionsyrkande (1981/82:1789) ochregeringens förslag att bidraget till första uppsättningen stadigvarandemateriel skall finnas kvar övergångsvis pekade utskottet på att det är teknisktmöjligt och ändamålsenligt att fr.o.m. /84 låta utrustningsdelenav bidraget till inbyggd utbildning vara utgångspunkt för beräkning av ettdifferentierat bidrag till förnyelse av undervisningsmateriel. Systemet kan,anförde utskottet, utformas så att det - utan att statens totala bidragsandeländras - ersätter bidragsformerna såvitt avser undervisningsmateriel somföreslås finnas under anslaget Bidrag till undervisningsmateriel inomgymnasieskolan m.m. /83. Ett enhetligt bidragssystem skulle påså sätt kunna ernås. gav regeringen detta till känna. I propositionen föreslås tre typer av bidrag fillutrustning kunna komma i fråga för den yrkesinriktade filialutbildningen.Statsbidrag för köp av utmstning för filialutbildning bör utgå om och i denmån bidrag för köp skulle ha lämnats om utbildningen förlagts till g-ortensskola. De sambmksmöj-ligheter som i så fall hade funnits skall beaktas vidframtagandet av beräk- UbU 1981/82:36 11 ningsunderlaget.Bidrag till köp bör enligt förslaget inte få lämnas om materielen till följd avsådana sambruksmöjligheter inte hade behövt anskaffas, om utbildningen istället förlagts till g-ortens skola. Statsbidrag föreslås även kunna utgå föratt hyra undervisningsmateriel, om kommunen beslutar det. I det fallet börenligt föredragande statsrådet emellertid inte bidragsunderlaget behövareduceras till följd av sambmksmöjlighe-ter. För inbyggd utbildning föreslåsstatsbidrag lämnas enligt bestämmelserna för sådan utbildning. Utskottetdelar regeringens uppfattning att statsbidrag bör kunna utgå till utrustningför filialutbildning. Utskottet ifrågasätter emellertid om det är välbetänktatt ha olika sätt att beräkna bidraget vid köp av materielen och vid förhyrningav den. Den föreslagna konstmktionen med dels reducerat beräkningsunderlag pågmnd av sambmksmöjligheter i de fall kommunen köper sin materiel, dels ettbidrag som ger högre kostnadstäckning vid hyra av materielen måste, somutskottet ser det, innebära administrativa svårigheter, bl. a. utifrån detförhållandet att det inte sällan förekommer att kommunen delvis hyr, delvisköper undervisningsmaterielen. Idet föregående har utskottet framhållit att kvaliteten i undervisningen påfilialorten bör vara densamma som på g-orten. Staten har samma ansvar för deelever som befinner sig i filialutbildning som för eleverna i motsvarandeutbildning på g-orten. Utskottet finner det då rimligt att bidrag tillutmstning vid filialutbildning fr. o. m. /84 utgår med beloppsom beräknas i princip enligt samma grunder som gäller för beräkningen avutmstningsdelen av bidraget till inbyggd utbildning. 1 ett sådant systemberäknas utmstningskostnaderna efter normal avskrivningstid och standard förutmstningen. Bidraget till utmstning står i proportion fill utmstningskostnadernaför resp. studieväg i gymnasieskolan. SÖ skall kontinuerligt följaprisutveckhngen. Inomregeringskansliet pågår f. n., enligt vad utskottet har erfarit, arbete medatt utforma regler för det nya statsbidragssystem för undervisningsmateriel igymnasieskolan som under innevarande beslutat om /83. Vad gäller tiden därefter vill utskottet erinra omriksdagens i det föregående återgivna uttalande att regeringen bör eftersträvaett enhetligt bidragssystem, där utrustningsdelen av bidraget fill inbyggdutbildning är utgångspunkt för beräkning av ett elevrelaterat, differentieratbidrag. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att vid framräknandet avutmstningsdelen av bidraget till inbyggd utbildning skall hänsyn tas till ommer än en klass eller gmpp kan använda materielen. Med ett sådant system förbidrag till utrustning medför filialutbildningen inte störte kostnader förstaten än om ifrågavarande utbildning i stället varit förlagd till skolenhetenpå g-orten. Utskottetvill avslutningsvis framhålla att det är nödvändigt att filialor-lema undvikeratt investera i egen utrustning, om man inte med säkerhet kan konstatera attdet finns ett stabilt elevunderhg. UbU1981/82:36 12 Med hänvisning till vad utskottetnu har anfört föreslår utskottet att med anledning av proposition1981/82:157 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anförtom bidrag till utrustning för filialutbildning. Utskottet behandlar i detta sammanhangförslag rörande introduktionsprogram, yrkesintroduktion och gymnasiallärlingsutbildning m.m. som regeringen framlagt i proposition 1981/82:125.Avsikten är att ifrågavarande anordningar skall äga tillämpning fr. o. /83. Enligt beslut med anledning avproposition 1979/ 80:145 om åtgärder för att främja ungdomars utbildning igymnasieskolan m.m. (UbU 1979/80:34, rskr 1979/80:363) och enligt bestämmelseri förordningen (1980:534) om försöksverksamhet med introduktionsprogram ochyrkesintroduktion knutna till gymnasieskolan kan endast kommuner som hargymnasieskola anordna introduktionsprogram och yrkesintroduktion. Enligtnämnda riksdagsbeslut får kommuner som har gymnasieskola anordna ävenförsöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning (jfr förordningen 1980:533om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning). 1 proposition 1981/82:125 anförs bl.a. att flera kommunersom saknar gymnasieskola har uttryckt önskemål om att själva få anordna framförallt yrkesintroduktion men även introduktionsprogram. Likartade önskemål haruttryckts vad gäller gymnasial lärlingsutbildning. Av arbetsmarknadspolitiska skäl och då det är angelägetatt ta till vara alla möjligheter att hjälpa ungdomar till utbildning eller annansysselsättning föreslår föredragande statsrådet att det bör öppnas möjligheterför kommun som saknar gymnasieskola men har vuxenutbildning attanordna introduktionsprogram, yrkesintroduktion och gymnasial lärlingsutbildning.Verksamheterna bör i fråga om skolledning få anknytas till den kommunalavuxenutbildningen. Utskottet har tidigare under innevarande riksmötebehandlat verksamheten med introduktionsprogram för utbildning (mofion1981/82:774, UbU 1981/82:18 och 23). Utskottet anförde då att kommun som intehar gymnasieskola men som anser sig kunna anordna introduktionsprogram för utbildningenligt reglerna i övrigt bör ha möjlighet att göra detta och då i samverkan medden kommun som har gymnasieskola. gav detta till känna (rskr 1981/82:252). Enligt utskottets mening bör detta beslut inte ändras. Vad gäller yrkesintroduktion och gymnasiallärlingsutbildning har utskottet inget att erinra mot att dessa verksamheterkan spridas till orter utan egen gymnasieskola på det sätt som förordas iproposition 1981/ 82:125, varför bör bifalla förslaget. SÖ har i skrivelse till regeringenden föreslagit ett antal åtgärder för arbetslös ungdom i syfteatt underlätta för skolstyrelsen UbU 1981/82:36 13 attta emot fler 16- 17-åringar på bl. a. gymnasieskolans yrkesinriktadestudievägar under pågående läsår. SÖ föreslår bl. a. att elever i årskurs 2 avtvåårig utbildning skall kunna delta i utbildning på gren eller variant sominte finns i organisationsbeslutet. ansluter sig i proposition 1981/82:125 till SÖ:s förslag och anseratt det bör skapas vissa möjligheter att i årskurs 2 anordna gren eller variantutöver de möjligheter som gällande bestämmelser inrymmer. En fömtsättning börvara att företag kan ställa utbildningsplats till förfogande för inbyggdutbildning. Regeringen avser meddela särskilda föreskrifter för att möjliggöraanordningen. bereds tillfälle att ta del av vad föredragandestatsrådet har anmält i ärendet. Utskottethar inget att erinra mot det anmälda, Proposifion 1981/82:125 i denna del börläggas till handlingarna. I proposition 1981/82:157 förordas att lektorstjänsterna,i avvaktan på beredningen inom av lärartjänstutredningensförslag i betänkandet (SOU 1980:3) Lärare i högskolan, tills vidare filisättssom ordinarie. Utskottethar inget att erinra häremot. Beträffande ledigkungörande av lektorstjänsterhänvisar utskottet till betänkandet UbU 1981/82; 37 s. 61. Beträffande försöksverksamheten med kombination avgymnasieskolstudier och elifidrott, vilken verksamhet tidigare underinnevarande har beslutat skall vara reguljär fr. o. m. budgetåret1982/83 (UbU 1981/82:18 och 23, rskr 1981/82:252), föreslås i proposition 1981/82; 157 att det för idrottslärare eller instmktörer bör vara möjligt att i enrent anställning inräkna tjänstgöring i gymnasieskolan i ämnet specialidrott.Statsbidrag till kostnaderna för tjänstgöringen bör lämnas som för timlärare. Utskottetföreslår att godkänner vad som i proposition 1981/ 82:157 harförordats i frågan. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. att beträffande planering avlågstadieskolor avslår mo tion 1981/82:585, 2. att lägger tillhandlingarna vad som i proposition 1981/ 82:157 har anmähs om storleken avskolenheter av gmndskolan, 3. att beträffande småhögstadieskolor som inte räknas som självständiga skolenheter vidbasresurstilldelningen godkänner vad som har förordats i proposition1981/82:157, UbU1981/82:36 14 4. att riksdagenbeträffande större spridning av den yrkesinriktade utbildningen igymnasieskolan med bifall till proposition 1981/ 82:157 godkänner vad som harförordats om vissa möjligheter att anordna yrkesinriktad utbildning igymnasieskolan i form av filialutbildning i annan kommun, 5. att riksdagenbeträffande störte spridning av den yrkesinriktade utbildningen igymnasieskolan i vad avser bemyndigande för regeringen att enligt de principersom förordats göra det möjligt för kommun med gymnasieskola på icke g-ort attutöka sin yrkesinriktade utbildning med avslag på proposition 1981/82; 157 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, 6. att riksdagenbeträffande kvaliteten i den yrkesinriktade filialutbildningen avslår motion1981/82: 2477, 7. att riksdagenbeträffande ytterligare spridning av gymnasieskolans teoretiska utbildningaravslår motion 1981/82:2439, 8. att riksdagenbeträffande utvärdering av en verfikal skolorganisation avslår motion1981/82:1352, 9. att riksdagenbeträffande bidrag till utmstning för filialutbildning med anledning avproposition 1981/82:157 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottethar anfört, 10. att beträffande möjlighetför kommun som saknar gymnasieskola att få anordna introduktionsprogram medanledning av proposition 1981/82:125 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet har anfört, 11. att beträffande möjlighetför kommun som saknar gymnasieskola att få anordna yrkesintroduktion ochgymnasial lärlingsutbildning godkänner vad som har förordats i proposition1981/82:125, 12. att beträffande särskildamöjligheter att anordna gren eller variant genom inbyggd utbildning lägger tillhandlingarna vad som har anmälts i proposition 1981/82:125, 13. att beträffande ordinarielektorstjänster godkänner vad som har förordats i proposition 1981/82; 157, 14. att beträffandetjänstgöring i ämnet specialidrott i gymnasieskolan av personer med kommunaltreglerade anställningar och grunder för statsbidrag till kostnader förtjänstgöringen godkänner vad som har förordats i proposition 1981/82:157. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),Chrisfina Rogestam (c), Hans Nyhage (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), YlvaAnnerstedt (fp), () och (). UbU 1981/82:36 15 Sfig Alemyr, , , , , och (alla s) anför; Enligtvår mening är det önskvärt med små skolor inom . Gällande regler förskolstorlekar på låg- och mellanstadierna samt högstadiet i glesbygd är -enligt proposition 1981/82; 157 och ett enhälligt utskott - redan så generösaatt några förändringar inte är nödvändiga. 1 de fall som avser glesbygd följsreglerna för skolstorlekar upp med särskild statlig resurstilldelning. Dessaregler utarbetades av dåvarande socialdemokratiska regering och beslutades avriksdagen . Det aktuella regeringsförslaget är begränsat tillhögstadieskolor i icke-glesbygd. Systemetmed filialskola föreslås tillämpas /83. Vi vill framhålla atten så kort förberedelsetid för kommunerna är orealistisk. Vi vill dock intemotsätta oss att beslutet får tillämpas fr.o.m. / 83. Föreliggandeproposition är behäftad med stora brister. Det är otillfredsställande attriksdagen föreläggs förslag som är oklara och otillräckligt underbyggda. Vibeklagar detta och måste konstatera att regeringsförslaget om små skolor kommeratt få ett mycket begränsat reellt värde.