bet · G501JoU42 · 1981-12-31 00:00:00 — Vid handhavan-det av denna investeringskontroll skalljordbmkspolitikens gmndläggande målsättningar vara vägledande.Regionalpolitiska hänsyn måste också tas i detta sammanhang, framhålls det imotionen. Somframgår av propositionen har frågan om en tidsbegränsad investeringskontrollaktualiserats vid årets prisöverläggningar. lägger dock intefram något förslag fill investeringskontroll eftersom olika uppfattningar rådersåväl mellan delegationerna som inom nämnden om det lämpliga i att genomföra ensådan åtgärd. Samfidigt anför nämnden att lantbmksstyrelsen icirkulärskrivelse till lantbmksnämnderna föreskrivit att dessa, med hänsyntill marknadsläget för fläsk, t. v. i princip inte skall bevilja statligt stödtill investeringar i denna produktionsgren. uppger attlantbmksstyrelsen efter samråd med nämnden avser att ta ställning till eneventuell begränsning av statligt stöd till investeringar för övrigaproduktionsgrenar inom animalieområdet. Utskottetvill erinra om att i samband med beslutet om nya riktlinjerför jordbmkspolitiken också godkände vissa riktlinjer i fråga JoU 1981/82:42 13 omstyrning av animalieproduktlonens utbyggnad. Sistnämnda rikfiinjer innebar bl.a. att statligt investeringsstöd inte borde utgå till investeringar för meromfattande produktion av svin, ägg och broiler Vidare borde utbyggnaden avstörre företag inom fläsk- och äggproduktionen, när pristryckande överskottföreligger, styras genom ett system med differentierade slaktdjursavgifterresp. avgifter på äggproduktionen. I fråga om slaktsvinsproduktionen godkänderiksdagen att ett system med differentierade pristillägg i stället föravgifter skulle fillämpas inom nämnda gren av animalieprodukfionen. Motionsyrkandensom syftat till ett införande av etableringskontroll inom animalieproduktionenbar prövats av bl. a. i sambandmed jordbmkspolitiska beslut. Yrkandena har dock inte ansettsböra föranleda någon åtgärd från sida. I det föregående redovisadestyrmedel har sålunda ansetts ägnade att ge berörda myndigheter tillräckligamöjligheter att hälla ani-malieproduktionens utbyggnad under viss kontroll.Samtidigt har fömtsätts att regeringen och övriga berörda samhällsorgan meduppmärksamhet följer frågan och, om så visar sig erforderligt, lägger framförslag till de ytterligare åtgärder som kan befinnas motiverade för attstyrningen av produktionsutvecklingen skall få åsyftad effekt. mening har beslut om differentierade pristillägg försvin och avgifter för ägg för att på det sättet hålla produktionen inom deramar som den svenska marknaden ger förutsättningar för varit steg i rättriktning som säkert haft en gynnsam effekt för jordbruket. Likaså är deåtgärder för produktionsanpassning som redovisas i propositionen enligtutskottets mening ägnade att skapa bättre balans på animalieområdet och därförvälmotiverade. Det kan dock ifrågasättas om de inte borde ha kompletterats mednågon form av åtgärder som mera direkt vore ägnade att förstärka sambandetmellan animalieproduktlonens storlek och omfattningen av brukad areal.Motionerna 364 och 1911 ger härvidlag exempel på åtgärder som skulle kunnaövervägas. Detsamma gäller i berörda delar motion 2562. Det bör i sammanhangetnoteras att den kommitté som inför årets prisöverläggningar haft att se övervissa frågor rörande jordbmksprisregleringen ansett en tidsbegränsadetableringskontroll tänkbar för den tid som en produktionsanpassning krävervid en besvärande överskottssituation. Utskottet vill för sin del förorda från regeringens sida gör hithörande frågor till föremål för ytterligareöverväganden. här anfört med anledning av motionerna 364 yrkande 2, 1911 och 2562yrkandena 1 och 2 bör som sin mening ge regeringen till känna. Bland de åtgärder som föreslås i propositioneningår som fidigare nämnts också införandet av en avgift på handelsgödsel, somskall tas ut såväl vid inhemsk tillverkning som vid import. JoU 1981/82:42 14 atten avgift som motsvarar av försäljningspriserna på i princip allahandelsgödselmedel skall tas ut fr. o. m. . Avgiftens storlekavses bli omprövad . Enligt propositionen bör återbäring ske fillnäringar som ligger utanför jordbmksprisregleringen, t. ex. skogs- ochträdgårdsnäringarna. Avgifter av den nämnda storleken beräknas ge en intäkt förden andel som används inom jordbmket av ca 110 milj. kr. Dessa medelbör få användas inom jordbmksprisregleringen och kommer därmed jordbmket somkollektiv till godo. Kostnadsökningen på gmnd av avgiften skall därför enligtnämnden inte få belasta konsumentpriserna på livsmedel. Utskottetbiträder förslaget om införande av en avgift på handelsgödsel och att influtnaavgiftsmedel skall användas inom jordbmksprisregleringen. I likhet medjordbmksministern vill utskottet erinra om att det i proposition 1977/78:19 omnya rikfiinjer för jordbmkspolitiken, m.m. framhölls att möjligheten borde ståöppen att ta ut en gödselmedelsavgift. Ävenom det nu förordade avgiftssystemet för handelsgödsel främst syftar till attåstadkomma en bättre balans mellan utbud och efterfrågan inomjordbmksproduktionen har det givetvis ett intresse också från miljösynpunkt.Som skatteutskottet anför i sitt yttrande 1981 /82:9 y beträffande de vid åretsbörjan väckta motionerna 1105 (s) och 2109 (s) om införande av avgift på främsthandelsgödselmedel blir ifrågavarande motionsyrkanden till väsentlig deltillgodosedda vid bifall fill proposifionen i nu förevarande del. Tillden del ifrågavarande motionsyrkanden inte tillgodosetts genom förslaget iproposifionen, bl. a. i vad gäller den i motion 1105 aktualiserade frågan ominförande av en miljöavgift pä kemiska bekämpningsmedel, vill utskottet hänvisatill pågående överväganden 1979 tillsatta utredningen om användningav kemiska medel i jord- och skogsbmket (Jo 1979:09). En huvuduppgift förnämnda kommitté är att studera konsekvenserna i olika avseenden av en minskadanvändning av kemiska preparat i jord- och skogsbmket m. m. Därvid bör såväleffekterna från hälso-och miljösynpunkt som konsekvenserna för bl. a. ekonomioch sysselsättning belysas. Kommitténs uppdrag omfattar användningen av såvälbekämpningsmedel som handelsgödselmedel. Kommittén skall bl. a. utvärdera detunderlagsmaterial som kommittén tar fram och utifrån en avvägning mellan bl.a. näringspolifiska intressen och miljöintressen föreslå lämpliga åtgärder.Vissa fidigare fill utskottet hänvisade mofioner, syftande till en avmiljöskäl betingad minskning av användningen av handelsgödsel i jord- ochskogsbmket, har på utskottets förslag överlämnats till kommittén. Denna, som idecember 1980 avlämnade ett delbetänkande om bekämpning av lövsly inomskogsbmket, kan väntas avlämna sina förslag beträffande användningen av kemiskamedel inom jordbruket relativt snart, förmodligen . I enlighet med det anfördaföreslår utskottet att lämnar mo- JoU 1981/82:42 15 tionerna1105 och 2109 utan ytterligare åtgärd. Detframhålls i propositionen att det vid uppbörden av avgiften är svårt att skiljapå olika användningsområden. De delar av avgiftsmedlen som kan beräknas avseförbmkning inom skogsbmket och trädgårdsnäringen bör som föreslagits återförasfill dessa näringar. Enligt propositionen avser jordbmksnämnden att i samrådmed lantbmksstyrelsen och återkomma fill regeringen med förslagom hur återföringen bör ske. Enligt jordbmksministerns mening bör av bl. a.administrativa skäl en kollektiv återbäring av avgiftsmedlen ske till dessanäringar. Enligtmotion 2562 (m) bör en restitution direkt till bmkarna vara fullt möjlig då detär förhållandevis få skogsbmkare som utför skogsgödsling. Av samma skäl,nämligen att antalet sådana brukare är förhållandevis litet, kan enligtmotionärernas mening också den principiella synpunkten anföras att denkollektiva fond som uppstår utgör en icke acceptabel omfördelning av medelskogsbmkare emellan. Enligt mofionen (yrkande 3) bör besluta atthandelsgödselavgifter erlagda för förbmkning inom skogsbmket ochträdgårdsnäringen skall återföras direkt fill de enskilda förbmkarna. Företrädareför skogsnäringen har inför utskottet anfört liknande invändningar motregeringens förslag i fråga om kollektiv återbäring av avgiftsmedel tillskogsbmket. I en skrivelse till utskottet frän domänverket ochSkogsindustriernas samarbetsutskott anförs sålunda att det skulle vara merarättvist och rationellt att skogsbmket helt undantas från avgiftsbestämmelser.Skulle en generell avgiftsbefrielse av formella skäl ej vara möjlig, är detenligt skrivelsen angeläget att restitutionen sker efter ett enkelt system. Ettbestämt yrkande blir därvid att storförbmkarna individuellt får fullkompensation för de ökade kostnader som avgiften medför. Utskottetvill framhålla att det givetvis är önskvärt att systemet med återbäring avavgiftsmedel till de näringar som ligger utanför jordbmksprisregleringenutformas på ett sätt som gör systemet enkelt att administrera, somavgiftsåterbäringen så rättvist som möjligt får återspegla avgiftsbeläggningeninom skilda bmkarkategorier. Enligt utskottets mening bör det vara möjligt atti allt väsentligt tillgodose angivna syften med det system med kollektivåterbäring som förordats i propositionen och som också förespråkats av densärskilda kommitté som inför överläggningarna övervägt hithörande frågor (seDs Jo 1981:10). Det bör emellertid som framgår av det föregående ankomma påregeringen att efter förslag av jordbmksnämnden i samråd med lantbmksstyrelsenoch närmare bestämma hur återföringen bör ske. Någonytterligare åtgärd från sida med anledning av motion 2562 yrkande 3finner utskottet inte erforderlig. De nyetablerade jordbmkarnas finansieringssituationtas upp i motion 1912 (c). De kraftiga räntehöjningarna och de skärptaamorteringsvillko- JoU 1981/82:42 16 renunder med åtföljande ökningar av kapitalkostnaderna gör detenligt motionärerna nödvändigt att åtgärder vidtas som kan undanröja något avde stora svårigheter som jordbmket brottas med, särskilt vid nyetablering,generationsskifte, nyinvestering och då i synnerhet närsjälvfinansieringsgraden är låg. Motionärerna, som särskilt hänvisar tilllåneverksamheten genom allmänna hypoteksbank ochlandshy-poteksföreningarna, föreslår att hos regeringen anhåller omen utredning av möjligheterna att tillskapa en särskild finansieringsform förviss del av bottenlånen i jordbmket. Utskottetvill erinra om att flera åtgärder vidtagits för att underlättaförhållandena för högt skuldsatta jordbmkare. a. inrättades i samband med1977 års riksdagsbeslut om nya riktlinjer för jordbmkspolitiken en särskildform av lån med uppskjuten ränta. Ifrågavarande lån var avsedda att minskabehovet av eget kapital för att personer med i övrigt goda fömtsättningar föratt bli jordbmkare skulle kunna etablera sig. Lån med uppskjuten ränta kan utgåi samband med såväl nyetablering som arealökning om de allmänna villkorenavseende företaget och företagaren är uppfyllda men sökanden inte beräknaskunna genomföra den planerade åtgärden med andra finansieringsformer på gmnd avatt det egna kapitalet inte är tillräckligt. Län bör inte komma i fråga i falldär ett uppenbart överpris föreligger. Är sökanden arrendator kan län meduppskjuten ränta utgå om särskilda skäl föreligger, såsom uppsättning av störredjurbesättning, långvarigt arrende etc. Maximibeloppet för lån har fr. o. m.innevarande budgetår höjts från . Drivs företagetgemensamt av två eller flera personer skall högsta lånebeloppet avse företaget.Räntan får läggas till kapitalskulden . Lånet skall amorteras under högst 15 är med början senast efterdet låntagaren påbörjat den årliga räntebetalningen. För nästa budgetår harriksdagen anvisat 5 milj. kr. för ändamålet (JoU 1981/82:21, p. Iförevarande sammanhang kan vidare erinras om att jordbmkare som etablerat sigeller gjort större investeringar kan erhålla räntestöd avmedel som avsatts i samband med 1980 och regeringsbeslut om regleringav priserna på jordbmksprodukter. Enligt sagda beslut har sålundajordbmksnämnden under /81 från prisregleringsanslagetsanslagspost till Låginkomstsatsning m. m. inom jordbmket ställt 40 milj. kr.till lantbmksstyrelsens förfogande för tillfälligt räntestöd tilljordbmksföretag samt för administration härav. Under innevarande budgetår ändamål ställa 40 milj. kr. Hämtöver disponerar under /82 återstående medel för /81 (ca20 milj. samt 15 milj. kr. från anslagsposten Ersättning fill följd avlivsmedelssubventioner. Det tillfälliga räntestödet till jordbmksföretag utgårenligt regeringens beslut JoU 1981/82:42 17 Bestämmelserna härom finns i förordningen (1980:604) omtillfälligt räntestöd till jordbmksföretag (ändrad 1981:680). Regeringensnu framlagda förslag innebär att det tillfälliga räntestödet förlängs t. o. m.år 1985 det successivt avvecklas. Återbetalda medelskall enligt förslaget återgå till jordbmksprisregleringen. Medelsbehovet vidnuvarande räntenivå beräknas till 55 milj. kr. för , 50 milj. kr för år1983, 45 milj. kr. för och 20 milj. kr. Föratt underlätta etablering för lantbmkare utan ett stort eget kapital, föreslåsi propositionen att ett etableringsstöd införs. Etableringsstödet är tänkt attreducera räntekostnaderna i företaget till en nivå som ett lantbmk kan bära viden rimlig egen kapitalinsats. Stödet föreslås utgå med ett belopp motsvarandeden del av räntekostnaden som överstiger en viss räntenivå. Stödet avses utgå ifull omfattning för att sedan trappas av under de treföljande åren. Stödet avses lämnas i form av lån. Efter stödperiodens slutföreslås den del av lånet avskrivas som avser stöd till inventarier. Räntelåntill fastighetsköp bör enligt förslaget vara återbetalningspliktiga och vidperiodens slut eller senare placeras som hypotekslån med statlig garanti. Dettainnebär att medel då ytterst återförs fill jordbmksprisregleringen.Etableringsstödet bör enligt förslaget omfatta etablering som gjorts ävenunder . Medelsbehovet för etableringsstödet beräknas till 30milj. under regleringsåret» 1982/83 och fill 45 milj. kr. underregleringsäret 1983/84. Utskottetbiträder regeringens förslag rörande ränte- och etableringsstöd men vill ilikhet med jordbmksministern framhålla att reglerna för etableringsstödet intebör utformas så att det motverkar de åtgärder som vidtas för att förbättraproduktionsbalansen inom animalieproduktionen. Det ankommer på regeringen att,efter förslag av lantbmksstyrelsen i samråd med jordbmksnämnden, besluta omutformningen av ränte- och etable-ringsstöden. Dei motion 1912 framförda kraven på ytterligare åtgärder i syfte att underlättasärskilt de nyetablerade jordbmkarnas situation tar som nämnts särskilt siktepå den långsiktiga låneverksamheten. Utskottet vill i anslutning härtill erinraom att den tillkallade utredningen om jordbmkets kapitalförsörjning isitt avlämnade betänkande Jordbmkets kapitalförsörjning (Ds E1981:14) berörde hithörande frågor. Angående hypoteksorganisationensutläningsresurser föreslår utredningen att ett prioriteringssystem införs såatt väntetider normalt inte uppstår. För att åstadkomma balans ihypoteksföreningarnas kredit-givning föreslås att nuvarande kö avvecklas. Dettaföreslås ske genom särskilda obligationsemissioner på gmndval avöverenskommelser mellan , hypoteksorganisationeraa och berördabanker. Förslaget har remissbehandlats. Även om vidtagna ochföreslagna åtgärder i syfte att underlätta framför 2 1981/82. JoU 1981/82:42 18 alltde nyetablerade jordbmkarnas situation ger vid handen att syftet med motion1912 delvis har tillgodosetts anser utskottet att det finns skäl för regeringenatt överväga om inte en finansieringsform av den typ som föreslås i motionenkan bli ett lämpligt komplement till företagna åtgärder. Det börframhållas att utredningen om jordbmkets kapitalförsörjning haft sintyngdpunkt i de rent kreditpolitiska övervägandena och inte haft anledning attpröva den i motionen aktualiserade frågan som i första hand är avjordbmkspolitisk karaktär. här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. I propositionen redovisas användningen avinförselavgiftsmedel m. m. under /81 liksom ocksåberäkningen av införselavgiftsmedel som inflyter under regleringsären 1981/82och 1982/83. Utskottethar inte något att erinra mot vad jordbmksministern anfört rörandeinförselavgiftsmedlens disposition under regleringsåren 1980/81 och 1981 /82.Utskottet biträder vidare vad i propositionen anförts rörande användningen avde införselavgiftsmedel som beräknas inflyta under /83. Somanförs i propositionen bemyndigade regeringen genom beslut den 17 december 1981jordbmksnämnden att av införselavgiftsmedel för innevarande regleringsåranvända 3 milj. kr. för verksamhet vid exportråd rörande främjande avexport av högförädlade livsmedel. I enlighet med detta bemyndigande har 1,5milj. anslagits av medel inom fördelningsplanen och 1,5 milj. kr. av medelutanför fördelningsplanen för ifrågavarande verksamhet. Fråganom stöd fill den svenska exporten av högförädlade livsmedel, framför allt påanimalieområdet, berörs i några vid årets början väckta motioner. I motion 365(m) begärs sålunda ett samlat åtgärdsprogram för att öka den svenska exportenav livsmedel. Möjligheterna att vidga förädlingsgraden av produkter från detsvenska jordbmket bör enligt motionärernas mening också undersökas. Medsärskild hänvisning till förhållandena i med dess tillgäng fill enomfattande livsmedelsindustri och en betydande kunskaps- ochforskningskapacitet, bl. a. vid , betonas i motion 1131 (s)behovet av stöd till svensk livsmedelsindustri för export och vidareförädling.Åtgärder i syfte att främja exporten av främst animaliska livsmedel begärsvidare i moderata samlingspartiets partimofion 2073. Riksdagenbehandlade några mofionsyrkanden av motsvarande innebörd (JoU1980/81:36). Utskottet erinrade i samband härmed om att gällandejordbmkspolitiska riktlinjer innebär att den bmkningsvär-da åkerjorden börutnyttjas för jordbmksproduktion, vilket betyder ett JoU 1981/82:42 19 bibehållandeav ungefär nuvarande åkerareal. Den fredstida mjölkproduktionen börupprätthällas vid en nivå som ungefärligen motsvarar konsumtionsbehovet avmjölk och mjölkprodukter. För övriga animalieprodukter bör eftersträvas attbalans i stort sett uppnås mellan produkfion och avsättningsutrymme inomlandet. Det överskott som uppkommer till följd av målsättningen i fråga omåkerarealen bör i första hand utgöras av spannmål. Utskottet ansåg att detkunde ifrågasättas om inte ett förverkligande av motionärernas förslag skullekräva en förändring av produktionsmålet. Utskottet anförde att utskottetnaturligtvis var positivt inställt till att den svenska exporten av livsmedelkunde öka, särskilt i vad avsåg sådana produkter som kan betraktas som svenskaspecialiteter. Det hänvisades i sammanhanget till att det på initiativ avjordbmksdepartementet bildats en särskild arbetsgmpp för att diskuterafömtsättningarna för svensk export av livsmedelsindustriprodukter. Medhänvisning fill att förslag snart kunde väntas från arbetsgmppen om vissaåtgärder i nu angivet syfte lämnades då ifrågavarande motion utan vidare åtgärdfrån sida. Dennyssnämnda arbetsgmppen överlämnade sin rapport export avhögförädlade livsmedel. Arbetsgmppen föreslog två typer av åtgärder, dels enoffensivare handelspolitik, dels ett främjande av livsmedelsindustrinsinternationella marknadsföring. Arbetsgmppens rapport har remissbehandlats. Irapporten beräknades en kostnad av 8 milj. kr. för åtgärder i syfte att stödjaföretagen i deras internationella marknadsföring. Det angavs att exportrådetvar berett att bidra , dvs. med 2 milj. kr. för verksamhetsåret1982/83, under fömtsättning av normal tillgång på reguljära statligaexportfrämjande medel. Arbetsgruppens rapport ledde efter remissbehandling bl.a. fill det tidigare nämnda regeringsbeslutet om avsättning av 3 milj. kr. avinförselavgiftsmedel för den avsedda verksamheten vid exportråd.Exportrådet har beslutat att bidra med 1 milj. kr. varför rådet disponerar 4milj. Jordbmksministernhar vid skilda tillfällen framhållit atl en ökad export av högförädladelivsmedel inte lämnar fältet fritt för produktionsökningar, t. ex. av kött ochfläsk. Hans initiativ för att stimulera en sådan export har inte haft tillsyfte att finna en lösning på överskottsproblem. Via högförädlade produkterkan inte så stora råvamvolymer avsättas att behovet av produktionsanpassningminskar. gäller beslut om att produkfionen avdjurprodukter i huvudsak skall anpassas till behovet på den svenska marknadenoch överskotten tas ut som spannmål. Enligt jordbmksministern är det angelägetatt slå fast detta eftersom diskussionen om exportsatsningar på sina hållskapat orealistiska förväntningar. Utskottetsom delar jordbmksministerns sålunda deklarerade uppfattning finner för sindel att syftet med nu behandlade mofioner fill väsenfiig 2* 1981/82. JoU 1981/82:42 20 delfår anses ha tillgodosetts genom den vidtagna förstärkningen av exportrådetsresurser. Frågan om eventuella ytterligare behov av regleringsmedel förexportrådets framtida verksamhet på förevarande område torde få prövas vidkommande prisöverläggningar. Vadgäller åtgärder i övrigt i syfte att främja en ökad förädlingsgrad pålivsmedelområdet, bl. a. i fråga om forskningsinsatser, vill utskottet erinraom att forskningen inom livsmedelsområdet tillhör det som särskilt prioriteratsi de allmänna riktlinjer för forskningsverksamheten m. m. inomjordbmksdepartementets verksamhetsområde som angetts i proposition 1981/82:106om forskning m. m. Utskottet har i betänkande 1981/82:40 ställt sig bakomregeringens förslag härvidlag. Utskottet har därvid också anslutit sig tillsynpunkten att forskningsplaneringen i ökad utsträckning bör avse hela kedjan frånråvaran via förädlingsindustrin till marknaden osv. Medhänsyn fill vad här anförts finner utskottet motionerna 365, 1135 yrkande 4 och2073 yrkande 1 inte påkalla någon ytterligare åtgärd från sida. Ipartimotion 2073 yrkande 2 från moderata samlingspartiet föreslås medhänvisning till vad som anförts i motion 2018 att som sin mening gerregeringen till känna att regleringsramen för s. k. ulbyteshan-del bör vidgas.Yrkandet torde närmast avse utbyteshandeln med kött och fläsk. Förutbyteshandel med kött och fläsk har under regleringsåren 1978/ 79 1981/82avsatts införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Förutom medel avseendeviss utbyteshandel från de östeuropeiska staterna, överförs enligt vissa regler50 milj. kr. av införselavgiftsmedel till regleringsföreningen . De regler som gäller för att beloppet 50 milj. kr. skall få förasöver till regleringsföreningen har godkänts av . Dessa regler innebärbl. a. att högst 50 milj. kr. får utbetalas endast i det fall att motsvarandeexport ägt mm och införselavgiftsmedel finns tillgängliga sedan övriga ändamåltillgodosetts. har tillgängliga införselavgiftsmedel inte räckt tillför att av medel utanför fördelningsplanen täcka beloppet 50 milj. kr perregleringsår. Vidårets prisöverläggningar har man enats om att de regler som har gällt underinnevarande prisregleringsperiod skall gälla också för tiden efter den 30 juni1982. I propositionen gjorda beräkningar rörande medelsbehovet för ändamål utanförfördelningsplanen har utformats i enlighet härmed. Utskottetvill fästa uppmärksamheten på att en vidgning av regleringsramen förifrågavarande utbyteshandel kan medföra svårigheter att medinförselavgiftsmedel finansiera andra ändamål inom jordbmksprisregleringen.Mot bl. a. angiven bakgmnd anser sig utskottet inte böra påyrka någonriksdagens ytterligare åtgärd med anledning av motion 2073 i förevarande del. JoU 1981/82:42 21 Enligt motion 2558 (fp) bör det uppdras åt statensjordbmksnämnd att i samråd med företrädare för producenter, livsmedelsindustrioch konsumenter göra en översyn av hittillsvarande praxis när det gällerdifferentieringen av exportbidragen för animalieprodukter. Syftet med översynenbör vara att undersöka om en mer ekonomisk framgångsrik exportverksamhet kanmöjliggöras genom ändrad praxis när det gäller exportbidragen. Motionensynes avse den verksamhet som bedrivs av regleringsföreningen . Föreningen har till uppgift att utjämna över- och underskott på deninhemska marknaden av kött och fläsk.