bet · G501TU17 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:17 om anslag till Sjöfart (prop. 1981/82:100) Sjöfart, m. m. Anslagen till verksamhet. I proposition1981/82:100 biläga 9 () återfinns regeringensförslag till medeisan-visning för /83 under avsnitt E. Sjöfart,punkterna E 1 - E 5, på s. 97-117. att ti\l Farledsverksamhet, exkl. isbrytning anvisas ettförslagsaiislag på 343 313 000kr. (punkt El, s. 99-105), ... att till Isbrytning anvisas ett förslagsanslag på . (punkt E 2, s. 106-107), att till Fartygsverksamhet anvisas ett förslagsanslag på29 . (punkt E 3, s. 107-111), att till Sjöfartsmateriel m. m. anvisas ettreservationsanslag på . (punkt E4, s. 111-114), ' ' att till Övrig verksamhet anvisas ett förslagsanslag på . (punkt E5, s. 115-117). Regeringen har vidare (punkt E 4;s. 111-114) föreslagit att lämnas ettbeställningsbémyndigande på högst . för leveranser avsjöfartsmateriel under /85. I motion 1981/82:277 av MärtaFredrikson m. fl. (c) yrkas att hos regeringen hemställer attytterligare avbemanning av fyrar ej sker. I motion 1981/82:426 av () yrkas att anhåller att regeringen framlägger förslag framtida struktur av det svenska hamnväsendet och till dess genomförande. I motion 1981/82:785 av HansGustafsson m.fl. (s) yrkas att begär att regeringen skyndsamt vidtaråtgärder som säkrar fortsatt bemanning av Hanö och Utklippans fyrar. I motion 1981/82:792 av SonjaRerhbo m. fl. (m) yrkas att hos regeringen begär förslag om lag omåtgärder till skydd för svensk sjöfart möt osund konkurrens. 1 1981/82. TU1981/82:17 2 I motion 1981/82:795 av m. fl. (vpk) yrkas 1. att riksdagenbeslutar att begära av regeringen att ett sjöfartspolitiskt program utarbetas ienlighet med innehållet i motionen, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag till skapande av ett statligtrederi, 3. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag fill statlig leasingverksamhet ienlighet med vad som anförs i motionen, 4. att riksdagenbeslutar att uttala att näringen anpassas fill UNCTAD-koden 40-40-20, bl. a.genom bilaterala avtal med råvaruproducerande och progressiva , 5. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag syftande till att utveckla kust- ochinrikessjöfarten med statlig rederiverksamhet, 6. att riksdagenbeslutar att uttala sig för att bemanningen av isbrytare skall vara civil, I motion 1981/82:1024 avKarl-Anders () yrkas att begär att regeringen tillser attsjöfartsverket inom sin organisation och fortsatta verksamhet beaktarnödvändigheten av bemannad fyrplats på Hanö. I mofion 1981/82:1026 av OswaldSöderqvist och (båda vpk) yrkas att hos regeringen begärförslag till uppbyggnad av sjöfartslederna till och så att dekan anslutas till Mälarleden. I motion 1981/82:1028 av m. fl. (vpk) yrkas 1. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag som innebär att fartyg som för flagg somav ITF listats som bekvämlighetsflagg ej skall tillåtas anlöpa svensk hamn,såvida inte fartyget har slutit avtal med ITF eller av ITF godkänt nationelltförbund och i övrigt uppfyller de krav som ställs på utrustning, bemanning etc.för att få föra skandinavisk eller annan etablerad flagg, 2. att riksdagenuttalar att stafiiga och kommunala myndigheter för sina transporter inte skallanlita fiffelflaggade fartyg. I motion 1981/82:1136 av EricHolmqvist m. fl. (s) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att riksdagenuttalar att regeringen bör uppdra åt transport-forskningsdelegationen att isamarbete med skånska varv och övrig industri utveckla ett system förnärsjöfart i enlighet med vad som anförts i motionen. Motiveringentill yrkandet återfinns i motion 1981/82:1131. I motion 1981/82:1385 av () yrkas 1. att riksdagenuttalar sig för att följer samtliga regler gällande internationellasäkerhetsbestämmelser i kemikaliebulkkoden enligt IMCO, - om beslutetinte kan uppfyllas - att uttalar sig för enmycket kort tidsbegränsning av transporterna under nuvarande förhållanden. I motion 1981/82:1389 av m. fl. (m)yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 3 och 4), 3. attriksdagen hos regeringen begär förslag om regler för ett avgiftssystem vid isbrytarhjälp i enlighet med vad som i motionen anförts, 4. attriksdagen till Isbrytning för /83 anvisar ett förslagsanslag på . I motion 1981/82:1390 av (rri)yrkas att hos regeringen begär en ändring i förordningen omlotsavgift i enlighet med vad som i motionen anförts. I motion 1981/82:1853 av (vpk) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts rörande lotsavgifter. I motion 1981/82:1861 av m. fl. (s)yrkas att anhåller att regeringen framlägger förslag om regler ochbestämmelser för användning av flytväst i samband med båtfärder. I motion 1981/82:1872 av och (båda s) yrkas att beslutar att hos regeringen begära attkraven i angående inertgasanläggning på tankfartyg somanlöper svensk hamn införs möjligt. I motion 1981/82:1873 av och (båda s) yrkas 1. attriksdagen beslutar uttala att avgifter för sjösäkerhetstjänstens lotsning utformas så att sjösäkerheten ej äventyras, 2. attriksdagen beslutar uttala att avgiften får en från hamnsynpunkt mera neutral utformning i enlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1981/82:1874 av () ochKerstin () yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en speciellt anpassad fritidsskepparutbildning. I motion 1981/82:1886 av m. fl. (s)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om behovet av trafikpolitiska åtgärder i såvitt gällersjöfart. Imofion 1981/82:1892 av Berfil m. fl. (s) yrkas 1. attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om en sjöfartspolitisk uppgörelse mellan staten, redarna och de fackliga organisationerna, 2. attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om bemanning av isbrytare och sjömätningsfartyg. verksamhet äruppdelad på tre program: Farledsverksamhet, Fartygsverksamhet och Övrigverksamhet. Medel:till programmet Farledsverksamhet anvisas över två anslag.Farledsverksamhet exkl. isbrytning resp. Isbrytning. Härigenom ges möjlighetatt särredovisa den icke avgiftsfinansierade isbrytningen i förhållande tillde' avgiftsfinansierade verksamhetsgrenarna inom programmet Farledsverksamhet.De övriga programmen motsvaras av anslag med samma benämning som programmen.För verkets investeringar anvisas medel över anslaget Sjöfartsmateriel m. m. har i sin ahslagsfrämställriing beräknatbruttokostnaderna, exkl. investeringar, till 582,5 milj. kr. för nästa budgetår. Efter avdrag för intäkter under anslagen och bidrag från andrå huvudtitlar motsvarar det ett anslagsbehov på 553,2 milj. kr. eller 53,2 milj. kr. rner än vad som anvisatsför innevarande budgetår. Regeringen föreslår att anslagen för nästa budgetår, exkl.investeringar, tas upp med sammanlagt 565,4 milj. kr. Härav avser 343,3 rnilj. Farleds verksamhet exkl. isbrytning; 166,0 milj. kr. Isbrytning, 30,0 milj. kr. Fartygsverksamhet och 26,1 milj. kr. Övrig verksamhet.' Av det beräknade anslagsbehovet för Övrig verksamhet avser 19,8 milj. kr. utgifter som fidigare förts upp under andra anslag. Det, betyder att det beräknade anslagsbehovet totalt sett är 7,6 milj. kr. lägre i propositionen jämfört med förslag. , . . , Anslagen har i propositionen beräknats enligt det s. k.huvudalternativet vilket innebär att de minskats efter pris- ochlöneomräkning. Enligt föredragande departementschefen kan dé riödvändigarationaliseringarna och besparingarna göras med i stort sett bibehållenambitionsnivå för verksamheten. Indragning av tjänster inorhdén centralaförvaltningen, tidigare försäljning av mindre fartyg som verket planerar att taur drift, rationaliseringar inom lotsväsendet genom naturlig avgång ochminskade driftkostnader för isbrytarna är exempel på föreslagna besparingar.Föredraganden aviserar vidare att han så snart tagit ställning tillpropositionen (prop. 1981/82:74).om enklare mönstring av sjömän återkommertill med förslag om att avveckla sjörnansnämnden. 1 motion 1981/82:1389 (m) föreslåsatt en mindre avgift för isbrytning införs som är konstruerad så att denpremierar fartyg som har högsta isklass. Med hänvisning härtill yrkarmotionärerna att till Isbrytning anvisar 161 milj. kr. vilket är 5milj. mindre än regeringens förslag. har i en skrivelse till regeringen, dateradden , framhållit att avgifter för isbrytningen inte börinföras då de skulle försämra sjötransporternas konkurrenskraft. Verket anservidare att trafikrestriktioner som innebär att isbrytarassistans till olikahamnar endast lämnas fartyg av en viss storlek är ett effektivare styrmedel änavgifter. TU1981/82:17 5 Frågan om avgiftsbeläggning avisbrytarverksamheten behandlades senast av i samband medbeslutet att införa transportstöd (prop. 1970:84, SU 1970:105, rskr 1970:271).Transportstöd infördes inte för sjötransporter vilket bl. a. motiverades medden avgiftsfria isbrytningen. Om avgifter för isbrytning införs kommer konkurrensförhållandenamellan land-och sjötransporter att rubbas. Utskottet anser därför att fråganbör tas upp i ett större sammanhang. I utredningen om sjöfartens roll itrafikpolifiken (SOU 1981:103) behandlas frågan om transportstöd tillsjöfarten. I avvaktan på den av regeringen aviserade propositionen medanledning av utredningen avstyrker utskottet motionen i denna del ochtillstyrker regeringens förslag till anslagsberäkning för Isbrytning. Utskottet godtar för sin del ävenregeringens övriga beräkningar av driftsanslag samt denföreslagna inriktningen av denna verksamhet. har i sinanslagsframställning beräknat medelsförbrukningen för investeringar undernästa budgetår till 137,4 milj. kr. Enligt föredraganden kan investeringsramenbegränsas till 65,4 milj. kr. vilket motsvarar en belastning på anslaget på45,7 milj. kr. Föredraganden framhåller att han inte utöver medel för vissaersättningsinvesteringar och arbetsmiljöförbättrande åtgärder är beredd attföreslå ytterligare resurser för fartygs- och båtinvesteringar eftersom verketde kunnat genomföra en relativt omfattande förnyelse av fartygs-och båtflottan. I propositionen föreslås vidare att verket på samma sättsom tidigare ges ett beställningsbémyndigande på högst 5 milj. kr. förleveranser av sjöfartsmateriel under /85. Utskottet tillstyrker den föreslagna investeringsramenliksom anslagsberäkningen. Utskottet godtar vidare att lämnasdet av föredraganden begärda beställningsbemyndigandet. I motion 1981/82:1892 (s) yrkas attregeringen i överläggningar med redarna och de fackhga organisationernakraftfullt verkar för att en sjöfartspolitisk uppgörelse kan nås. Motionärernaanser att statliga insatser för att öka konkurrenskraften hos den svenskasjöfarten bör göras under den förutsättningen att redarna garanterar att enviss del av nybeställningarna av fartyg görs hos svenska varv och att en ökadandel av handelsflottan blir svenskflaggad. De fackliga organisationerna har enligtmotionen förklarat sig beredda att medverka till åtgärder som förbättrarkostnadsrelationerna för svensk sjöfart. beslutade om nya riktlinjer försjöfartspolitiken varvid bl. a. ett långsiktigt sjöfartspolitiskt programantogs (prop. 1979/80:166, /80:30, rskr 1979/80:412). Målet för denstatliga sjöfartspolitiken angavs vara att skapa förutsättningar för attlandets utrikeshandel kan utföras på ett effektivt sätt till lägstasamhällsekonomiska 1* 1981/82. kostnader.Förutsättningar borde skapas för att trygga landets transportförsörjning ipoHtiska och ekonomiska krissituationer, och sjöfartens möjligheter att somkonkurrenskraftig exportnäring stärka betalningsbalans borde tas tillvara. Detsjöfartspolitiska programmet utgör enligt utskottets mening en god grund församhällets strävan att stärka den svenska sjöfartsnäringen. Som framhålls imotionen har emellertid svenska fartyg f. n. svårt att hävda sig i deninternationella konkurrensen. Dessa svårigheter förstärks av en mattutrikeshandel och av att många rederiers ekonomiska ställning är svag. Motbakgrund av dessa problem har på regeringens initiativ överläggningar förts mellanredarna och de fackliga organisationerna varvid olika stimulansåtgärder försvensk sjöfart diskuterats. Generaldirektören för har vidare påregeringens uppdrag fört samtal med parterna i syfte att utröna om dessa kundeenas om vilka åtgärder som är erforderliga. I en skrivelse till regeringen avden meddelade generaldirektören att vid överläggningarnaenighet inte kunnat nås om en gemensam framställning till regeringen. Utskottetkan i och för sig instämma i vad som sägs i motionen om det angelägna i attandelen svenskflaggade fartyg ökar och att nybeställningar av fartyg görs påsvenska varv. Utskottet konstaterar dock att regeringen redan tagit initiativav det slag som begärs i motionen. Tyvärr har dock parterna inte kunnat enasvilket betyder att två inbördes olika framställningar om stimulansåtgärder försvensk sjöfart föreligger. Enligt utskottets mening bör regeringensöverväganden med anledning av dessa förslag avvaktas varför motion 1981/82:1892(s) i denna del bör lämnas utan åtgärd från sida. I motion 1981/82:795 (partimotion, vpk) yrkas attriksdagen begär av regeringen att ett sjöfartspolitiskt program utarbetas medsamhällsekonomiska, sysselsättningspolitiska och försörjningsberedskapsmässigamålsättningar som grund. Det bör dessutom enligt motionärerna vara en del avoch harmonisera med ett långsiktigt industripolitiskt program som omfattar heladen svenska industrins utveckling. redan uttalat i det föregående fattade beslutom ett långsiktigt sjöfartspolitiskt program. Utskottet har också redovisat attregeringen tagit initiativ till överläggningar mellan sjöarbetsmarknadensparter. Regeringen har vidare i budgetpropositionen redovisat att ett förslagmed anledning av utredningen om sjöfartens roll i trafikpolitiken kommer attföreläggas . Utskottetanser mot denna bakgrund att något behov inte föreligger att av regeringenbegära att ett sjöfartspolitiskt program utarbetas i enlighet med vad som angesi motionen och avstyrker därför yrkandet härom. I mofion 1981/82:795 (parfimofion, vpk) yrkasvidare att regeringen utarbetar förslag till skapande av ett stadigt rederi ochstatlig leasingverksam- TU1981/82:17 7 het samt att uttalar att näringen anpassas tillUNCTAD-koden 40-40-20, bl. a. genom bilaterala avtal med råvaruproducerande ochprogressiva . Utskottet som har behandlat dessa frågor anfördedå att det är av stor betydelse för att den svenska sjöfartsnäringen skallkunna utvecklas i sunda former att konkurrensen inte snedvrids genom att statenengagerar sig som rederiägare (/80:26 och /81:17). Utskottetframhöll vidare att den sjöfartspolitiska utredningens förslag om ett statligtleasingföretag (SOU 1979:67) kunde medföra att de marknadsmässiga, kommersiellaoch tekniska bedömningar som bör göras i samband med investeringar i fartygkunde förlora i vikt vid de enskilda rederierna, som staten tvingadesgöra de nödvändiga bedömningarna. Beträffande UNCTAD-koden ansåg utskottet att bordeansluta sig på samma villkor som varigenom det från svensk sidagodtas att u-landsrederier inom linjekonferenser får sig tillförsäkrade en vissandel av konferenslasterna. Utskottet underströk att detta inte får tolkas somett allmänt godtagande av lastuppdelningsprincipen och att fortfarandeborde verka för att lastuppdelningen begränsas så att cross-trade-intressenainte ytterligare skadas. Utskottet som inte funnit anledning att ändra uppfattningi berörda frågor avstyrker motionen i dessa delar. I mofion 1981/82:795 (parfimotion,vpk) yrkas också att hos regeringen begär förslag syftande till attutveckla kust- och inrikessjöfarten med statlig rederiverksamhet. I motion 1981/82:1026 (vpk) yrkas att hosregeringen begär förslag till utbyggnad av sjöfartslederna till ochEnköping så att de kan anslutas till Mälarleden. Utskottet har tidigare uttalat att en större andel än f.n. av det samlade transportarbetet lämpligen kan ske till sjöss samt att denlånga kusten med kanalförbindelser till insjöhamnar och det väl utbyggdahamnsystemet i förening med en effektiv kustsjöfartsnäring borde kunna utnyttjasbättre (/80:26 och /81:17). I utredningen om sjöfartens roll i trafikpolifiken (SOU1981:103) behandlas såväl kust- och inrikessjöfarten som de inre vattenlederna.I avvaktan på regeringens ställningstagande med anledning av utredningsförslagenavstyrker utskottet motionerna såvitt nu är i fråga. I mofion 1981/82:1028 (parfimotion,vpk) yrkas dels att hos regeringen hemställer om förslag som innebäratt fartyg som för flagg som av Internafionella ()listas som bekvämlighetsflagg ej skall tillåtas anlöpa svensk hamn, såvida intefartyget har slutit avtal med ITF eller av ITF godkänt nationellt förbund och iövrigt uppfyller de krav som ställs på utrustning, bemanning etc. för att fåföra skandinavisk eller annan TU1981/82:17 8 etablerad flagg, dels att uttalar att statligaoch kommunala myndigheter för sina transporter inte skall anlita fiffelflaggadefartyg. Utskottet behandlade även dessa frågor i sina betänkanden1979/80:26 och 1980/81:17 och anförde då att bekvämlighetsflaggen utgör ettovälkommet inslag i världssjöfarten. borde därför fortsätta att verkaför internationell enighet om att undanröja skadeverkningarna av bekvämlighetsflottarnasverksamhet och om det visar sig vara den enda möjligheten avvecklabekvämlighetsregistren. Utskottet framhöll vidare att internationellaåtaganden i princip gör det omöjligt att hindra fartyg från att anlita svenskhamn bara med hänvisning till att fartyget för en viss flagg. Det är dockangeläget att noga övervaka att fartygen uppfyller överenskomna normer tillskydd för sjösäkerheten, de ombordanställda och havsmiljön varför utskottetansåg att borde prioritera inspektioner av fartyg som kanbedömas ha bristfällig standard. Beträffande yrkandet att statliga och kommunalamyndigheter ej bör anlita bekvämlighetsflaggade fartyg för transporter uttaladeutskottet att ett totalförbud skulle strida mot våra internationella åtagandenoch dessutom skulle kunna fördyra och i ett krisläge försvåra för landetsenergiförsörjning nödvändig tillförsel av oljeprodukter. Utskottet framhöllockså att kravet i upphandlingskungörelsen (1973:600) att affärsmässighet skalliakttas vid upphandling innebär att hänsyn också måste tas till transporternaskvalitet, varför det måste kunna förutsättas att statlig myndighet förvissarsig om att fartyg som man avser att befrakta inte brister i säkerhet ellerstandard och att inte rederier anlitas som undandrar sig sitt socialaarbetsgivaransvar. Enligt vad utskottet erfarit har skärptakraven på fartygen medfört att på olika sätt undermåligt tonnage ej kommit ifråga vid upphandling av frakttjänster för statliga myndigheter. Utskottet har inte funnit anledning att ändra uppfattningi dessa frågor och avstyrker därför motionen. I motion 1981/82:795 (partimotion,vpk) yrkas att uttalar sig för att bemanningen av isbrytare skallvara civil. I motion 1981/82:1892 (s) framhållsatt det inte är klarlagt att en övergång till civil bemanning av isbrytare ochsjömätningsfartyg skulle innebära stora merkostnader för samhället. Det yrkasdärför att ett fullständigt utredningsmaterial tas fram så att förslag ibemanningsfrågan kan läggas fram till behandling under nästa . Det sjöfartspolitiska beslutet innebar en fortsattmilitär bemanning av isbrytare och sjömätningsfartyg. Som grund till beslutetlåg bl. a. en av utarbetad rapport benämnd Bemanning av isbrytareoch sjömätningsfartyg. Frågan om civil bemanning hade utretts iflera omgångar . Den avgörande faktorn enligt propositionen vardet statsfinansiella läget. Den samlade merkostnaden, vad avser löner, TU1981/82:17 9 beräknades uppgå till minst 50 milj. kr. i 1979års lönenivå. Härtill skulle kostnader tillkomma för ombyggnad av äldre fartygså att de motsvarar civila krav. Dessa kostnader uppskattades i sjöfartsverketsrapport till 100 ä 200 milj. kr. Utskottet anser att dessa skäl alltjämt äger sin giltighetoch att något behov av att nu utreda frågan inte föreligger. Motionernaavstyrks därför i denna del. I motion 1981/82:426 (m) yrkas attriksdagen anhåller att regeringen framlägger förslag till en framfidastruktur av det svenska hamnväsendet och till hur den skall genomföras. Enligtmotionären har utvecklingen lett till en viss överkapacitet på hamnresurser.Det framhålls vidare att det inte torde vara realistiskt att tänka sig attkommunerna skulle vara beredda att göra avkall på den höga prioritering avhamnverksamheten som är vanlig och att det finns en uppenbar risk för attalltmer skattemedel kommer att satsas i en ofruktbar konkurrens mellan dehamnägande kommunerna. Av dessa skäl är det enligt motionen nödvändigt attsnarast genomföra en övergripande planering och styrning av det svenskahamnväsendet. I mofion 1981/82:1886 (s) framhållsatt kommun förlorat närmare 1 000 arbetstillfällenoch att svårigheterna för stålindustrin på orten inneburit konsekvenser ocksåför hamnen. Det hänvisas också i mofionen till en utredning, som kommunentillsammans med tagit initiativ till, i vilken konstateras atthamnens utvecklingsmöjligheter såväl vad beträffar massgodshantering somstyckegodshantering är goda. Motionärerna, som förordar hamn som enbashamn, anser att hamnen med mycket måttliga investeringar kan byggas ut kapacitet som svarar mot förväntad kolimport i hela . Utskottet har tidigare framhållit att det finns ett behovav en övergripande hamnplanering och att en mera aktiv styrning av hamnväsendetän den som sker f. n. är nödvändig (/80:26). På uppdrag av regeringenhar utarbetat en perspektivplan för hamnväsendet. I budgetpropositionenaviseras att ett förslag om hamnpolitiken med anledning av verkets rapportkommer att föreläggas . Regeringens förslag i denna fråga bör enligtutskottets mening avvaktas. Utskottet förutsätter att propositionen kommer attföreläggas utan onödigt dröjsmål. Någon särskild framställning tillregeringen, som begärs i motion 1981/82:426 (m), synes därför inte nödvändig. Med hänvisning fill det anförda anser utskottet attmotionerna 1981/82:426 (m) och 1981/82:1886 (s) i denna del bör lämnas utanåtgärd från sida. Bemanningen av fyrplatser tas upp i tre motioner. I motion1981/82:277 (c) yrkas att hos regeringen hemställer att ytterligareavbemanning av fyrar ej sker. TU1981/82:17 10 I motion 1981/82:785 (s) yrkas attriksdagen begär att regeringen skyndsamt vidtar åtgärder som säkrar fortsattbemanning av Hanö och Utklippans fyrar. I motion 1981/82:1024 (c) yrkas att begär attregeringen tillser att inom sin organisation och fortsattaverksamhet beaktar nödvändigheten av bemannad fyrplats på Hanö. Yrkandena motiveras på liknande sätt i de tre motionerna.De skäl som anförs är bl. a. att personbemanning av fyrarna är ett viktigt ledi , behovet av väderleksobservationer samt övervakning avbåttrafiken och då speciellt fritidsbåtarna. I samband med att fattade beslut ommiljösäkrare sjötransporter lades en ny handläggningsordning för indragning avkustpersonal fast (prop. 1980/81:119 bil. 2, /81:31, rskr 1980/81:442).Den nya ordningen innebär att innan åtgärder vidtas som syftar till indragningav personal, som har direkt betydelse för tillsynen och övervakningen avkusterna, skall andra berörda myndigheter och i det aktuellalänet informeras. Om finner att den tilltänkta indragningeninnebär mera väsentliga förändringar skall göra en allsidigutredning. Därvid skall bl. a. förslag lämnas på bemanning som tillgodoser deanspråk som olika samhällsintressen ställer. I utredningen skall även behandlasfrågor om finansiering av en fortsatt bemanning, fördelning av kostnader mellanolika intressenter samt huvudmannaskap för personalen. program för automatisering av bemannadefyrar har slutförts, vilket innebär att fast stationerad personal inte behövsför fyrteknisk tjänst. Av andra skäl än fyrtekniska finns emellertidfortfarande personal anställd på en rad fyrplatser. Hanö för vilken ärhuvudman är ett sådant exempel.