bet · G501SoU28 · 1981-12-31 00:00:00 — omen utredning om ett informationssystem om levnadsförhållandena för barn ochungdom, m. m. I motion 1980/81: 1251 av m.fl. (s)hemställs, såvitt härar i fråga (yrkandena 1 och 2), 1. att hos regeringenbegär en utredning om ett informationssystem om barns levnadsförhållanden ochförstärkning av forskningsresurser i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder inombarnhälsovården m. m. Yrkande4 i motionen har behandlats i utskottets betänkande SoU 1980/ 81:40(p. 1) ochyrkandena 3 och 5 i utskottets betänkande SoU 1981/82:1. Imotionen behandlas frågor rörande barn och ungdom. Betänkandet behandlar dedelar som rör upprättandet av ett informationssystem om barnslevnadsförhållanden och åtgärder inom barnhälsovården. Som exempel på sådanaåtgärder nämner motionärerna barnhälsovårdens utveckling, ökad barnkunskap iutbildningen av bl. a. sjukvårdspersonal, uppföljning av föräldrautbildningen,information och stöd till gravida missbrukare och registreringen av barnolycksfall. Motionärernaframhåller att man i stort kan hävda att svenska barns hälsotillstånd ärutomordentligt gott och atf dagens ungdom i genomsnitt är mycket öppnare,kunnigare och mer självständig än tidigare generationers. Motionärerna pekar emellertidockså på att det finns negafiva drag i samhällsutvecklingen - av merlångsiktig karaktär - och att dessa måste uppmärksammas. Som exempel på dessanämns bl. a. osäkerhet om föräldrarollens innebörd, begränsad tid förföräldrarna för vård av och umgänge med sina barn, den ökandeskilsmässofrekvensen, alkoholproblemet och narkotikamissbruket,boendesegregation och en stark kommersialisering av fritiden för barn ochungdomar. Iföljande avsnitt lämnas en närmare redovisning för motionärernas motivering förde i detta betänkande redovisade yrkandena. Informationssystemom levnadsförhållandena för barn och ungdom, m. m. Motionärerna anser att regeringen bör utreda fråganom ett informationssystem om barnens levnadsförhållanden och förstärkning avforskningsresurserna härför. I motionen sägs att en systematisk och kontinuerliguppföljning av barns fysiska och psykiska hälsa med hänsyn till objek-1 1981/82. SoU1981/82:28 2 tiva och subjektiva hälsobegrepp och insatta i ett socialtsammanhang helt saknas. En sådan fortlöpande kartläggning av barns hälsa ochvälfärd är enligt mofionärerna av vital betydelse som underlag för en aktiv ochrättvis barn- och famijjepolitik. Motionärerna menar aft vad som behövs är entvärsnittsundersökning av barns hälsotillstånd och levnadsvillkor för att manskall kunna observera förändringar i dessa avseenden över tiden. Vilka"hälsovariabler" som skall ingå och vilka barn som skall undersökasbör enligt motionen bli föremål för noggranna överväganden, men proceduren börkunna genomföras på ett ganska enkelt och samfidigt pålitligt sätt, tror man.Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt särskilt utsatta grupper, t. ex. kronisktsjuka och handikappade barn. De många mindre undersökniingar som gjorts på olika sättvid olika tidpunkter gör def enligt motionärerna inte möjligt att annat än ibegränsade avseenden få uppgifter som möjliggör en kvalitativ bedömning av utvecklingenav barns levnadsförhållanden över en längre tidsperiod. Med barnens villkoravses infe att man skall följa enskilda barns utveckling utan att man skall fäett underlag om barnkollektivets utveckling i skilda avseenden. Motionärerna tänker sig att man kan ha en löpanderedovisning från förlossningen, 4-årskontrollen, vid inträdet i förskolan ochskolan och vid utträdet ur och kanske någon gångdäremellan . Över frägan om informationssystemoch förstärkning av forskningsresurser har , statistiskacentralbyrån, datainspektionen, , delegationen för socialforskning och barnmiljörådet yttrat sig. Därutöver har inkommit med en skrivelse, där man bl. a. tar upp dennafråga. finner def ytterst angeläget att manutreder möjligheterna att dels få till stånd ett löpande informationssystem ombarns och ungdomars levnadsförhållanden, dels förbättrar kvaliteten i data somsamlas in vid barns kontakter med olika samhällsinstitutioner. I yttrandet tarman upp att befintligt informationssystem - exempelvis det arbete som utförs avstatistiska centralbyriin - kan kompletteras och byggas uf. angervissa möjligheter att göra förbättringar när def gäller insamlingen av datainom socialsektorns område men anser att det bör undersökas vilka möjlighetertill förbättringar i statistikföringen som finns. anser vidare att det är väsentligt aft defskapas tillräckliga resurser för forskning och kvalificerat utredningsarbetenär det gäller frågor av mera övergripande eller långsiktig karaktär inombarnomsorgen där bristerna är stora i dagens läge. Även barnomsorgsområdet ividare bemärkelse anser man bör bli förmål för specialstudier med sikte på den SoU1981/82:28 3 Som exempel nämner man frågor somrör barn som visfas i familjehem eller hem för vård eller boende, kronisktsjuka barn, handikappade barn och invandrarbarn. Även ungdomens särskilda situafionbör enligt bli föremål för forskning och utvecklingsarbete. I () yttrande konstateras attstatistik som avser att särskilt beskriva barnens förhållanden i storutsträckning saknas. Härefter redovisas olika typer av statistik som berörbarn. I första hand nämns den s. k. socialtjänststatistiken, vilken omfattarbarn för vilka beslutats om insatser enligt barnavårdslagen, barn i fosterhemoch barn i ungdomsvårdsskolor, liksom uppgifter om barn i barnomsorgen, dvs. iförskola, familjedaghem och fritidshem. På grundval av SCB:s undersökningar av vuxnas (åldrarna16-74 år) levnadsförhållanden (den s.k. ULF-undersökningen) haren sammanställningsom belyser bakgrunden till barnens levnadsförhållanden i form av föräldrarnaslevnadsvillkor utarbetats. Även statistik som rör ungdomar har av SCB sammanförts ien särskild publikation. Samma sak har gjorts beträffande gruppen invandrare. SCB nämner också att def finns ett flertalstatistikgrenar där barn ingår som delpopulation. Som exempel nämns folk- ochbostadsräkningarna, arbetskraftsundersökningarna, statistiken över hushållensinkomster och undersökningarna av levnadsförhållanden. Mot ovan angivna bakgrund vill SCBvad gäller motionens förslag om en utredning om ett informationssystem om barnslevnadsförhållanden förorda en närmast pragmatisk ansats enligt följandemodell a) Genomgång avbeflnflig statistik hos SCB och hos andra myndigheter för atf närmare kartlägga- förslagvis i en "temapublikafion" - hur barn och deras förhållandenbelyses i nuvarande statistik. b) Utvärdering avden redovisning som presenterats i temapublika-tionen och som kan ligga tillgrund för behovsanalysarbetet och det fortsatta arbetet med en plan förutveckling av statistik över barn. c) Genomgång avolika stafisfikgrenar för aft närmare klarlägga möjligheterna aff genomspecialbearbetningar av olika slag få ytterligare information om barn ochbarns levnadsförhållanden (ex skulle uppgifter från folk-och bostadsräkningarnaår 1975 och 1980 kunna utnyttjas för atf belysa förändringar i barnsfamiljemönster). d) Därutöver bör möjligheterna undersökas att påverkauppgiftsinsam lingen från t.ex. hälsokontroller, barnomsorgsinstitutioner m.m. så att barnens delaktighet i välfärden kan studeras bättre liksom möjligheterna att införa ny statistik som exempelvis rapportering av barnolycksfall. () anser attett informationssystem bör utredas grundligt vad avser såväl målsättning,innehåll som utförande. Enligt SÖ:s mening bör målsättningen för enlongitudinell kartläggning av barns och ungdomars levnadsförhållanden vara aftge en bakgrund till planering av SoU 1981/82:28 4 barn-och familjepolitik och till samhällets förebyggande insatser i förskola ochskola. Speciellt noga anses livssituationen böra dokumenteras för barn medkroniska sjukdomar, för barn som är psykosocialt utsatta och för invandrarbarn. Vadgäller innehållet konstateras att dokumentation om barns och ungdomars fysiskahälsa redan föreligger i stor utsträckning inom barnavårdscentral ochskolhälsovård medan kartläggningen av barns psykiska hälsa är sämretillgodosedd. SÖ påpekar också att det inte räcker med ett informationssystemsom är uppbyggt kring den enskilda individen utan ett väl fungerandeinformationssystem bör innehålla mått på barnens och familjernas miljö.Utförandet av kartläggningen bör knytas till redan befintliga organ somtillförsäkras resurser för fördjupade undersökningar, sammanställningar ochutvärderingar. Datainspektionenkonstaterar att en tämligen omfattande registrering av uppgifter om barn ochungdomar för olika forsknings- och statistikändamål förekommer både med ochutan hjälp av ADB-teknik. Huruvidaett sådant informationssystem som skisseras i motionen är berättigat eller ejanser man faller utanför datainspektionens kompetensområde att bedöma, och maninskränker sig till att anföra synpunkter pä de integrifetsfrågor som förslagetaktualiserar och som inspektionens praxis ger stöd för. Detskisserade informationssystemet torde också enligt datainspektionen på grundav sin karaktär kunna komma att omfatta åtskilliga uppgifter, bl. a. avintegritefskänslig natur, som normalt förekommer i skilda register och som nukan komma aft ge en mer heltäckande bild av den registrerade. Datainspektionensäger fortsättningsvis att ett personregister som ger möjlighet fill mer ellermindre "täckning" av en person i olika avseenden måste betraktas somrelativt sett mycket integritetskänsligt. Det faktum att registret enligtförslaget måste föras under en relativt sett lång fid ökar ytterligareintegritetsriskerna. Enligt datainspektionens uppfattning bör, dåuppgifter insamlas för forskningsändamål, registreringen bygga på frivilligmedverkan. Detta innebär att de som kan komma att registreras vid insamlandetav uppgifterna skall informeras om atf deltagandet är frivilligt, ändamålet medregistreringen, vilka uppgifter som tillförs registret och att uppgifternaskall bearbetas med hjälp av automatisk databehandling. Även i det falluppgifter insamlas enbart från andra manuellt eller maskinellt förda registeranser datainspektionen att de registrerade i princip bör informeras om att uppgifterom dem skall bearbetas med hjälp av automatisk databehandling. Datainspektionenmeddelar regelmässigt föreskrifter av ovan nämnd innebörd för personregistersom inrättas och förs för forsknings- och stafisfikändamål. I detta fall måstefrågan om eventuell information till vårdnadshavare beaktas. SoU1981/82:28 5 Detta slag av föreskrifter överensstämmeri sina huvuddrag med de forskningsetiska principer för psykologisk-pedagogiskhumanforskning som tillämpas av humanistisk-samhällsvefenskapligaforskningsrådet vid etikgranskning av forskningsprojekt. I vissa fall har datainspektionen funnit möjligt atf avståfrän att meddela sådana föreskrifter, t. ex. då ett personregister endast försunder en begränsad tid eller då omständigheterna i övrigt är sädana att riskenför integritetsintrång synes mindre. De uppgifter spm kan komma att ingå i registret synes varaav den art aft dessa inte bör vara offentliga. Det bör därför föreliggasärskilt stöd för sekretess enligt sekretesslagen (1980:100). Det bör i ett eventuellt utredningsarbete beaktas vilkamöjligheter som kan finnas att i så hög grad som möjligt undanröjainegritetsriskerna, t. ex. genom frivilligt deltagande, minimering avuppgiftsinnehållet, begränsning av populationen, bearbetning endast påavidentifierat material och andra särskilda säkerhetsåtgärder m. m. Def skisserade systemet synes dock infe, enligt vaddatainspektionen kan bedöma, medföra andra integritefsrisker änsådana som kan förebyggas med hjälp av föreskrifter enligt 6 § datalagen. Datainspektionen erinrar om atf före eff eventuelltregerings- eller riksdagsbeslut om inrättande av personregister skalldatainspektionens yttrande enligt 2 § andra stycket datalagen inhämtas. Delegationen för social forskning(DSF) anser det angeläget att frågan om ett informationssystem rörande barnsoch ungdomars levnadsförhållanden och de olika förutsättningarna härförprövas. Detta bör enligt delegationen ske mot bakgrund av en övergripandekartläggning av forskningen inom området samt en översyn av de samladeresurserna för forsknings- och utvecklingsarbetet rörande barns och ungdomarslevnadsmiljö och uppväxtvillkor. Därutöveranför delegationen bl. a. följande. I egenskap av centralt sektorsorganmed ansvar för FoU-frågor inom bl. a. familjepolitikens område anser DSF detvara ytterst angeläget atf utveckla kunskaperna rörande barns och ungdomarslivsvillkor i olika avseeenden. Det statistiska underlag som finns ärotillräckligt bl. a. när det gäller: att klargörahur den aktuella samhällsutvecklingen och förändringarna i arbetsliv ochsamhällsplanering griper in i och påverkar barnfamiljernas och ungdomarnas livsamt klarlägga de mekanismer som skapar väl-färdsbrisfer och ogynnsammalivsvillkor bland barn och unga att belysaverkningarna av de familjepolitiska stödformer som finns samtmöjligheterna aff arbeta förebyggande och strukturinriktat inom ramen försocialtjänsten och primärvården atf belysamöjligheterna att ge omsorgen om barn och ungdom ett innehåll som svarar motsocialtjänstlagens intentioner, både i fråga om dess allmänna delar och i frågaom insatserna för barn och ungdomar med behov av individuellt avpassat stöd att geutgångspunkter för en vidgad samverkan mellan de olika samhällsorgan ochsektorer som delar ansvaret för barns och ungdomars samlade välfärd. 11 1981/82. SoU 1981/82:28 6 Ett informationssystem som gör def möjligt atffölja utvecklingen beträffande barns och ungdomars levnadsförhållanden övertid bör i flera av dessa avseenden kunna lämna viktiga bidrag och ge säkrareutgångspunkter för samhällets allmänna barn- och familjepolitik. Samtidigtär det enligt DSF angeläget atf utveckla ett sysfem för information ocherfarenhefsåterföring som också kan tillgodose behovet av planeringsunderlag påolika nivåer inom den kommunala förvaltningen. För detta syfte skulle ettinformationssystem som bygger på den socialstatistik som tas fram inom ramenför den kommunala behöva utvecklas. DSFanser det mot denna bakgrund angeläget att såväl syftet som de praktiska ochekonomiska förutsättningarna för ett eventuellt informationssystem rörandebarn och ungdomar klargörs. Beträffandeförstärkning av forskningsresurserna anför delegationen. Inom barn- och familjepolitikens område har underden senaste tioårsperioden relativt omfattande resurser satsats på forsknings-och utvecklingsarbete, främst i anslutning till olika utredningar men även iform av fristående projekt. DennaFoU-verksamhet, som främst avsett barn i förskoleålder, har till övervägandedel varit spridd över ett antal forskningsinstitutioner och discipliner. Mångaav projekten har dessutom haft karaktären av lokala försök som utvecklats utansammanhållande ramprogram eller gemensamma ansatser vad gäller uppläggning ochgenomförande. Forskningen om barn är således splittrad på många olikahåll och bedrivs huvudsakligen i form av avgränsade projekt. Motdenna bakgrund anser DSF def vara angeläget atf söka erhålla en samlad bild bådeav den kunskap som redan finns eller kan utvinnas ur redan utförd forskning,och av möjligheterna atf utnyttja befinfliga resurser mer effektivt än som skeri dag. tillstyrker motionärernas förslageftersom rådet anser det väsentligt aft följa förändringen över fiden i barnslevnadsvillkor. Rådet påpekar också atf nuläget finns utförligt och brabeskrivet i t. ex. Barnmiljöufredningen, ,Ej till salu, och barn och och betongen. Man vill också fästa uppmärksamheten på atf def saknastillräcklig kunskap om vilka effekter som olika samhälleliga insatser för barnger. Svenskabarnläkarföreni/igen understryker kraftigt att olika mått på barns hälsa ochutveckhng utgör värdefulla indikatorer pä barns sociala situafion ochlevnadsvillkor men aft vi tyvärr ännu saknar en överblick över barns hälsa iflera sådana avseenden. Detframhålls att det handlar om mycket sammansatta problem och såväl i fråga omkriterier på barns hälsa som när det gäller tolkningen av dessa finnsmetodproblem som behöver analyseras närmare. Ett stort behov av sammanfattandestudier finns som på ett statistiskt säkert underlag kan ge ett samlatperspekfiv över den utveckling som ägt och äger rum i fråga om barnshälsotillstånd. SoU1981/82:28 7 Barnmiljöufredningen som arbetadeunder hade enligt sina direktiv (S 1973:08) som huvuduppgift attge en sådan deskriptiv analys av barnens levnadsförhållanden, aft den kunde geunderlag för en åtgärdsinriktad diskussion om barnens situation. Ihuvudbetänkandet Barnens livsmiljö (SOU 1975:30) redovisade utredningen enkartläggning av viktiga miljöer för barn. Som bakgrundsmaterial till dettabetänkande publicerades sju rapporter som behandlade olika delar avbarns levnadsvillkor. I sitt slutbetänkande Barnen (SOU 1979:41)beskrivs den framtida utvecklingen på några för barnen väsentliga samhällsområden. I samarbete med delegationen för social forskning harbarnmiljöufredningen låtit utföra en probleminventering och forskningsöversiktkring barns levnadsförhållanden (Barns levnadsförhållanden, probleminventeringoch forskningsöversikt, , stencil, ). Under det internationella gjorde svenskauniversitet och högskolor i samarbete en inventering av pågående och avslutadforskning om barn som presenterades i en serie om nio kataloger. Utgivningenskedde med stöd från regeringens särskilda beredningsgrupp för barnåret samtskolöverstyrelsen och universitets- och högskoleämbetet. I dessa katalogerfinns närmare 700 projekt upptagna. Utöver dessa projekt bedriver mångalandsting och kommuner egna forskningsprojekt. Rädda barnen har under år 1981givit ut en översiktlig redogörelse för den forskning och de utredningar somgjorts för att kartlägga, visa på brister och förbättra barnsuppväxtförhållanden. Förebyggande åtgärder för barn I motionen (s. 10 ff) framhålls bl.a. att de nya uppgifter för barnhälsovården som föreslagits i socialstyrelsensförslag till principprogram för mödra- och barnhälsovården enligt bedömare kankomma att leda till att arbetssätt och arbetsformer behöver utvecklas ochomprövas. Motionärerna understryker att det därför är av betydelse attsocialstyrelsen i sin verksamhet lägger stor vikt vid frågan ombarnhälsovårdens utveckling. Inte minst betydelsefull är uppföljningen avriksdagsbeslutet om föräldrautbildning i samband med barns födelse, anförmotionärerna vidare. Det framhålls aft det är betydelsefullt aft man sökerfinna och föra ut exempel som kan tillämpas på mänga håll liksom attverksamheten kommer till stånd enligt intentionerna. Det räcker inte. med föräldrautbildning i landstingens regi utan uppföljni/ig avföräldrautbildningen måste ske pä olika sätt - genom studieförbund och andrafrivilliga organisationer. SoU1981/82:28 8 Motionärerna anför vidare bl. a.att det finns många skäl att ägna stor uppmärksamhet åt barns fysiska miljö.Det gäller, sägs det, bl. a. de olycksfall som drabbar många barn, ibland medkonsekvenser för hela livet. För att man på ett rätt sätt skall kunna vidta debehövliga åtgärderna krävs, sägs det vidare, bl. a. en fiirflöpanderapportering om barnolycksfall och barns olika miljöer. Man bör enligtmotionärerna överväga att koppla det informationssystem om barnslevnadsförhållanden som de begär i det av utskottet tidigare i detta betänkandebehandlade yrkandet I i motionen till en registrering av barnolycksfall. Motionärerna tar vidare upp fråga om imdervisning o/n barnjör olika yrkeskategorier samt anför bl. a. följande. En rad olika yrkesgrupper - inomsjukvården och socialvården - kan i sin yrkesutövning ställas inför barn ochungdomar med särskilda problem. Det gäller läkare, sjuksköterskor och annansjukvårdspersonal, det gäller kuratorer m.fl. inom sjukvården, def kannaturiigtvis också gälla andra yrkesgrupper inom dessa verksamhetsområden. Förden personal som skall arbeta i förskolan och skolan är utbildningen givetvisinriktad pä den kommande arbetsuppgiften att ha med barn att göra. För andra,nämnda yrkesområden kan inte utbildningen vara lika inriktad på barnsbehov. Det bör enligt vår mening vara angeläget att undersöka förutsättningarnatill sädana omprioriferingar - inom den givna utbildningstiden -som leder tillatt frågor kring barns svårigheter och problem, sätt att bearbeta och lösa demetc. får ökad vikt i undervisningen. Det kan gälla sådana saker som aU fåfördjupade kunskaper om samspelet mellan barn, familj och samhälle samt aftunder utbildningen få praktisk erfarenhet av arbetet inom förskola, socialbarnavård i övrigt etc. En första kartläggning borde kunna företas avbarnmiljörådet i samarbete med , samtuniversitets- och högskoleämbetet. Det framhålls också att en särskiltviktig del av mödrahälsovårdens verksamhet avser information och stöd tillgravida kvinnor med niiss-hruksproblem, mot bakgrund av att forskning omalkoholens och narkotikans inverkan på och det nyfödda barnet visat attmissbruk hos modern dels innebär en betydande risk för fosterskador, dels utgören allvarlig social belastning för barnet och dess familj. Motionärerna understrykeratt det är en mycket angelägen uppgift för den förebyggande mödravården atfförhindra att barn erhåller svåra kroppsliga, psykiska och/eller socialahandikapp genom moderns missbruk under graviditeten och genom barnets uppväxt ien missbrukarmiljö. Motionärerna erinrar om att sjukhusettilldelats resurser för en specialmottagning för kvinnor med alkoholproblem itidigt skede och att samarbetsorganet för alkoholfrågor föreslagit att medelanslås till utbildningsverksamhet. Motionärerna betonar att det är viktigt att det inte blirfråga om någon engångssatsning utan ett engagemang som möjliggör att allasjukvårdsområden sätter in kraftiga resurser. SoU1981/82:28 9 Barnhälsovårdens innehåll och organisation fastställde år 1969ett normalreglemente för mödra- och barnhälsovården (MF 1969:39). Enligt dettahade barnhälsovården till uppgift att förebygga sjukdomar i såväl fysiskt sompsykiskt hänseende för barn under skolåldern. Normalreglementet har numeraersatts av Allmänna råd om hälsovården för mödrar och barn inom primärvården(1981:4) och Förslag till principprogram för mödra- och barnhälsovården(redovisar 1979:4). F. n. pågår en omstrukturering av hälso- och sjukvårdenmed uppdelning av verksamheterna på primärvård, länssjukvård och regionsjukvårdi enlighet med ett principprogram jör hälso- och sjukvården inför 1980-talet(HS 80). som presenterade är 1975 (anser1976:1). Den övervägande delen av vården skall lämnas inomprimärvården vid vårdcentraler och vid sjukhem. För den specialiserademedicinska verksamheten skall primärvården kunna repliera på länssjukvårdenoch på regionsjukvården. Primärvården skall ha ett förstahandsansvar förhälsotillståndet hos befolkningen inom ett begränsat geografiskt område. Vidsidan av sjukvårdsuppgifterna skall primärvården ha en klar hälsopolitiskinriktning. De hälsovårdande och förebyggande åtgärderna skall avse såväl denkroppsliga som den psykiska hälsan. Som exempel pä åtgärder av nämnda slagredovisar principprogrammet hälsovärdsupplysning, insatser syftande till ökadförståelse för sjukas och handikappades problem, hälsokontroller,skolhälsovård, hälsovård i förskolan, företagshälsovård, förebyggande mödra-och barnhälsovård och familjerådgivning. I principprogrammet konstateras att en stor del av denförebyggande verksamheten emellertid fill sin natur är socialpolitisk och attdet ter sig naturligt att en utbyggd primärkommunal socialvård tar på sig ettökat ansvar för förebyggande åtgärder beträffande den psykiska hälsan. Det ovan redovisade förslaget till principprogram förmödra- och barnhälsovården (redovisar 1979:4) innehållerriktlinjer för mödra- och barnhälsovårdens framtida innehåll och organisation. I utredningsarbetet har man haft dels ettsocialpolitiskt/familjepolitiskt perspektiv, dels ett hälsopolitiskt/medicinsktperspektiv.