bet · G501JuU37 · 1981-12-31 00:00:00 — om anslag till m. m. 1981/82:100bil. 5, B 1, B 3 och B 8B 10, jämte motioner) Regeringen har i proposition1981/82: 100 bilaga 5 Oustifiedepartementet) under punkt B 1 (s. 38 och 39)föreslagit att till för /83 anvisaett förslagsanslag av . I motion 1981/82:717 av . (c) hemställs att beslutar om anordnandet av polisforskning vidpolishögskolan och att i anledning härav inrättas en professur i ämnet. I motion 1981/82: 1224 av m. fl. (m)yrkas, såvitt nu är i fräga, under hänvisning till förslag i motion1981/82:2018 om inrättande av en professur i polisforskning vid ,att beslutar att till för /83anvisa ett förslagsanslag av . (yrkandet). I mofion 1981/82:1702 av m. fl. (fp) yrkasatt begär att regeringen ger till känna vad somanförts i motionen om behovet av förbättrad utbildning för poliser om diabetesoch insulinkänningar. I mofion 1981/82:2031 av m.fl. (m) yrkas,såvitt nu är i fräga, under hänvisning till vad som anförts i motion1981/82:2018, att beslutar att en professur i polisforskning inrättasvid (yrkande 5). fattade beslut omriktlinjer för en reform i fråga om polisens uppgifter, utbildning ochorganisation m.m. (prop. 1980/81:13, JuU 24, rskr 210). Uppgifter rörande detpraktiska genomförandet av reformen har anförtrotts polisberedning (Ju1981:02). I polisberedningens uppgifter ingår att göra enorganisatorisk översyn av . I budgetpropositionen anger departementschefen att hanbedömt att 400 aspiranter bör tas in till under nästa budgetår.Regeringens förslag till medelsanvisning under förevarande anslag har beräknatsmed 1 1981/82. JuU 1981/82:37 2 Nägra nya tjänster föreslås intebli inrättade. I motionerna 717 och 2031 framställs yrkanden avinnebörd att skall besluta inrätta en professur i polisforskning vidpolishögskolan. I motion 1224 begärs den ökade medelsanvisning (-. )under förevarande anslag som erfordras för inrättande av professuren fr. o. /83. Sompåpekas i motionerna bedrivs det i inte någon institutionaliseradakademisk forskning kring polisarbetet. Frågan var aktuell i samband med 1981års polisreform. Den berördes i anslutning till de riktlinjer förpolisutbildningen som ställde sig bakom (prop. 1980/81:13 s. 127, jfrJuU 24 s. 18 f). Vid behandlingen av frågan om huvudmannaskapet förpolisutbildningen uttalade departementschefen att det är värdefullt om denna -utan att det nuvarande huvudmannaskapet ändras i högre grad kan integrerasmed den övriga högre utbildningen. Han fillade att detta kan vara enutgångspunkt för en ökad satsning på polisforskningen, ett forskningsfält inomvilket otvivelaktigt åtskilligt återstår att uträtta. Det är naturligtvis avvärde - tillade departementschefen vidare - om polisforskningen förankras idet allmänna högskoleväsendet även om ett samarbete med bl. a.rikspohsstyrelsen och brottsförebyggande rådet ofta torde te sig naturligt. Denförut nämnda polisberedningen har att behandla olika, principiella frågorrörande polisutbildningen, bl. a. såvitt gäller samordning mellan polis- ochhögskoleutbildningen (se kommittéberättelsen 1982 del II s.134). Utskottetanser att det - säsom uttalades i samband med förra årets polisreform -återstår åtskilligt att uträtta inom det forskningsfält som berörs imotionerna, och utskottet instämmer i vad som sägs i motionerna 717 och 2018 omatt polisarbetet med hänsyn till dess viktiga funktioner i samhället motiverarsärskilda forskningsinsatser. Utskottet anser också att det därför kan finnasskäl för att en professur i ämnet inrättas eller att forskningsverksamheten påområdet på annat sätt förstärks. Ett sådant ställningstagande ligger också ilinje med statsmakternas allmänna satsningar pä en förstärkning av forskningen(jfr prop. 1981/82: 100 bilaga 12 s. 368 och prop. 1981/82:106). Medhänsyn till denna frågas anknytning fill polisberedningens arbete såvitt gällersamordning mellan polis- och högskoleutbildningen bör den enligt utskottetsmening närmare övervägas av polisberedningen. Erforderlig medelsanvisning färske i ett senare sammanhang. här med anledning av motionerna 717 och 2031 uttalat ompolisforskning bör som sin mening ge regeringen till känna.Utskottets ställningstagande innebär att motion 1224 i här behandlad delavstyrks. JuU 1981/82:37 3 Imofion 1702 begärs ett tillkännagivande av om behovet av förbättradutbildning för pohsmän om diabetes och insulinkänningar. I motionen erinras omatt människor kan drabbas av ett akut sjukdomstillstånd ute på gatan eller påannan allmän plats och att det då ofta rör sig om hjärtinfarkt, hjärnblödning,epilepsi eller diabetes. I anslutning härtill lämnas uppgifter av innebörd attpolisen ofta missbedömer sådana situationer och uppfattar dem som utslag avberusning. Utbildningen måste därför enligt motionärerna bli bättre. Dettagäller både grundutbildningen och fortbildning för vidmakthållande avkunskaperna. Attvissa sjukdomar kan framkalla omtöckningstillständ som lått kan förväxlas medberusning har man inom polisen varit medveten om. På olika sätt,främst genom utbildning och information, har riktatpolismyndigheternas uppmärksamhet härpå. meddeladerikspolisstyrelsen särskilda anvisningar rörande omhändertagande, förvaringoch värd av berusade eller eljest omtöcknade personer. I anvisningarna angavsbl. a. lämpliga åtgärder för fall då personer drabbats av epileptiskt anfall,sockerkoma, insulinchock eller insulinkänningar. Dessa anvisningar omarbetadesår 1976 och intogs som bilaga till föreskrifter förverkställighet av lagen om omhändertagande av berusade personer m.m. Deutformades i nära samråd med . Berörda organisafioner, bl. a.Svenska Diabetesförbundet, gavs också tillfälle att komma med synpunkter.Rikspolisstyrelsen lät trycka anvisningarna i en särskild publikationbenämnd "Hur man känner igen och bör handla vid vissa akuta tillstånd ochvissa sjukdomar". Publikationen med anvisningarna har tilldelats samtligapolismän. Rikspolisstyrelsenföreskrev att all polispersonal skulle utbildas i tillämpningenav bl. a. lagen om omhändertagande av berusade personer m. m. som trädde ikraft . Samtliga polismän beräknades genomgå regional/lokalutbildning omfattande . till lagen medtillhörande anvisningar beträffande åtgärder vid vissa akuta tillstånd ochsjukdomar behandlades bl. a. vid denna utbildning. Ipolisens grundutbildning (grundkursen) ges en ingående undervisning om diabetesoch andra här nämnda sjukdomstillstånd säväl i ämnet sjukvård och rättsmedicin() som i ämnena ordningspolistjänst-övervakning ochordningspolistjänst-trafik. Utskottet vill till en början framhålla attmotionen riktar uppmärksamheten på ett medicinskt och socialt problem somberör ett stort antal människor. Utskottet kan också sä fill vida instämma itankarna bakom motionsyrkandet att utskottet finner det angeläget attsamhället tar på sig ett ansvar för informationsinsatser om de olikasjukdomstillstånd det här är fråga om, riktade både till allmänheten och tilldem som i tjänsten kan komma i närmare kontakt därmed. JuU1981/82:37 4 När det gäller de mera speciellaförslag som förs fram i motionen vill utskottet rent allmänt uttala att detsjälvklart är av största vikt att misstag av det slag motionärerna berörundviks. Utskottet har tagit del av en detaljerad redovisning för uppläggningenav undervisningen vid om diabetes liksom av de föreskrifter ochandra publikationer i ämnet som används inom poUsverksamheten. Utskottet, somutgår från att är beredd att ta de inifiafiv till ytterligareinformation och utbildning som utvecklingen kan påkalla, finner att skäl saknastill någon åtgärd frän sida med anledning av motionen. Vad departementschefen anfört underförevarande anslag föranleder inget särskilt uttalande frän utskottets sida,och utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning. attriksdagen med anledning av motion 1981/82:717 och motion 1981/82:2031 i dennadel (yrkande 5) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförti detta hänseende, 2. beträffandepolisutbildning om diabetes m. m. att avslår mofion 1981/82:1702, attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag pä motion1981/82:1224 i denna del (yrkande 1) till för budgetåret1982/83 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen harunder punkt B 3 (s. 40-42) föreslagit att till Statenskriminaltekniska laboratorium för /83 anvisa ett förslagsanslagav . Regeringens förslag under dennapunkt innebär en ökning av anslaget med . i förhållande till anslagetför innevarande budgetär. En engängsanvisning om ca 1,4 milj. kr. har beräknatsför inköp av utrustning som skall användas bl. a. vid analyser avbiandnarkotika och vid analyser vid misstanke om miljöbrott. I övrigt hänförsig uppräkningen av anslaget framför allt till ökade lönekostnader. Några nyatjänster föreslås inte bli inrättade. Laboratoriet fyller en viktig uppgift i samhälletsinsatser mot framför allt den grövre brottsligheten. Kriminaltekniken fär enallt större betydelse för JuU 1981/82:37 5 attåstadkomma bevisning i brottmål, som satsningarna pä att bekämpanarkotikabrottsligheten och annan grövre brottslighet ökar. De nu nämndaförhållandena torde vara de främsta skälen till att också antalet ärenden hoslaboratoriet har ökat. Enligt vad som upplyses i budgetpropositionen harsålunda t. ex. antalet narkotikaärenden under / 81 ökat med ca62%. Det erinras i budgetproposifionen om att personallä-gét vid laboratorietär bekymmersamt. Motbakgrund av den beskrivna situationen har det enligt vad departementschefenuppger inte varit möjligt att tillämpa huvudförslaget om besparing på anslagettill laboratoriet. framställning om bl. a. inrättande avnya tjänster vid laboratoriet tillgodoses likväl inte. Utskottethar i samband med de tvä senaste årens behandling av anslagen tilllaboratoriet uttalat att det är angeläget att effekterna av de ökadesatsningarna mot narkotikabrottsligheten inte motverkas av bristande personellaresurser hos laboratoriet. Det sagda har enligt utskottets uppfattningalltjämt aktualitet. Utskottetanser det otillfredsställande att de ekonomiska resurserna måste begränsas iett läge då ärendeökningen i sig är besvärlig nog. Med hänsyn tillangelägenheten av de övriga anslagsbehov som måste tillgodoses anser utskottetdock - om än med viss tvekan - att regeringens medelsberäkning under dennapunkt får godtas. Härvidlag förutsätter utskottet att utvecklingen underbudgetåret av arbetsbelastningen vid laboratoriet noga följs och attlaboratoriet, när sä behövs, i särskild ordning filiförs extra resurser. att till Statens kriminaltekniskalaboratorium för /83 anvisar ett förslagsanslag av . 3.Gemensam kontorsdrift m.m. inom kvarteret . Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt B 8 (s. 53 och 54) och hemställer att riksdagentill Gemensam kontorsdrift m.m. inom kvarteret för /83 anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 9 (s.54 och 55) och hemställer att till Diverse utgifter för budgetåret1982/83 anvisar ett förslagsanslag av . 5.Byggnadsarbeten för polisväsendet. Regeringen har under punkt B 10 (s. 55 och56) föreslagit att JuU 1981/82:37 6 1. bemyndiga regeringen attbesluta om byggnadsarbeten för polisväsendet inom de kostnadsramar som harförordats i propositionen, 2. till Byggnadsarbeten förpolisväsendet för /83 anvisa ett reservationsanslag av 32000000kr. I mofion 1981/82:1700 av ()hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionenanförts gällande ombyggnad av polishuset i . Imotion 1981/82:1701 av () hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nybyggnad av polishusi . Regeringens förslag under förevarande punkt innebärbl. a. att 15 milj. kr. får disponeras under /83 för inlösen avpolishus som har uppförts efter kommunala eller enskilda åtaganden, attkostnadsramarna för pågående byggnadsprojekt ändras på grund av den allmännabyggnads-kostnadsstegringen samt att kostnadsramar förs upp iinvesteringsplanen och medel beräknas för nya förvaltningsbyggnader iArvidsjaur och med lokaler för polisen och andra myndigheter. Departementschefenanmäler vidare planer på en ny förvaltningsbyggnad i med lokaler förbl. a. polisen. Projektet anges vara angeläget bl. a. med anledning av bristenpä häktesplatsor i regionen. Imotionerna 1700 och 1701 framställs yrkanden som gäller om- resp. nybyggnad avpolishus i och . Yrkandena motiveras framför allt med att denuvarande lokalerna är mycket ofillfredsställande både från personalenssynpunkt och för den allmänhet som kommer i kontakt med dem. Frågornaom ombyggnad av polishuset i och om nybyggnad i är bådaaktualiserade hos regeringen. Beträffande är projekteringen klar ochärendet är beroende av regeringens prövning. I samma läge befinner sig andranybyggnadsprojekt, t. ex. såvitt gäller och . I fråga om -liksom i fråga om andra ombyggnadsprojekt -pågår f n. projektering. Somframgår av det anförda är byggnadsprojekten för både och aktuellaför regeringen. Detsamma gäller emellertid beträffande ett antal andra orter ilandet, där behov av nya eller renoverade lokaler för polisen också föreligger.Det är inte möjligt för utskottet att prioritera projekten för de i motionernaangivna orterna utöver vad som gjorts genom regeringens projekteringsbeslut.Med hänsyn till arbetsförhållandena i de nuvarande lokalerna i både vill utskottet dock uttala att utskottet förutsätter attbyggnadsarbetena sätts igång möjligt. Med dessa uttalanden avstyrkerutskottet bifall till motionerna. JuU 1981/82:37 7 Utskottet har inte något att erinra mot regeringensbegäran om bemyndigande att besluta om byggnadsarbeten inom angivnakostnadsramar och godtar regeringens förslag till medelsanvisning. 1. beträffande ombyggnad av polishus i att avslår motion 1981/82:1700, 2. beträffande nybyggnad avpolishus i att avslår motion 1981/82:1701, 3. att bemyndigarregeringen att besluta om byggnadsarbeten för polisväsendet inom dekostnadsramar som har förordats i propositionen, 4. att tillByggnadsarbeten för polisväsendet för /83 anvisar ettreservationsanslag av . Närvarande:Bertil (), (), (), iRöstånga (fp), (), (), (), HansPettersson i (s), (), (), (), (), (), () och Ulla-BrittÅbark (s).