bet · G501FiU1 · 1981-12-31 00:00:00 — Även enanntin oinständiehet måste emellertid beaktas när man avgör om FiU1981/82:1 31 och i så fall hur mycket tnerviirdeskatten skall sänkas.En sänkt tnervärdeskatt iimebär ett betydande inkomstbortfall för staten.Vtirje procentenhets reducering av momspålägget betyder ca 1 500 milj. kr. En sänkning av den indirekta skatten måste därför vara mvcketangekigen för att kunna motiveras i nuvarande statsfinansiella läge. Med nuvarande konjiinkturutsikter har utskottet vid envägning av de skilda synpunkterna för och emot funnit att starka skiil ttilarför en sänkt mervärdeskatt. Diskontosiinkningen tnånad liksotnprisutvecklingen i övrigt sedan regeringen offentliggjorde innehållet iåtgärdsprograin-niet talar dock för att merviirdeskattesiinkningen inte behöverbli så omfattande som planerat. En sänkning från nuvarande tnerviirdeskattesatsom räknat som pålägg på vtirans pris exklusive skatt till 21 1/2 %torde vtira tillriicklig för ;ttt avtalens indexklausul skall med vissmarginal och för att ge viss stitnulans till efterfrågan inom landet. IVled en sådan begränsad siinkning av mervärdeskattentninskar riskerna för att stimulanseffekten blir för kraftig. Den uppgång i deninternationella efterfrågan sotn i det föregående ansetts saimolik tordekntippast ge sig till känna . När uppgången påexportmarknadernti kommer bör den efterfrågeökningen tillgodoses genom ;itt itakt härmed oinfiittande besptiringar sätts in som drar ned resursanspråken inomlandet. Vilka besparingar det därvid kan bli fråga om återkoininer utskottettill i det följande. Sänkningen bör genomföras möjligt och innanprisiniitningen iiger rum , eftersom det iir den uppniiittaprisnivån som tivgör om någon tner betydande kotnpensiitionsktill utgå enligt avtalen. De realekonomiska konsekvenserna avden lägre merviirdeskattesänk-ningen iir ;ttt de disponibla inkomsterna liksomockså konsumtionen minskar tner iin om regeringsförslagetfullföljs. Den faktiska nedgången melkin 1981 och 1982 blir dock btirti 1.8 9ftill följd av att prisstegringarna nu väntas bli lägre även bortsett frånmervärdeskattesänkningen. Den privata konsumtionen torde med den tnindresänkningen av mervärdeskatten komma att sjunka med knappt 2 'f i volym mellan1981 och 1982. BNP-tillväxten torde diirför stannti strax över 2 '/r niista år. En faktor som kan rtibba ovanstående slutsatser iir vadsotn hiinder med hushållens sparande. 1 fall de tindrade förutsättningarntiinnebiir att sparandet drtis ned något jämfört med propositionens prognos såblir i motsvarande mån konsutntionen högre. Förslaget i propositionen otnobligatorisk avsättning till särskilda viiisifon-iler godtas i motion 57 (vpk)under förutsättning att avsiittningarna kombinertis ined satnhälleligt ochfackligt inflytande över hur medlen används (yrkande i motion 58). 1 motion 8(ni) avvisas förslaget med hänvisning till ;ttt näringslivets lönsamhet underlångtid legat på en iilltför låg FiU 1981/82:1 32 Också i motion 46 (s) avvisas förslaget (nen istället föreslås att en särskild vinslskati om 2(tas ut på vinstökningtirunder som överstiger nivå med 5 milj. kr. (yrkande i motion47). Såvitt nu kan bedönitis bör förettigen kuinia torbiittrasin lönsamhet . Enligt prelimiuiira kalkyler väntasdriftsöverskottet i tillverkningsindustrin exkl. varv som andel ;ivföriidlingsviirdet kointnti att överstiga den nivå som uppnåddes åren 1979-1981tned 1/3. Den nivå sotn i så tall skulle uppnås är likväl iine högre än v;idsom uppnåddes medelgodti år under tidigare konjunkturfaser och den årviisentligt lägre än under det s. k. . Inom visstt branscher kominer vinstläget ;itt fortsiitttititt varti mycket pressiit. Alliniint giiller titt vinstnivån Jnoin industrinoch den avkastning som erhålles på nystitsat ktipital behöver (ika för attnäringslivet skall kuima dr;i till sig erforderligt riskkapittil och (ortittinvesteringsuppgångeii skall konnnti till stånd. Möjligheterna titt höjtiutdelningen på tiktier bör därför inte i onödan begränsas. Mot den angivnabakgrunden skulle i synnerhet en e.xtra vinstskatt kunna tippfattas som attvinstnivån i svensk industri nu nått en alltför hög nivå medan i själva verketvinstnivån inom tillverkningsindustrin alltjämt måste betraktas somotillräcklig, siirskilt mot bakgrund av att företagen htir btikotn sig en långperiod av helt otillräcklig lönsamhet. Med det anförda tivstvrker utskottet från sinautgångspunkter såväl förslaget i propositionen om särskild avsättning tillvinstfonder som det sociiildeniokratiska förslaget till stirskild skatt påvinstökningar. Av det nu sagda frtimgär attutskottet inte heller k;in tillstyrka förslaget i motion 58 omonisältningsskall på aktier. Förslaget skulle motverka aktiemarknadens förmågaatt dra till sig riskvilligt kapittil. Vad gäller förslaget ipropositionen om förliingning ;iv tiden för nu gällande in\x'sieringsavtlragför byggnader i niiringslivet htir finansutskottet inga erinringar häremot.Ntiringslivets tastti investeringtir behöver främjas och byggnitirknadenbehöver den stiinukins som kan uppkomma härigenom. Vad giiller förskiget tillomkiggning av nuvarande syslem för investerings-avdrag för inveniarier villutskottet anförti följande. Betvdande enighet svnes råda om att avdrag för anskaffningav inventarier bör ges även förtiden efter att nuvtirande period för rätt tillavdrag löpt ut . 1 propositionen föreslås en omläggning avsystemet så titt avdrag i fortsättningen skall kunna görtis direkt i sambandmed mervärdeskatteuppbörden. Det nya systemet skulle få utnyttjas redtin underfjärde kvttrtalet innevarande år Un de förcttig som så önskar. 1 den soeialdemokriitiska motionen 47 (motivering i motion46) föreslås dock en tVirliingning ;iv nu gällande regler. Det nyasystem som redovisas i propositionen innebär ;itt företagen FiU1981/82:1 33 likviditetsmässigt kan tillgodogöra sig avdraget redtin isamband med investeringen och inte som vid beskattningen . Vidövergången till det nya systemet förbättras således företagssektorns likviditetjämfört med om nuvarande regler får fortsätta att gälla. Utskoltel ser det somen väsentlig fördel. För många företag ;ir en sådan likviditetsförbiittringangelägen och kan ha betydelse för företagets investeringsbenägenhet. a. företag som av ett eller annat skiil inte k;in förväntas redovisavinst då rätt till avdrtig föreligger. Psykologiskt kan de positivaVerkningarna av det nya systemet bli betydande. Genom att ;ivdr;iget knyts tillmervårdeskatteredovisningen tivgriinsas investeringsstödet i högre grad än mednuvarande system till den konkurrcnsutsiittii delen ;iv niiringslivet.Utskottet noterar i sammanhanget att subventionsnivän sänkts något för attmotverka den räntevinst som uppkommer för företagen i det ny;i systemet. Meddet anförda tillstyrker utskottet från sina utgångspunkter det nya systemet förinvesteringsavdrag för inventtirier. Vad utskottet här anfört innebärett avstyrkiinde också ;iv förslaget att införa en skatt på företagenslikviditet som förts frtitn i motion 58 (vpk). Det finns enligt utskottets meninganledning uppinärksatnina ett par ytterligare effekter som uppkommer vidövergången till det nytt systemet för investeringsavdrag. Baksidan av denförbättrade likviditetssituationen att staten förlorarinkomster tidigare ån i nu gälkinde system. Vid övergången mellan det gamla ochnya systemet konnner därtill de båda systemen att gälla parallellt ochinkomstbortfallet i statens budget blir dubbelt. Vidtire böruppmärksammas att kostnaderna för avdraget i det nya systemet kommer att heltbelastti staten medtm kostnaden för nu gällande system belastat ävenkommuiierntis intäkter, något som f. ö. föga uppmärksammades när nu gällanderegler ftistställdes (1 (jämför PiV 1980/81:5 v). Denna kittnad förkonnnunerna torde konnna att noteras i de kontinuerliga överläggningtir somiiger ruin melkin sttiten och de båda kommunförbunden. Vad gäller slopandet av densärskilda skaiicrcdukiionen htir utskottet ställt sig bakom attdennti minskas, nämligen den del som motsvarar höjningen av det komnumakigriindavdrtiget från . Med anledning härav beslutaderiksdagentitt fcirskottsutbetalning-en av kommunalskatteinedlen skulleberiiknas efter ett korrigerat skatteunderlag. Det skulle beräknas som omgnmdavdraget var . i stiillet för . I propositionen föreslås nutitt det koininuntiki grundavdraget skall vara . Det innebär att detkoininunala skatteunderkiget som kommunalskatterna beräkntis efler kommer titt skiljasig från det underlag som kommuninvånarna taxeras för. Utskottet förklarade sig i det sammanhanget också positivttill tanken att förändringar i den kommunala beskattningen så snart som möjligtskulle få 3 1981/82. FiU 1981/82:1 34 slå igenom på utbetalningar av kommunalskattemedel. Detkan konstateras att om förändringar görs i det underlag som ligger till grundför förskottsutbetalningar och dessa inte överensstämmer med ftiktiskaförändringar som görs i skatteunderlaget kommer de avvikelser som uppstår attregleras vid slutregleringen sentire. Detta kan försvåra överblicken tivde ekonomiska relationerna mellan staten och kommunerna och möjligheten attplanera den kommunala verksamheten. De ;tv regeringen föreskignabesparingarna, i propositionen redovisade för helår, uppgår enligt utskottetsberäkningar till ca räknat i effekt på /83. Ytterligare utgifter föreslås i regeringensåtgiirdsprogram endtist på ett par punkter. Ökade bidrag till skogsvårdföreslås. Förslag till finansiering kominer att kiggas frtiin . I frågaom medlen till ytterligtire iirbetsmarkntidspolitiska insatser giiller desstiinnevtirande budgetår och tynger dessutom inte långsiktigt statsbudgeten. Som redovisats i det föregående föreslår modertitasiimlingsptirtiet i nu iiktuelki motioner konkretti besparingar utöverregeringens förslag, som motioniirerna bedömer skulle vid fullt genomslagminska statsutgifterna eller socialförsäkringskostnaderna med en kntippmiljard. I den soci;ildetnokr;i-tiska motionen avvisas en rad ;iv de ipropositionen föreslagna besparingarna. Hårtill kommer ökade utgifter för bl.a. höjda btirnbidrag stimt - vad gäller /82 - ytterligtire medelför tirbetsmarknadspolitiska insatser. Enligt utskottets mening är det ytterligt önskviirt attriksdagen beslutar om tivseväixki besptiringar i statsbudgetenså att dessa får verkan så sntirt som möjligt . Attniervärdeskattesänkningen toreslås få mindre omtattning än i regeringensförslag minskar enligt utskottets mening på intet sätt behovet av besparingtir.Besparingarnti är långsiktigt och strukturellt motiverade och i enlighet med avriksdagen uttiikide mål för budgetpolitiken. Med det anförda tillstyrker utskottet omfattningen av desparåtgärder som föreslås i propositionen och som fått stöd i motionen frånmoderata samlingspartiet. Utskottet kan diiretnot inte tillstyrka omfattandenya utgifter, exempelvis höjda barnbidrag och studiebidrag så som föreslås iden socialdemokratiska motionen. Det bör noteriis att förslaget härom ingår iett alternativ där man helt avvisar tanken på sänkt tnervärdeskatt. Sänktmervårdeskiitt hiir självkliirt gynnsanmia verkningiir på barnfamiljernasekonomi. Det bör också erinriis om titt behovet iiv iirbetsinarknadspolitiskainsatser minskiir om efterfrngiin inom kindet stimuleriis genom iittmervär-deskiitten sänks, jiimfört med om ingen siinkning sker. Vad slutligen gäller de av moderata s;imlingsp;irtietframförda ytterligare bespitringiirnii ined verkan rediin från nyåret finnerutskottet det svårt att på dettii stadium bedöma i vilken utsträckning deframförda förslagen kan beredas i sådan takt att de kan träda i kraft . Den fortsatta beredningen i utskotten får klargöra detta. Förutsatt att vid denfortsattii behandlingen ställer sig bakom de riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som utskottet uttalat sig för och att samtliga de i propositionenframförda förskigen till besparingar godkänns. kommer de budgetmässigaverkningarna att bli en förstärkning av budgeten med drygt 3 miljarder kronorjämfört med vad som skulle följa av propositionen. Saidoförsämringen skullestanna vid ca 700 milj. kr. (tabell 12). Budgeteffekter enligt utskottets förslag till riktlinjer bå1981/82 bå 1982/83 Förändring i förhållande till prop. -1- 3 .100 I detta sammanhang finns detanledning att något beröra sambandet mellan de nu aktuella åtgärderna och detsparmål för /83 som fastställde vid behandlingen avkonipletteringspropositionen . Sparmålet borde enligt propositionenuppgå till . Föredraganden anförde att sparmålet t. v.dock borde vara preliminärt. Den slutliga prövningen av målet borde ske inomramen för den gängse budgetprocessen och rned de bedömningar som då skulleföreligga. Därvid skulle också en avstämning göras gentemot åtgärder som kundebli aktuella pä budgetens inkomstsida. ställde sig bakom det såformulerade sparmålet. Som framgått av redogörelserna i det föregående påverkaskalkylerna för statsbudgetens utveckling under ett budgetår av en rad från tidtill annan skiftande omständigheter, bl. a. ändringar i konjunkturläget som gerutslag i förändrade kalkyler för statsinkomsterna. Också utgifterna kan kominaatt påverkas av tillfälliga faktorer som exempelvis utgifter försysselsättningspolitiken. Kvar står att besparingsarbetet kraftfullt ochmålmedvetet måste inriktas mot att begränsa statsutgifterna genom faktiskabesparingar löpande utgifter. Dessa besparingar skall -inberåknat dem som tidigareläggs- vara budgetåret1982/83. i enlighet med vad som tidigare uttalats. Vad utskottet här anfört medanledning av propositionen och motion 8 (m) bör utgöra grund för denekonomiskil politikens utformning. De riktlinjer för den ekonomiskil politikensom dras upp i motionerna 46 (s) och 57 (vpk) avstyrks av utskottet. FiU 1981/82:1 .36 1 motion 46 (s) hemställs om envalutapolitisk utredning med uppgift att utredii en annan konstruktion av denvalutaindex (valutakorg) som f. n. tilläinp;ir. Motionärerna villatt utredningen även skall belysa de tekniska möjligheterna att bedriva enaktiv valutakurspolitik inom ramen för en allmän inflationsbekäinpiindepolitik. Konstruktionen av valutakorgen är självfallet av storbetydelse. De valutatekniska överväganden som, därvidlag behöver göras är dockmindre lämpliga att behandlas inom ramen för en offentlig utredning. uppfattning bör det - i likhet med vad som gäller för valutapolitikeni övrigt - ankoinmii på fullmäktige i riksbiinken att noggrant följautvecklingen och om så bedöms önskvärtgöra ändringar i det system somtilkiinpas för att bestämma den svenska valutans värde. Med anledning av denandra frågan sorn motionärerna tar upp vill utskottet framhålla att riksbankeni samband med devalveringen av kronan anförde:"Beslutet att ange ett intervall inom vilket riktvärdet för index kommeratt ligga ger möjlighet att låta kronans värde stiga i förhållandetill index med högst , Detta utrymme för uppskrivning av den svenska kroniinbör användas för att - om förhållandena så medger - begränstiden internationella prisutvecklingens genomslag på den svenska prisnivån. "Innebörden av denna deklaration är sålunda att i vissa lägen kantänka sig en uppskrivning av kronan på det sätt motionärerna tänkt sig. Någonstor utredning av frågan anser utskottet inte vara erforderlig. Med detanförda avstyrks yrkande 2 i motion 46. I motion 46 (s) begärs ;itt regelnatt kontohaviire skall erlägga i amortering på varje niåntidskonlokortsköp senast inåntiden därefter återinförs. Denna regel tillkom på nyåret genom en överenskommelsemellan ekonomidepartementet och representanter för kontokortsföretagen. Kravetkommer enligt v;id som Jiar överenskommits melkin de parter som träffadeavtalet att slopas . Försäljningen genom kontokortskrediter har minskatkrafligt , betydligt mer än vad detaljhandelns övriga försäljning harminskat. Det konsurntionsbegränsande syfte som specialregeln ville tillgodosekan inte längre anses vara ett intresse. Utskottet förutsätter att regeringensom noggrant följer utvecklingen vad gäller kontokortskrediterna. Detär enligt utskottets uppfattning inte påkallat med något uttakmde frånriksdagens sida. Yrkande 3 i motion 46 avstyrks sålundii. 1 propositionen tiis frågiin upp omräiuekompensalion till kommuner med anledning av de ändradeutbetalningsrutinernii av kommunalskattemedel. FiU1981/82:1 37 Regeringens förslag om sänkning av mervärdeskatten medförbetydande kostnadssänkningar för kommunerna. Enligt regeringens mening är detdärför inte rimligt att kompensation skall utgå för de ökade räntekostnaderkommunerna får av de ändrade utbetalningsrutinerna. 1 motion 47 hemställs omavslag på regeringens förslag till mervärdeskattesänkning. I konsekvens härmedbegärs - i motion 46 - att förhandlingar skall tas upp med kommunförbundenangående räntekompensation till kommunerna. Utskottet har i det föregående förordat en mindre sänkningav mervärdeskatten än vad regeringen föreslagit. Det finns därför skäl attnågot diskutera huruvida kompensation bör utgå i detta läge. Då bör uppmärksammasatt sedan propositionen lades fram har diskontot sänkts . Meden lägre räntenivå blir de ränteförluster kommunerna får vidkännas genom detnya utbetalningssystemet lägre än vad som tidigare beräknats. Vidarekonstaterar utskottet att huvuddelen av de kostnadsbesparingar kommunerna görgenom moms-sänkningen kvarstår även om sänkningen begränsas på det sättutskottet förordar. Det finns också skäl att erinra om att ett uttalat villkorför att förhandlingar skulle tas upp om räntekompensation var att kommunernalyckades begränsa sin konsumtionsökning till . ser det ut som omlandstingskommunerna skulle få svårigheter att klara detta mål. Utskottet villi sammanhanget erinra om att det av regeringen föreslagna - och av utskottet iyttrande till skatteutskottet tillstyrkta - investeringsavdraget inte reducerardet kommunala skatteunderlaget. Utskottet anser, mot bakgrund av det anförda,det inte finnas anledning för att rikta en uppmaning av det slag sombegärs i motionen till regeringen. Yrkande 4 i tnotion 46 avstyrks. Utskottet he;Tiställer 1. beträffande allmänna riktlinjerför den ekonomiska politiken att med anledning av proposition 1981/82:30 såvitt nu är i fråga och motion 1981/82:8 yrkande 1 samt med avslag på motionerna 1981/82:46 yrkande 1 och 1981/82:57 yrkande 1 godkänner de riktlinjer som utskottet förordat och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffandevcUutapolitiketis uiformning att avslår motion 1981/82:46 yrkande 2, 3. beträffandevillkoren för kontokortskrediier att avslår motion 1981/82:46yrkande 3, FiU1981/82:1 38 4. beträffande förhandlingar medkommunförbunden att avslår motion 1981/82:46 yrkande 4. Närvarande: (), (), LarsTobisson (m), (c), (), (), (), (), (), (), RolandSundgren (s), (), i (fp), () och (). , ,, , , och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 23 som börjar med "Sammanfattningsvis blir" och slutar med"" bort ha följande lydelse: Utskottet anser det för sin delsannolikt att den privata konsumtionen kan bli starkare än regeringen antagit.Den nuvarande svaga inhemska efterfrågan kan nämligen mycket väl leda till attdevalveringens genomslag i importpriserna dämpas betydligt. Därmed skullehushållens disponibla inkomster inte reduceras med hela devalveringseffektenäven om mervärdeskatten inte sänks. Regeringens prognos bygger vidare på attsparkvoten skall stiga ytterligare trots att den redan nu ligger på en högnivå. Detta förefaller inte sannolikt. När det så gäller investeringarna är det mot bakgrund avtidigare erfarenheter fullt möjligt att de förutsedda volymminskningarnabromsas upp. talar såväl det ökade kapacitetsutnyttjandet som detlägre ränteläget och den begynnande internationella konjunkturuppgången för ensådan utveckling. Sammanfattningsvis ser vi det mot bakgrund av det underlagsom f. n. är tillgängligt som sannolikt att konjunkturutvecklingen blir någotstarkare än vad såväl regeringen som antagit. Mot bakgrund av att regeringens prognoser uppenbarligenanpassas till de politiska behoven, i synnerhet i fråga om den privatakonsumtionen, framstår regeringens egen varning för en inflationistiskutveckling oeh , som desto allvarligare. FiU1981/82:1 39 dels den del av utskottets yttrandesom på s. 30 börjar med "Enligt utskottets" och på s. 31 slutar med"konsumtionen högre" bort ha följande lydelse: Utvecklingen harinneburit en ytterligare fördjupning av de grundläggande balansbrister somutmärker den svenska ekonomin. Underskottet i utbytet med utlandet, ett alltmersvårkontrollerat statligt budgetunderskott, hög inflation, fallandeinvesteringar och en snabbt stigande arbetslöshet är denekonomiska krisens mera påtagliga yttringar. Under loppet av 1981 har därtillovanpå de strukturellt betingade obalanserna lagrats följderna av eninternationell lågkonjunktur. I sina ekonomiska motioner (mot. 1980/81:1136 och 2190)kritiserade socialdemokraterna dels politikens ensidiga inriktning på s. k.sparande, dvs. statliga utgiftsnedskärningar, dels den borgerliga passivitetennär det gäller att bekämpa inflationen. Ett centralt tema i dessa motioner varatt balansbrister kan undanröjas och sysselsättningen långsiktigttryggas endast om inflationen i den svenska ekonomin nedbringas påtagligt och investeringarnaåter börjar öka. I motionerna varnades för att den borgerliga ekonomiskapolitiken med dess åtstramning mitt i en lågkonjunktur skulle leda till endramatisk försämring av arbetsmarknadsläget och därmed i praktiken enkapitulation när det gäller den fulla sysselsättningen som mål för denekonomiska politiken. Framläggandet av det socialdemokratiska krisprogrammet ijuni 1981, liksom den alltmer accentuerade lågkonjunkturen och den uppenbartohållbara valutakursutvecklingen satte den senaste borgerliga regeringen underökad press att företaga sig något. De ekonomisk-politiska riktlinjer (prop. 1981/82:30) somsent omsider redovisats för innebär att 1) densvenska kronan devalverades per . 2) de prishöjandeeffekterna av devalveringen avses bli motverkade av en sänkning avmervärdeskatten från till per den . De angivna syftenamed denna skattesänkning är dels att undvika en utlösning av de gällandelöneavtalens prisklausul , dels att motverka en alltför starknedgång i inhemsk efterfrågan som annars sägs bli följden av devalveringen, 3) den ytterligareförsvagning av budgeten som momssänkningen medför skall balanseras avsparåtgärder och skattehöjningar. För /82 uppgår dessaemellertid endast till , medan de ökade utgifterna ochminskade inkomsterna beräknas till , varför nettoeffektenav paketet är en försvagning av budgeten tned . För budgetåret1982/83 beräknas budgetförsvagningen uppgå till . Utskottet bedömer den genomförda devalveringen som heltoundviklig ined hänsyn till att den borgerliga politiken medfört att vi underde senaste FiU1981/82:1 40 två åren haft en väsentligt högre inflationstakt än våraviktigaste konkur rentländer. Devalveringen är ett fullbordat faktum och kan inte göras ogjord. Den grundläggande fråga som den ekonorniska politiken ställs inför i oeh med devalveringen är huruvida denna görs till stiirtpunkten tören ny och lägre inflationstrend i eller om devalveringen endast blir ytterligare en anhalt på den väg som innebär fortsatt snabb urholkning av penningvär det. " Vidare kan konstateras att de ekonomisk-politiskiiåtgärder, som åtföljer devalveringen, medför att den realinkomstrninskning somdevalveringen syftar till, vältras över dels på de grupper som drabbas av destatliga utgiftsnedskärningarna, i första hand pensioniirerna, dels på denstatliga budgeten som ytterligare försvagas. Detta i sin tur innebär endast attrealinkomstniinskningen tillfälligt uppskjuts. Detta sker antingen genom attden ökade inflation som budgetförsämringen förorsakar, urgröper realin-kornsternaeller genom senare skattehöjningar för att täcka budgetförsämringen. De två huvudsakliga motiv som anförts för den föreskigntisänkningen av mervärdeskatten är dels att en utlösning av prisklaiisulen i detgällande tvååriga lönetwtalet skall undvikas, dels att den inhemska efterfråganskulle behöva hållas uppe.