bet · G501NU27 · 1981-12-31 00:00:00 — över motioner om skogsindustrin I detta betänkande behandlas helteller delvis åtta motioner med förslag rörande handlingsprogram förskogsindustrin, statligt strukturbolag för skogsindustrin, långsiktigavirkesavtal, vidareförädling,forskning och utveckling inom träindustrin, användning av skogsråvara sombränsle, ökad användning av oblekt papper. virkesförsörjningeni efter Vänerskogs konkurs, domänverkets avverkningar i de fjällnäraskogarna. De motioner som behandlas här är följande: 1981/82:325 av m. (vpk), såvitt gäller hemställan att 1. hos regeringenhemställer om skyndsamt förslag till en nationell utvecklingsplan förskogsindustrin, 2. ger regeringentill känna vad som i motionen anförs om a) onödigblekning, b) fördelning av vedråvara, e) träkemi, [och] hosregeringen begär nödvändiga förslag och åtgärder i enlighet därmed. 1981/82:1047 av (vpk), vari hemställs attriksdagen 1. hos regeringen hemställer ominitiativ till att samhällsekonomiska utredningar typ Jungenfeltska utredningengenomförs för de av Vänerskogs-konkursen berörda industrienheternas framtid ochatt sådana utredningars alternativ allvarligt prövas innan några förändringarfår ske, 2. hemställer att regeringen noggrantföljer skeendet vad gäller virkesförsörjningen för Vänerskogsindustrierna ochvidtar åtgärder för att trygga denna försörjning. 1 1981/82. NU1981/82:27 2 1981/82:1066 av m. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om omedelbara åtgärder för vidareförädling inomsågverksindustrin, 1981/82:1602 av m.fl. (fp), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts beträffande domänverkets hänsynstagande tillriksdagsbeslut om den fysiska riksplaneringen och till naturvårdens intressen iövrigt, 1981/82:1605 av (vpk), såvitt gäller hemställan (1) att begär att regeringen snarastinför redovisar ett förslag om att förlägga ett träkemisktforskningsinstitut till Söderhamnsregionen, 1981/82:1612 av (), såvitt gäller hemställan (2) att uppdrar åtregeringen att stödja och uppmuntra fortsatta forskningsinsatser inomträindustrin, 1981/82:2006 av m. (s), såvitt gäller hemställan (4) att hos regeringen begär attåtgärder vidtas för att säkra Vänerskogs-enheternas råvaruförsörjning ienlighet med vad som anges i motionen, 1981/82:2076 av m. fl. (s), vari hemställs attriksdagen 1. som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs angående långsiktiga virkesavtal, 2. hos regeringen begär att åtgärderutan dröjsmål vidtas för att i enlighet med vad som anförs i motionen garanteraatt för skogsindustrin nödvändig skogsråvara icke tas i anspråk förenergiförsörjningens behov. 3. begär att regeringen snarastframlägger förslag till handlingsprogram för skogsindustrin i enlighet med vadsom anges i motionen. 4. som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs angående ett strukturbolag för skogsindustrin, 5. begär att regeringen [2] för riksdagenredovisar riktlinjer för statlig medverkan i skogsindustrins branschutveckling i enlighet med vad som anförs i motionen, 6. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen förordas angående insatser för att främja vidareförädlingen inom sågverksindu strin. Vissa uppgifter om skogsindustrin Skogsindustrin omfattardelbranscherna massa- och pappersindustri, sågverksindustri och skivindustri.Totalt var ca 87 000 personer sysselsatta inom branschen. På mångaorter är ett skogsindustriföretag den helt dominerande arbetsplatsen. Störredelen av skogsindustrins produktion exporteras, och branschen är i hög gradberoende av den internationella ekonomiska utvecklingen. NU1981/82:27 3 av hela varuexport. Exportvärdet uppgickdetta år till . Förluster medförde för vissa företagoch företagsgrupper, speciellt inom skogsägarrörelsen. en akut kris. Betydandebelopp har anslagits av i syfte att lösa likviditetsproblem ochunderlätta branschens strukturomvandling. Lån, garantier eller kapitaltillskotthar lämnats bl. a. till (Ncb), och . En utförligare redogörelse för riksdagensåtgärder såvitt avser skogsindustrin har lämnats i näringsutskottetsbetänkande NU 1980/81:54 (s. 6). har anvisat 36,9 milj. kr. ikapitaltillskott till Ncb för att täcka de merkostnader som uppkommit tillföljd av att bolaget åtagit sig att fortsätta driften vid fabriken i avvaktan på en av begärd utvärdering av ett utvecklingsalternativför Ncb:s fabriker på denna ort (prop. 1981/82:38, NU 1981/82:20, rskr1981/82:125). Träindustrin - dvs. den träbearbetande industrin ochsågverksindustrin -är en av de fyra branscher för vilka särskilda stödåtgärderbeslutats av statsmakterna. Åtgärderna omfattar utbildningsåtgärder, tekniskkonsulentverksamhet, omställningsfrämjande åtgärder och exportfrämjandeåtgärder enligt av statsmakterna fastställda tidsbegränsade program.Administrationen av verksamheten är förlagd till statens industriverk. Motionerna 1981/82:325 och 1981/82:2076 I den socialdemokratiska partimotionen1981/82:2076 (med motivering i motion 1981/82:2075) läggs fram förslag tillriktlinjer för den framtida skogsindustripolitiken. I ett avsnitt omskogsindustrins strukturfrågor tecknas branschens framtidsmöjligheter iallmänna ordalag. Motionärerna anför bl. a. att det kommer att krävasförändringar och stora kapitalinsatser om branschens konkurrenskraft skallkunna hållas på en tillräckligt hög nivå. Generellt sett måstevidareförädlingsgraden och integrationen inom industrin öka. Inom massa- ochpappersindustrin måste produktionen av avsalumassa minska till förmån för enökad tillverkning av papper och papp. Inom sågverksindustrin måste trävarorna iökad grad bearbetas till ämnen och halvfabrikat för snickeri-, möbel- ochbyggnadsindustrin. Denna utveckling kommer att ställa stora krav på företagenoch samhället. - I det handlingsprogram för skogsindustrin som motionärernabegär skulle bl. a. behovet av ökade statliga insatser för forskning ochutveckling inom massa- och papperstekniken betonas. I enlighet med ett förslagfrån styrelsen för teknisk utveckling (STU) bör det läggas upp ett ramprogramför utveckling av träfibrernas egenskaper och för träkemi. - Det är enligtmotionärerna en självklarhet att utvecklingen inte enbart kan få ske på deenskilda företagens villkor. Planeringen för framtiden måste ske i samverkanmellan samhället, företagen och de anställda. NU 1981/82:27 4 hävdar att regeringen har en helt annan inställning idenna fråga och att detta tydligt klargörs av dess sätt att handlägga krisernainom t. ex. Vänerskog, och Ncb. Från socialdemokratisk sida har manunder gång på gång krävt att regeringen skall ta initiativ samordnad planering inom skogsindustrin. Kraven har regelbundet avslagits avregeringen och riksdagsmajoriteten, som, anförs det i motionen, därigenom hartillåtit en fortsatt okontrollerad utveckling i en bransch av avgörandebetydelse för vår utrikeshandel. Detta vittnar om en anmärkningsvärd brist påansvar, anser motionärerna. Den nationella utvecklingsplan för skogsindustrin sombegärs i motion 1981/82:325 (vpk) bör enligt motionärernas uppfattning motbakgrund av de stora skillnaderna mellan olika regioner delas upp i ett antalregionala utvecklingsplaner, vilka bör läggas upp av arbetsgrupper på länsnivå,tillsatta av regeringen. Motionärerna anser att målet för planarbetet måstevara en ökad vidareförädling inom skogsindustrin. I motionen anförs att desenaste tio årens omfattande strukturförändringar inom denna industri har skettpå de s, k. marknadskrafternas villkor. Detta har medfört att de små tillverkningsenheternahar lagts ned. Inför nedläggningarna har några samhällsekonomiska bedömningarinte gjorts, utom i ett fall. En utredning menadeatt det från samhällsekonomisk synpunkt skulle vara felaktigt att lägga nedNcb:s fabriker där. Till detta togs dock ingen hänsyn. och regeringenmåste enligt motionärerna påverka strukturproblemens lösning i en sådanriktning att de samhällsekonomiskt bästa lösningarna kommer till stånd. Om enutredning av det slag som genomfördes beträffande skulle visa att detur samhällsekonomisk synvinkel finns bättre lösningar än en nedläggning av enfabrik måste det vara regeringens skyldighet att genomföra någon av dessalösningar, anser motionärerna. (Den i motion 1981/82:325 omnämnda s. k. avser en av professor . Jungenfelt m. fl. vid vid i utförd utredningUtvecklingsalternativ för massa- och pappersbruken i , Köpmanholmenoch - en samhällsekonomisk bedömning. En av slutsatserna i utredningen varatt en nedläggning av fabriken i skulle få större negativaregionalekonomiska effekter än en. nedläggning av fabrikerna i ellerKöpmanholmen.) behandling i m. m. För att skaffa underlag förstatsmakternas bedömningar av skogsindustrins framtida utveckling inledde man ibörjan av ett omfattande utredningsarbete inom industridepartementet.Under avslog motionermed förslag om att NU1981/82:27 5 regeringen skulle uppmanas lägga fram"handlingsprogram" eller liknande för skogsindustrin. Resultatet av industridepartementets utredningsarbeteredovisades i promemorian (Ds 11979:5) Skogsindustrin - nuläge ochutvecklingsmöjligheter. Promemorian syftade till att redovisa det dåvarande lägetoch utvecklingsmöjligheterna för olika delar av svensk skogsindustri. Degrundläggande problem som branschen har att möta analyserades.På vissa områden angavs möjliga lösningar och förslag till handlingslinjer.Rapporten innehöll inte någon övergripande plan eller strukturplan utan varavsedd att utgöra underlag för beslut inom företag, organisationer ochoffentliga myndigheter rörande skogsindustrins framtid. I en socialdemokratisk partimotion krävdes attett samlat handlingsprogram skulle föreläggas riksdagen.Näringsutskottet (NU 1978/79:61) avstyrkte förslaget med hänvisning tilluttalanden som hade gjorts av regeringen i proposition 1978/79:207 om förvärvav aktier i och . Avpropositionen framgick att ett påbörjat arbete på att söka finnastrukturlösningar över ägargränserna inom skogsindustrin skulle fortsätta.Industriministern uttalade bl. a. att underlag för en bedömning av möjligautvecklingsalternativ fanns i den nyssnämnda departementspromemorian oeh iremissyttrandena över denna. Det socialdemokratiska partiets företrädare i utskottetreserverade sig mot utskottets ställningstagande. I ett interpellationssvar (RD 1979/80:55s. 177) konstaterade industriminister . Åsling att det kunde finnas skälatt närmare överväga de framtida formerna för statsmakternas medverkan iutvecklingsprocessen inom skogsindustrin samt att man arbetade med dessafrågor inom industridepartementet. I flera motioner föreslogs att etthandlingsprogram skulle upprättas för massa- och pappersindustrin ochsågverksindustrin med riktlinjer för statens medverkan i branschutvecklingen.Näringsutskottet (NU 1979/80:47 s. 36 f.) avstyrkte motionerna, som ocksåavslogs av . Utskottet förklarade sig dela den uppfattning somindustriministern hade framfört i det nyssnämnda interpellationssvaret,nämligen att det kunde finnas skäl att närmare överväga formerna förstatsmakternas roll i branschens strukturförändring. Ett övergripandehandlingsprogram av det slag som motionärerna hade förespråkat syntes dock intepåkallat. I en socialdemokratisk reservation stöddes däremot tanken på enhandlingsplan. I proposition 1980/81: 130 om industripolitikensinriktning m. m. föreslog regeringen bl. a. att godkänna deninriktning av industripoHtiken som förordats i propositionen. I ett särskilt avsnitt (s. 155-157) redogjorde regeringenför sin syn på 1* 1981/82. NU1981/82:27 6 frågan om strukturplaner för skogsindustrin. Därviduttalades att det i vårt ekonomiska system är företagen som har dethuvudsakliga ansvaret för att industristrukturen utvecklas så attkonkurrenskraften successivt stärks. Det decentraliserade beslutsfattande sommarknadsekonomin innebär var enligt propositionen det bästa sättet attsäkerställa en konkurrenskraftig industristruktur. Regeringen ansåg attföretagen som borde ta på sig det nämnda ansvaret genom att på egenhand utarbeta strukturplaner eller på något annat sätt. Statens uppgift angavsvara att noga följa utvecklingen inom branschen med möjlighet att ingripa dåföretagens agerande tenderar att ge upphov till en utveckling som inte ärönskvärd från samhällsekonomisk synpunkt. (NU 1980/81:54) hade inte någraerinringar mot vad som hade anförts i propositionen om att statliga insatser iskogsindustrins strukturomvandling huvudsakligen skulle syfta till att främjaregional balans och till att främja utbudet av virke. De argument mot statligastrukturplaner som redovisades i propositionen var också välgrundade enligtutskottets mening. Utskottet fann sålunda att staten inte borde ta överansvaret för strukturomvandlingen inom skogsindustrin. Strukturarbetet inombranschen skulle skötas bäst av företagen själva i samråd med de anställda. Ilikhet med föredragande statsrådet ansåg utskottet att statliga ingripandenskulle vara befogade endast när företagens agerande tenderar att ge upphov utveckling som inte är önskvärd från samhällsekonomisk synpunkt. Staten har,framhöll utskottet, i sådana fall flera styrmedel till förfogande, såsom temporärastimulans- och stödåtgärder, det regionalpolitiska stödet och prövningen enligt136 a § byggnadslagen av industriella nyanläggningar och utvidgningar. Tilldetta kunde läggas ägarfunktionen i de båda helägda skogsindustriföretagen ABStatens skogsindustrier () och domänverket, i det majoritetsägda Ncb och idet minoritetsägda . Med hänvisning till det anförda ansåg sig utskottet intekunna tillstyrka ett socialdemokratiskt motionsförslag om att skulleuppmana regeringen att utarbeta ett handlingsprogram för skogsindustrin. Ocksåett motionsyrkande kommunisterna om nationella ochregionala utvecklingsplaner för skogsindustrin avstyrktes. Förslagen gav enligtutskottets mening uttryck för en övertro på statens förmåga att ta överansvaret för skogsindustrins strukturomvandling. Av samma skäl avstyrktesförslag bl. a. om att skulle göra uttalanden om att nedläggningar avstörre arbetsplatser inom skogsindustrin skulle förhindras och om att vissasamhällsekonomiska utredningar borde komma till stånd. De socialdemokratiska utskottsledamöterna reserverade sigtill förmån för en begäran om en sådan handlingsplan som motionärernaföreslagit. NU1981/82:27 7 Motion 1981/82:2076 Socialdemokraterna erinrar i motion1981/82:2076 om att betydande belopp har satsats i svenskskogsindustri från samhällets sida. Genomgående har det rört sig om insatserför att rädda företag i akuta kriser. Motionärerna är inte motståndare till attsådana räddningsaktioner sker på sunda ekonomiska villkor, men de är mycketkritiska mot det sätt på vilket dessa frågor har skötts av de borgerligaregeringarna. De framhåller att det även kommer att krävasfinansiella insatser från samhällets sida för att trygga en positiv utvecklinginom skogsindustrin. Dessa insatser måste emellertid enligt deras mening ingåsom en del i en planerad branschutveckling och inte som koncentrerastill de mindre livskraftiga, redan krisdrabbade företagen och enheterna. Detär, understryker motionärerna, för den långsiktiga utvecklingen minst likaviktigt att samhället aktivt engagerar sig i framtidsinriktade och expansivadelar av branschen. Detta borde ske genom ett statligt strukturbolag. Riksdagsbehandling av tidigare motioner Motionsyrkanden om inrättande avett strukturbolag för skogsindustrin har avslagits av vart och ett avåren 1979-1981 (NU 1978/79:61, 1979/80:47, 1980/81:54). Enligt en socialdemokratisk motion 1981 bordeinrättandet av ett sådant bolag utgöra en väsentlig beståndsdel i det förslagtill handlingsprogram för skogsindustrin som regeringen ansågs böra läggafram. konstaterade då liksom föregående år att struktureringenav branschen hade inneburit stora statliga insatser. Under /81hade sålunda anslagit väsentliga belopp för att möjliggöraomstruktureringar inom och Ncb. Utskottet erinrade om att det hadeanslutit sig till den syn på statens uppgift när det gäller skogsindustrinsstrukturomvandling som regeringen hade redovisat i proposition 1980/81:130.Förslaget i motionen om att ett statligt strukturbolag skulle inrättas var inteförenligt med utskottets grundsyn på statens roll. Därför avstyrkte utskottetmotionen i denna del. Socialdemokraterna i utskottet reserverade sig då somtidigare. Motion 1981/82:2076 Socialdemokraterna framhåller i sinpartimotion 1981/82:2076 att bristen på träråvara kommer att varakännetecknande för skogsnäringen under överskådlig framtid. Störningar ivirkesförsörjningen kan alltså väntas. Motionärerna anser det därför angelägetatt regeringen i samverkan med NU1981/82:27 8 parterna på virkesmarknaden drar upp riktlinjer förförhandlingar om långtidsavtal avseende priser och leveranser. Avtalen skullemöjliggöra en tryggad råvaruförsörjning och en fortlöpande prisövervakning frånstatens sida, säger motionärerna. Riksdagsbehandling av tidigare motioner I ett par motioner år 1980föreslogs att regeringen skulle ta initiativ till långsiktiga virkesavtal föratt industrins virkesförsörjning skulle säkras. (NU1979/80:47) konstaterade att en säker och jämn tillförsel av råvara är av vitalbetydelse för skogsindustrin. Utskottet framhöll att olika åtgärder hadevidtagits av statsmakterna för att på både kort och lång sikt förbättraskogsindustrins virkesförsörjning. a. beslutat omtillfälliga bidrag till gallringar, om genomgripande ändringar av reglerna förbeskattning av skogsinkomster och om ökade möjligheter till avsättning på s. k.skogskonto vid avverkning och försäljning av rotposter. Utskottet avstyrktemotionerna men förutsatte att regeringen noga skulle följa utvecklingen ochaktivt medverka för att förbättra situationen. I en socialdemokratisk reservation tillstyrktes motionernai dessa delar. Reservanterna förklarade sig dela motionärernas uppfattning attdet behövdes övergripande styrmedel och långsiktiga virkesavtal för att manskulle komma till rätta med virkesförsörjningsproblemen. Vidareförädling, forskning och utveckling inomträindustrin Motionerna 1981/82:325, 1981/82:1066, 1981/82:1605,1981/82:1612 och 1981/82:2076 Flera motioner innehåller argumentför att statsmakterna skall främja vidareförädlingen inom sågverksindustrin. I motion 1981/82:2076 (s) anförs att de åtgärder som harföreslagits av statens industriverk i rapporten (SIND 1980:16) Sågverkensvidareförädling -en omvärldsanalys (se s. 9) bör genomföras. a. att en satsning på vidareförädlade produkter skapar nyaarbetstillfällen inom sågverksindustrin vilka åtminstone till stor del kanersätta de arbeten som rationaliseras bort genom den tekniska utvecklingen.Vidareförädlingen skulle också ge en betydande ökning av exportinkomsterna försågverken. Åven utrustningsindustrin skulle gynnas. Liknande synpunkter framförs i motion 1981/82:1066 (s),som särskilt berör förhållandena inom sågverksbranschen i län.Motionärerna erinrar om att de omkring 60 sågverksföretagen i länet svarar förca av rikets sysselsättning i branschen. Sågverken är ofta lokaliseradetill mindre tätorter eller belägna i glesbygdsområden. NU1981/82:27 9 en är mycket lågt, i län (1978). Endast 25 %av produktionen består av förädlade produkter. Åven i denna motion talar manför att det branschprogram som föreslås i den nämnda rapporten frånindustriverket skall genomföras. Programmet skulle enligt motionärernauppskattningsvis kunna skapa 7 000 arbetstillfällen, varav en betydande del iKalmar län. I motion 1981/82:1612 (c) sägs bl. a. att det är viktigtatt alla försök till vidareförädling inom träindustrin kartläggs och tas tillvara. Det anges att detta lämpligen kan ske genom samverkan mellan företagen,utvecklingsfonderna och industridepartementet. Åven insatser på detträtekniska forskningsområdet är betydelsefulla och på alla sätt värda attstödjas, anser motionären. Två motionsyrkanden kommunisternaberör frågor om den träkemiska forskningen. I motion 1981/82:325 betonas attdet är viktigt att satsa på utvecklingen av träkemiska produkter. Denträkemiska industrin skulle enligt motionärerna kunna bli en betydandeexportindustri. En satsning på träkemisk forskning bör, anförs det, ha som målatt den träkemiska industrin blir en betydande del av den svenskaskogsindustrin . I den här aktuella delen av motion1981/82:1605 anförs att den träkemiska forskningen bör förläggas till en regiondär det redan bedrivs träkemisk industri. Motionären erinrar om att det finnsett hartsdestillations-verk i i . I ettforskningsinstitut inom denna kommun borde man kunna utveckla exempelvisligninbaserade limkvaliteter och träprotein av olika slag samt vidareförädlaprodukter av metanol, butanol o. d. Ett annat förslag i motion 1981/82:325 avservidareförädling av rayonfib-rer. Enligt motionärerna bör en statlig satsning påvidareförädling av dylika fibrer till kläder och andra textilier bli föremålför konkreta projekt, inte minst med tanke på tekoindustrins svåra läge. Statens industriverks utredning om sågverksindustrin I rapporten (SIND 1980:16)Sågverkens vidareförädling - en omvärldsanalys har statens industriverkredovisat synpunkter på behovet och utformningen av eventuella statligainsatser för sågverksindustrin. I utredningen föreslås ett särskilt treårigtbranschprogram för att stödja och stimulera sågverksindustrins omställning motökad vidareförädling. Programmet skulle genomföras och omfattaomställnings- och utvecklingsstöd, exportfrämjande åtgärder samt statligakreditgarantier (särskild strukturgaranti). Sammanfattningsvis konstateras irapporten att omställningen till vidareförädling i den svenska sågverksindustrinhar gått långsamt och närmast har framtvingats av råvarubristen. Faktorer somsvag självfinansieringsförmåga, bristande information om marknadsförutsättningarnasamt svårbedömda inkörningskostnader anses ha bidragit till företagenstveksamma attityd. Flera skäl, bl. a. det svenska barrtimrets goda NU1981/82:27 10 kvalitet, den bristande tillgången på träråvara samtsysselsättningshänsyn, talar enligt rapporten för att den spontana omställningsprocessenmed en högre förädlingsgrad borde stimuleras. I budgetpropositionen (prop. 1981/82:100 bil. 17 s. 38 f.)anför chefen för industridepartementet bl. a. följande: En ökad vidareförädling inomsågverksindustrin är enligt min bedömning en betydelsefull utvecklingslinje fördenna näringsgren. Det är därför angeläget med en omställningsprocess i dennariktning. Ökad vidareförädling av svenska sågverksprodukter måste därvid fåväxa fram successivt genom förtroendefullt samarbete mellan berörda parter. Utvecklingen av produktivitet och kostnadsläge liksomtillgången av råvara är naturligtvis nyckelfaktorer för de svenska sågverkensmöjligheter att sälja vidareförädlade produkter på den västeuropeiskamarknaden. Ökad vidareförädling främjas därför bäst av den generella ekonomiskapolitik som regeringen för. Genom den genomförda devalveringen ochräntesänkningen samt åtgärder för att underlätta industrins virkesförsörjning(prop. 1981/82:30, SkU 1981/82:8, rskr 1981/82:14 samt JoU 1981/82:8, rskr1981/82:29) och investeringsstimulerande åtgärder av generell natur harbetydelsefulla förutsättningar skapats för en ökad vidareförädling inomsågverksindustrin. Inom ramen för industriverkets utredning om sågverkens vidareförädlinghar ett unikt material tagits fram om den västeuropeiska marknaden för dennatyp av produkter. Branschens intresse för detta material har varit mycketstort. Ett sådant material förlorar emellertid snabbt aktualitet. Det har idenna situation enligt min uppfattning varit angeläget att berörda företag ibranschen snabbt skulle få tillgång till informationen på ett ändamålsenligtsätt. Därför har medel anvisats industriverket för att denvärdefulla marknadsinformationen utan dröjsmål skulle kunna bearbetas ochspridas till de svenska sågverken. har därigenom givitsmöjligheter att arrangera ett antal seminarier till vilkasamtliga svenska företag i branschen inbjudits. Härigenom har en viktig del avde av industriverket föreslagna informationsaktiviteterna redan kunnatgenomföras.