bet · G501FiU21 · 1981-12-31 00:00:00 — Förslaget i kompromissen att gå längre i fråga om undandragande avkommunernas skatteunderlag från juridiska personer överensstämmer vidare hehmed moderata samlingspartiets förslag. Kommunernas skatteunderlag från dennakälla inskränks till och landstingskommunerna mister hela skatteunderlagetfrån juridiska personer. Enda medgivandet man på moderat håll behövt göra äratt det därefter erhållna skatteunderlaget enligt kompromissen reduceras för såväl kommuner som landsting - mot i regeringsförslaget resp. och att i stället skattekraftsgarantin inte rubbas. FiU1981/82:21 46 är enligt kompromissen också i enlighet med moderaternasönskemål, totalt , varav 300 milj. kr. på ett något oklartsätt skall gå tillbaka till kommuner som drabbas särskilt hårt. Sammanfattningsvis är kompromissen sålunda än merförödande för kommunernas ekonomi än det på kommunalt håll ytterst hårtkritiserade regeringsförslaget. Utskottet har tagit del av en radmeningsyttringar som ger. De båda kommunförbunden har vidhearing med utskottet redovisat en rad fakta som entydigt visar att enpermanent och bUnt verkande indragning av kommunala medel i den storleksordningdet här är fråga om inte kan ske utan svåra ekonomiska verkningar förkommunerna och att det i en rad fall måste leda till kraftiga skattehöjningar.Utskottet får här hänvisa till bilagorna 4 och 5 till finansutskottetsbetänkande 20 och till bilaga 2 i föreliggande betänkande. Av den sistnämndabilagan framgår att indragningen i ett par fall motsvarar ett skatteuttag ommer än / skattekrona och i medeltal ca /skattekrona. För enheltidsarbetande skattebetalare torde det röra sig om i medeltal ca 1 000 kr.som på delta sätt en skattebetalare via sin kommunalskatt skall fylla pästatskassan. Det bör också erinras om att den nu aktuella indragningen skersamtidigt med att en rad av tidigare beslutade åtgärder för attbegränsa kommunernas verksamhet börjar verka och att ytterligare indragningarföreslås ske i särskild ordning på framför allt utbildningsområdet. Utskottet vill i sammanhanget understryka att en definitivindragning av medel från kommunerna av denna art innebär ett allvarligt ingreppi den kommunala självstyrelsen och i den kommunala beskattningsrätten. Det råder även efter utgivandet av pressmeddelandet vissoklarhet om karaktären av de åtgärder som föreslås. Det anges att åtgärderna ärprovisoriska för . Något förslag föreligger inte utanskjuts till en särskild expertgrupp. Det innebär att regeringens uppsattasparmål för /83 fallit enligt de definitioner regeringen självangivit. förutsätts i pressmeddelandet att syftet, med ensärskild expertgrupp är att den skall arbeta fram förslag till "enpermanent konstruktion av denna indragning". Tanken är tydligen att beslutsenare skall tas om indragning av kommunala medel av samma dimension menmöjligen ined andra komponenter. Följden av denna uppläggning jämfört medregeringens tidigare förslag är att kommunerna saknar besked om inriktningen avden planerade indragningen och ställs inför en än omöjligaresituation i sin ekonomiska planering än enligt det tidigare förslaget frånregeringen. Åtgärderna för att begränsa kommunernas finansiellaöverskott bör enligt utskottets mening utformas så att inga ingrepp sker i denkommunala beskattningsrätten. Hänsyn bör tas till att de ekonomiskaförutsättningarna varierar kraftigt mellan olika kommuner och landsting.Reglerna bör vidare FiU1981/82:21 47 konstrueras så att de skapar goda förutsättningar för attundvika kommunala skattehöjningar, dock utan att dessa förbjuds eller heltförhindras. Utgångspunkten för utskottets överväganden är, i enlighetmed vad som anförs i motion 1661, att de överskott av skatteintäkter som kanuppkomma i kommunsektorn 1983 inte bör användas till att bygga ut den kommunalaverksamheten utöver det samhällsekonomiska utrymmet. Utrymmet för den kommunalakonsumtionsökningen bör som nämnts vara . Utifråndessa utgångspunkter föreslås följande modell: En del av varjekommuns resp. landstings ökning av skatteintäkterna 1983 skall avsättas till enspärrad skattereserveringsfond, varifrån medel får lyftas endast efter beslutav regeringen. En eventuell höjning av kommunalskatten 1983 innebär attavsättningen till skattereserveringsfonden blir desto större. Vid bestämmandeav hur stor del av skatteintäktsökningen som skall frysas tas hänsyn fillkommunens resp. finansiella ställning. Beloppen skallför varje kommun och landsfing placeras på särskilt räntebärande konto iriksbanken. Härigenom kan motsvarande del av statens upplåningsbehov täckas vidsidan av banksystemet. Räntan bör sättas lika med diskonto 4- 2procentenheter. Hur och när deavsatta medlen skall disponeras får tas upp i de återkommande överläggningarnamellan regeringen och kommunförbunden. Om pris- ochlöneutveckhngen markant avviker från vad som kan förutses, skallsärskilda överläggningar tas upp mellan regeringen och kommunförbunden. Det föreslagna systemet innebär en effektiv spärr mothöjda kommunalskatter 1983. Det förbättrar möjligheterna att undvikaskattehöjningar även då skattereformen skall fullföljas. Den totala avsättningen till skattereserveringsfonden börvara ca . Vid den närmare utformningen av modellen bör förvarje kommun och landsting fastställas en viss andel av skatteinkomstökningen1983 som skall avsättas till skattereserveringsfonden i . Denna andelbör framräknas på följande sätt. Först framräknas, som ett mätt på den finansiellaställningen, relationen mellan finansieringskapitalet vid utgången av 1981 ochsumman av de externa utgifterna . För varje kommun och landstingerhålls därvid ett relationstal som utgör ett mått på den finansiellaställningen. Detta relationstal multipliceras i sin tur med enuppräkningsfaktor, vars storlek bestäms så att den totala avsättningen tillriksbanken kommer upp fill önskad storlek, dvs. Det procenttal som därvid erhållits för varje kommun ochlandsting uttrycker alltså den andel - insättningsandelen - av skatteinkomstökningen1983 som skall avsättas till skattereserveringsfonden i . Den ovan nämnda modellen bör kompletteras med två spärregler. FiU 1981/82:21 48 Kommuneroch landsting, för vilka finansieringskapitalet i förhållande till de externautgifterna understiger , skall inte behöva göra någon avsättning tillskattereserveringsfonden. Denövre spärregeln motiveras med att ingen kommun och inget landsting bör riskeraatt behöva avsätta hela skatteinkomstökningen till skattereserveringsfonden.Den högsta insättningsandelen bör sättas till . Detta innebär att en kommunresp. ett landsting som höjer utdebiteringen under alla omständigheter fårbehålla någon del (lägst ) av den intäktsökning som följer avutdebiteringshöjningen. Vissadelar av regeringens förslag rörande kommunernas ekonomi innebär en lagtekniskreglering av tidigare av fattade principbeslut. Det gäller delsreducering av förskotten till kommunerna för som beräknas som omgrundavdraget vid den kommunala beskattningen höjdes ,dels nedsättning av förskotten till kommunerna fr. o. m. samt vidslutavräkningen fr. o. m. som följd av att det skatteunderlag frånjuridiska personer som kommunerna får tillgodoräkna sig sattes ned från 100till . Utskottet ser ingen anledning att nu gå emot att den lagtekniskaregleringen av tidigare fattade riksdagsbeslut ftillföljs. har utarbetats förslag till lag om insättning på skattereserveringskonto.Förslaget återfinns som bilaga 1 till detta betänkande. Utskottetavstyrker de riktlinjer för den kommunala ekonomin som föreslås ivänsterpartiet kommunisternas motion 1567, eftersom de innebär att inte någraåtgärder vidtas för att begränsa det finansiella överskottet 1983. delsutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande åtgärder för att begränsa denkommunala konsum-tionsiUvecklingen att med bifall till motionerna1981/82:1567 yrkande 4 och 1981/82:1661 yrkandena 2-5 avslår regeringensförslag i proposition 1981/82:100 bilaga 2 momenten 4-7 och motion1981/82:2018 såvitt nu är i fråga samt med anledning av motion 1981/82:1661yrkande 6 antar i bilaga 1 till detta betänkande intagna förslag till a) lag om insättning på skattereserveringskonto, b) lag om ändring i lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m., c) lag om ändring i lagen (1961:436) omförsamlingsstyrelse, d) lag omändring i lagen (1979:362) om skatteutjämningsbi drag, e) lag omändring i lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring av rikets indelning i kommuner, landstingskommuner och församlingar, FiU 1981/82:21 49 4.Lag om begränsning i kommuns rätt att ta ut skatt , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "I motion 2018" och på s. 31 slutar med "(yrkande6)" bort ha följande lydelse: En nödvändig förutsättning för att de av utskottetförordade åtgärderna i syfte att effektivt begränsa den kommunala sektornsexpansion skall få avsedd verkan är att ett kommunalt skatteslopp införs år1983. Detär i sammanhanget av intresse aft notera, aft i siftbetänkande 1980/81:22 fastslog att grundlagsregleringen av den kommunalasjälvstyrelsen inte hindrar lagstiftning om skattetak. Utskottettillstyrker motion 2018 yrkande 6. En lagstiftning rörande kommunaltskaftestopp för bör utformas på det sätt kommunalekonomiskautredningen i sift slutbetänkande (SOU 1977/78:78, bilaga 4, s. 477)föreslagit. delsutskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande lag om begränsning i kommuns rättatt ta ut skatt att med bifall till motion 1981/82:2018 yrkande 6antar följande Lag om begränsning ikommuns och landstingskommuns rätt att ta ut skatt , m. m. 1 § Vid fastställande av skattesats för får kommun ellerlandstingskommun ej överskrida den skattesats som kommunen ellerlandstingskommunen har bestämt för . 2 § Om särskilda förhållanden i kommun eller landstingskommun påkallardet, får regeringen efter ansökan bevilja undantag från 1 §. Ansökan inges tilllänsstyrelsen . 3 § Högre skattesats än vad som är medgivet enligt 1 § får ej tillämpasvid fastställande av kommunalskaft eller landstingsskatt för enligtuppbördslagen (1953:272) eller vid utbetalning av sådan skatt för dessa årenligt lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m. m., om ej regeringen har beviljat undantag enligt 2§. 4Riksdagen 1981/82, 5 saml. FiU1981/82:21 50 Utredning om kommunalt skattetak , , , , , och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 31 som börjar med "Vad gäller" och slutar med "regeringentill känna" bort ha följande lydelse: Vad gäller utredning om kommunahskattetak konstaterar utskottet att ett skattetak på intet sätt påverkar debakomliggande faktorerna till den kommunala expansionen. Ett skattetak skullesnabbt kunna leda till att den kommunala ekonomin raserades. Utgiftsprövningenskulle begränsas till, förutom prioritering mellan existerande verksamheter,frågan om utgifterna kan lånefinansieras eller statsbidragsfinansieras. I detansträngda statsfinansiella läge vi nu befinner oss slår sannolikt endastlånevägen öppen. Därmed är risken på stor att delar av ansvaret förden kommunala verksamheten överflyttades på staten. Det är en utveckling somenligt utskottet inte är önskvärd. Med detanförda avstyrker utskottet yrkande 7 i mofion 2018. dels utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande utredning omkommunah skattetak att avslår motion 1981/82:2018 yrkande 7. Tilläggsdirektiv till grundgarantiutredningen ochöversyn av skatteutjämningssystemet , , , , , och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 33 börjar med "I motionen" och på s. 34 slutar med"motion 1659" bort utgå, . dels den del av utskottets yttrandepå s. 35 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "samt1649" bort ha följande lydelse:. Utskottet vill med anledning avdessa motioner anföra följande. Som framhålls i motionen 1661 (s) kvarstår enrad problem trots de stora insatser som görs via skatteutjämningen.Variationerna i utdebitering är betydande. Till en del återspeglardetta varierande ambitioner mellan olika kommuner i fråga om serviceo. Sådana skillnader måste självfallet accepteras. Alla skillnader ikommunal utdebitering kan dock inte förklaras på detta sätt. FiU 1981/82:21 51 Av dessa skäl bör, som förordas i motionen 1661, enbred, parlamentariskt sammansatt utredning tillsättas med uppgift att se överdet nuvarande skatteutjämningssystemet.. Utredningen bör bl. a. få till uppgiftatt undersöka vilka möjligheter som kan finnas att minska de storaskillnaderna i utdebitering till den del dessa inte återspeglar, faktiskaskillnader i ambitionsnivå. Strävan att åstadkomma en utjämning bör dock,liksom , inriktas på att utjämna skillnader i kostnadsläge ochskattekraft. Somframhålls i motionen är det knappast realistiskt att staten i rådandestatsfinansiella läge skulle kunna utöka bidragen till kommunerna genomskatteutjämningssystemet utöver vad som följer av nuvarande regler. Däremot bör utredningen pröva möjligheterna attåstadkomma en annan fördelning mellan kommunerna och landstingskommunerna inomramen för de totala inkomster som f. n. går till kommunsektorn. Ettsådant utredningsarbete torde behöva samordnas med det arbete som f. n. pågårinom den s. k. grundgarantiutredningen. Genomett sådant utredningsarbete torde önskemålen i motion 1659 tillgodoses. Vissaav de problem som där nämns ingår redan i grundgaran-tiutredningens uppdrag.När det gäller effekterna av att sysselsättningsinsatserna varierar mellankommunerna är det betydligt svårare att väga in sådana faktorer i systemet.Detta bör i första hand vara en uppgift för staten att sköta direkt eller genomsärskilda bidrag till kommunerna. Det kan dock finnas anledning för utredningenatt studera även dessa problem. Åven kraven i motion 1169 torde tillgodosesgenom den föreslagna utredningen. Beträffandemotion 694 vill utskottet framhålla de möjligheter till extraskatteutjämningsbidrag som finns liksom andra typer av stafliga bidrag. Detproblem motionärerna tar upp kan knappast lösas genom förändrade beräkningar avskattekraften. Utskottet avstyrker motionen. Motionen1174 torde delvis tillgodoses genom vad utredningen nu anfört. Utskottet villframhålla att speciella statsbidrag redan i betydande utsträckning inordnats iskatteutjämningssystemet. Det kan dock inte uteslutas att det går att kommaytterligare något framåt längs denna väg. Ifråga om motion 1649 vill utskottet anföra att den föreslagna utredningen börarbeta förutsättningslöst och inte med något uttryckligt syfte att stärka justKalmar län. Det bör också framhållas att län tillhör de regioner somdragit stor nytta av den senaste reformeringen av skatteutjåmningssystemet.Motionen avstyrks. delsutskottets hemställan under 8 och 9 bort ha följande lydelse: 8. beträffande tilläggsdirektiv tiUgrundgarantiutredningen att med anledning av motion 1981/82:1659 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 9. beträffande översyn av skatteutjämningssystemet attriksdagen med bifall till motionerna 1981/82:1661 yrkande 7 och 1981/ FiU 1981/82:21 52 82:1169och med anledning av motion 1981/82:1174 yrkandena 2 och 3 samt med avslag påmotionerna 1981/82:694 och 1981/82:1649 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. , och (alla m) anför: I motion 695 ifrågasätts om s. k. stimulansbidragtill kommunerna längre bör förekomma i statsbudgeten. Även om det generellastödet till kommuner och landsting kraftigt ökat kvarstår ettbetydande antal särskilda statsbidrag knutna till speciella verksamheter. Dessabör enligt vår mening fortlöpande granskas kritiskt. I likhet med motionärenfinner vi det särskilt angeläget att kvarvarande renodlade stimulansbidrag, sombidrar till att expandera den kommunala verksamheten, bedöms restriktivt. FiU 1981/82:21 53 Lagom insättning på skattereserveringskonto 1 § Landstingskommun och kommun skall år1983 göra insättning på särskilt räntebärande konto i (skattereserveringskonto)i den omfattning som framgår av denna lag. 2 § Insättningen skall - om inte annatföljer av 7 § - avse viss andel (insättningsandelen), bestämd enhgt 4 - 6 §§,av ökningen av skatteintäkterna . Insättningsskyldigheten får dock ejöverstiga av ökningen. 3 § Med ökningen av skatteintäkternaavses skillnaden mellan det belopp som landstingskommunen eller kommunen enligt4 § lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m. m. och 14 § lagen (1979:362) omskatteutjämningsbidrag är berättigad att uppbära och motsvarandebelopp . Härvid skall extra skatteutjämningsbidrag ej medräknas. 4 § Insättningsandelen skall motsvaraprodukten av det finansiella relationstalet för landstingskommunen ellerkommunen enligt 5 § och uppräkningsfaktorn enligt 6§. Andelen skall anges iprocent och avrundas till en decimal. 5 § Det finansiella relationstaletmotsvarar den andel som finansieringskapitalet, beräknat som skillnaden mellanomsättningstillgångar och kortfristiga skulder, enligt bokslutet utgör av de externa utgifterna under . Andelen skallanges i procent och avrundas till en decimal. 6 § Uppräkningsfaktorn skall bestämmas såatt den sammanlagda insättningen för landstingskommuner och kommuner kanberäknas så nära som möjligt uppgå till och anges med endecimal. Regeringen skall fastställa uppräkningsfaktorn. 7 § Understiger det finansiellarelationstalet föreligger ej insättningsskyldighet. 8 § skall vid varjeutbetalning till landstingskommun och kommun enhgt 4§ lagen (1965:269) medsärskilda bestämmelser om kommuns och annan menighels utdebitering av skatt, m.m. och 14 § lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag innehålla en tolftedelav det belopp FiU 1981/82:21 54 somskall sättas in på skattereserveringskonto och inbetala delta lill riksbanken.Vid utbetalning månader får innehållandet grundas påen preliminär beräkning. Om vad som har innehållits intemotsvarar en sjättedel av det totala beloppet, skall därav föranledd jämkningske vid utbetalningen ' månad. 9 §På medel som innestår på skattereserveringskonto beräknas ränta efter en räntesats som överstiger gällande diskonto. Räntan utbetalas vid utgången av varje kalenderår. 10 §Uttag från skattereserveringskonto får ske endast efter medgivande av regeringen. 11 § Om en kommun delas vid ingången av skallinsättningsskyldig-heten bedömas för de nya kommunerna gemensamt och fördelaspå dem i förhållande till de belopp som enligt 4 § lagen (1965:269) medsärskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. och 14 § lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag skall utbetalas till demunder , Härvid skall extra skatteutjämningsbidrag ej medräknas.Sammanläggs två eller flera kommuner tillämpas lagen som om den nya indelningenhade gällt redan vid utgången av . Sker aiinan indelningsändringbestämmer regeringen hur beräkningen av insättningsskyldighet skall ske. 12 § Det åligger landstingskommunerna och kommunerna att senast den 30juni 1982 lämna de uppgifter som behövs för attfastställa de finansiella relationstalen. Är bokslutet ej fastställt vid dennatidpunkt skall prehminära uppgifter lämnas inom nämnda tid och slutligauppgifter lämnas så snart bokslutet har fastställts. Har bokslutet intefastställts före utgången av , beräknas det finansiella relationstaletmed ledning av de preliminära uppgifterna. 13 § Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmareföreskrifter för tillämpningen av denna lag. Dennalag träder i kraft . FiU 1981/82:21 55 Lagom ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annanmenighets utdebitering av skatt, m. m. Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommunsoch annan menighets utdebitering av skatt, m. dels att 1 § skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarandelydelse Av utskottet föreslagen lydelse Skattesatsen för kommuns och Skattesatsen för kommuns och annan menighets uttag avskatt skall annan menighets uttag av skatt skall bestämmas i förhållande till det antal bestämmas i förhållande till det antal skattekronor och skatteören, som skattekronor och skatteören, som enligt beräkning kom- enligt beräkning kom mer att påföras de skattskyldiga vid mer att påföras de skattskyldiga vid taxeringen det år skattesatsen skall taxeringen det år skattesatsen skall fastställas, ökat med det antal fastställasjusterat enligt 2 § och ökat skattekronor, som staten uppskattas med det antal skattekronor, som skola tillskjuta enligt lagen staten uppskattas skola tillskjuta (1979:362) om skatteutjämningsbi- enligt lagen (1979:362) om skatte drag, utjämningsbidrag. Omenligt 4 kap. 4 § andra stycket kommunallagen (1977:179) annan skattesatsslutligt fastställs än den som har bestämts tidigare, skall den nyaskattesatsen om möjligt bestämmas med hänsyn till det antal skattekronor ochskatteören som har påförts de skattskyldiga vid taxeringen det år skattesatsenskall fastställas. Vidtillämpningen av denna lag skall antalet skattekronor och skatteören som harpåförts eller beräknas bli påförda minskas av det antalskattekronor och skatteören som har påförts eller beräknas bli påförda andraskattskyldiga än sådana som avses i 10 § 1 mom, lagen (1974:576) om statliginkomstskatt. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången i fråga om bestämmande av skattesats för ,utbetalning av förskott samt slutavräkning , om inteannat följer av punkterna 2 och 3. I fråga om förskott skall antaletskattekronor och skatteören enligt taxeringsnämndens beslut vid 1982 årstaxering omräknas Lagen omtryckt 1973:437. Senaste lydelse av lagens rubrik1977:191. Senaste lydelse 1979:1161. Förutvarande 2 § upphävd 1979:1161. FiU 1981/82:21 56 tilldet antal som kan beräknas ha påförts, om grundavdraget enligt 48 § 2 mom.första stycket kommunalskattelagen (1928:370) hade uppgått till 7 000 kronorvid nämnda taxering och vad i 2 § sägs tillämpas på det sålunda beräknadeantalet skattekronor och skatteören. 3.Vid bestämmande av skattesats skall bestämmelserna ipunkterna 1 och 2 beaktas. FiU 1981/82:21 Lagom ändring i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse Härigenomföreskrivs att 84 § lagen (1961:436) om församlingsslyrelse' skall ha nedanangivna lydelse. Församlingär berättigad att under visst år av staten uppbära församlingsskatt med beloppsom motsvarar vad som skulle utgå på grundval av antalet skattekronor ochskatteören i församlingen vid det föregående årets (taxeringsåret) taxering,beräknat efter den skattesats som har bestämts för året före taxeringsåret.Har skattskyldig enligt lagen (1951:691) om viss lindring i skattskyldighetenför den som inte tillhör åtnjutit lindring i skattskyldighetentill församlingen, skall belopp, som församlingen annars skulle ha varitberättigad att uppbära av staten, nedsättas i motsvarande mån. Församling är berättigad att under visst år avstaten såsom förskott uppbära ett belopp som motsvarar produkten av denskattesats som har beslutats för året och det antal skattekronor ochskatteören, som enligt taxeringsnämnds beslut rörande det föregående åretstaxering till inkomstskatt har påförts de skattskyldiga. Det nu nämndabeloppet ingår i församlingens fordran hos staten vid ingången av året efterdet år, då beslutet fattades. Förskottet avräknas mot den församlingsskatt, somförsamlingen har Församling är berättigad att under visst år avstaten uppbära församlingsskatt med belopp som motsvarar vad som skulle utgåpå grundval av antalet skattekronor och skatteören i församlingen vid det föregåendeårets (taxeringsåret) taxering, beräknat efter den skattesats som har bestämtsför året före taxeringsåret.