bet · G501NU51 · 1981-12-31 00:00:00 — Att sammanträden uteblivit är därför närmast ett mått påindustridepartementets ointresse för rådet, inte på behovet av rådet.Motionärerna säger sig ha anledning att återkomma till denna fråga närregeringen lägger sitt förslag om avveckling av rådet. Utskottet finner liksom regeringen att det finns goda skälför att Utvecklingsfondernas samarbetsråd avvecklas. Andra samarbetsformer harsom nämns i propositionen efter hand utformats som ersätter den funktion somsamarbetsrådet är tänkt att fylla. Det ankommer på regeringen att besluta idenna fråga. Mot här angiven bakgrund anser utskottet att NU1981/82:51 48 motionen i här aktuell del inte bör föranleda riksdagenatt göra något uttalande. Utskottet har i övrigt inga kommentarer eller erinringartill vad som i denna del av propositionen anförs. I detta avsnitt behandlar utskottetförst mera allmänna frågor om utvecklingsfondernas finansieringsverksamhet ochdärefter regeringens förslag om att de nuvarande produktutvecklingslånen skallersättas med s. k. utvecklingskapital. Slutligen behandlas frågan omavskaffande av hotellgar-antilånen. Det framgår av propositionen (s. 209) att regeringen anseratt det starkare än bör betonas att fondernas kreditgivning utgör ettkomplement till det ordinarie bankväsendet. Fonderna borde därför åläggas attlämna lån och garantier endast till sädana utvecklingsbara företag som pä grundav bristande lånesäkerheter eller av andra skäl inte till fullo kan få lån frånsin ordinarie bankförbindelse och vidare att begränsa sin andel av varjelånekunds finansiering så långt det är möjligt. Den föreslagna (s. 210 f.) nya låneformenutvecklingskapital bör enligt regeringen kunna lämnas för att finansiera olikatyper av väl avgränsade projekt som har till syfte att utveckla ett företag ochsom är förenade med en betydande risk. Risken bör vara så stor att åtgärdeninte bedöms kunna genomföras om den inte finansieras med utvecklingskapital.Vidare bör i likhet med vad som gäller för produktutvecklingslån företagetsjälvt svara för en betydande del av projektets finansiering. Det anges i propositionen (s. 211) vilka ändamålutvecklingskapital bör kunna lämnas till. Utvecklingskapital föreslås kunna lämnas både i form avlån och som bidrag för att täcka vissa kostnader. I de fall bidrag lämnas föratt täcka kostnader för ett projekt bör enligt propositionen ett villkor förbidraget vara att utveckUngsfonden får andel i de framtida intäkterna avprojektet i fråga genom royaltyavtal. Det understryks vidare attåterbetalningsvillkor eller motsvarande ersättningsvillkor inte får ha denformen att utvecklingsfonden får någon form av ägarintresse i företaget. Vidaresägs att syftet med utvecklingskapital inte får vara att allmänt stödja företagmed svag soliditet. Industriministern betonar att utvecklingskapital inteheller i fortsättningen avses subventionera enskilda projekt utan delvis skallavlyfta risken med företagsutvecklande satsningar. Det sägs innebära attutvecklingsfonderna genom royaltyavtal o. d. i vissa fall kan komma att fätillbaka väsentligt större belopp än det ursprungliga stödet. Moderata samlingspartiet anger i två partimotioner sin synpå utvecklingsfondernas finansieringsverksamhet. NU1981/82:51 49 I motion 1981/82:2300 (m) anförssålunda att fondernas arbetsuppgifter bör förändras till att i ökadutsträckning förmedla och samordna krediter med andra kreditinstitutioner istället för att bedriva egen utlåningsverksamhet. I första rummet börkreditgarantier förmedlas. I andra hand skall utvecklingskapital kunna lämnasför att finansiera väl avgränsade projekt som har till syfte att utveckla ettföretag och som är förenade med betydande risktagande. Förslaget i motion 1981/82:2052 (m) är av innebörden attfonderna bör prioritera sina samordnande och kreditförmedlande funktioner ochmindre ägna sig åt utlåningsverksamhet. Utskottet kommer i det följande att ta upp frågan omuppfinnarnas möjligheter att utnyttja utvecklingskapital. Vad som anförs i propositionen omfinansieringsverksamheten i stort och om riktlinjer för utvecklingskapitalföranleder ingen erinran från utskottet. De synpunkter som i detta ämne harframförts i de två nämnda partimotionerna från moderata samlingspartietförefaller utskottet Ugga väl i linje med propositionen. Det finns därför inteanledning för att göra något sådant uttalande i frågan som föreslås imotionerna. Dessa avstyrks således i denna del. I motion 1981/82:1480 (s) frånallmänna motionstiden föreslås en översyn av reglerna för utvecklingsfondernasproduktutvecklingslån. a. förordas ett system enligt vilketproduktutvecklingslånen skulle omvandlas till bidrag med villkorUgåterbetalningsskyldighet, varvid återbetalningen skulle ske genom en royalty. De ändrade riktlinjerna för utvecklingsfondernasfinansieringsverksamhet som utskottet här har redovisat torde till viss de)tillgodose önskemål i motion 1981/82:1480 (s). Denna avstyrks sålunda. kommunisterna föreslår i sin partimotion1981/82:2312 att utvecklingsfonderna skall tillämpa en procents lägre räntajämfört med den nu aktuella vid lån till småföretag. Utvecklingsfonderna har själva att besluta om vilkenräntesats som skall tillämpas. Vanligen ligger räntenivån 4-5 procentenheteröver diskontot. Utskottet anser inte att bör uttala sig för någonannan ordning än den nu gällande. Mot bakgrund av det anförda avstyrkerutskottet motion 1981/82:2312 (vpk) i ifrågavarande del. Utskottet tar så upp frågan om uppfinnarnas möjligheteratt utnyttja utvecklingskapital. I anslutning därtUl behandlar utskottet ettantal motiöiier från allmänna motionstiden om uppfinnarnas ställning.Det sägs i motion 1981/82:2309 (s) att representanter för uppfinnarna haruttryckt oro för att omvandUngen av produktutvecklingslånen tillutvecklingskapital skulle innebära att uppfinnarna inte längre hosutvecklingsfonderna kan erhålla villkorslån till renodlad produktutveckling.Mofionärerna anser att denna möjlighet skall stå kvar och tolkar ocksåpropositionen på det sättet. 4 1981/82. NU1981/82:51 50 Det får, säger de, inte uppställas sådana formella krav pådem som söker bidrag eller lån i form av utvecklingskapital att uppfinnarnaställs vid sidan av denna finansieringsmöjlighet. Utskottet är överens med motionärerna om deras tolkning avpropositionen i denna del. Utskottet förutsätter också att denna tolkning ståri överensstämmelse med regeringens intentioner. Något uttalande från riksdagenanser utskottet inte erfordras i frågan. Motion 1981/82:2309 (s) avstyrkssålunda i denna del. Motion 1981/82:1938 (-) utmynnar i förslag om en utredningom möjligheten att bättre utnyttja kreativa personer som en påtagUg produktionsfaktor. Önskemålen i motionen överensstämmer helt med förslag imotioner som på hemställan av utskottet har avslagits av tidigare,(NU 1980/81:64 s. 39). Utskottet anser att dessa önskemål idet väsentliga bör tillgodoses genom den verksamhet som STU - med bistånd av deregionala utvecklingsfonderna - bedriver. Utskottet vill också erinra omriksdagens beslut om att inrätta ett skatteutjämnande uppfinnarkonto (prop. 1981/82:79,SkU 1981/82:25, rskr 1981/82:101). Med vad här sagts avstyrker utskottet dennämnda motionen. Utskottet tar här också upp två likalydandemotionsyrkanden i de socialdemokratiska partimotionerna 1981/82:1488 och1981/82:2138. Dessa yrkanden går ut på att skall uttala sig för attregeringen utarbetar förslag till en utvidgning av stipendieverksamheten tilluppfinnare. avslog på förslag av näringsutskottet ett liknandemotionsyrkande (NU 1980/81:64 s. 38 f.). Socialdemokraternareserverade sig till förmån för motionen. Utskottet hänvisade härvid till den prioritering avinsatser till stöd för uppfinnarverksamheten som kom till uttryck i denindustripolitiska propositionen (prop. 1980/81:130). Några ytterligareinsatser pä detta område sade sig utskottet då inte vara berett att förorda.Utskottet är av samma uppfattning . Härutöver vill utskottet erinra om vadsom har sagts om bl. a. STU:s och utvecklingsfondernas verksamhet inomdetta område, om inrättande av ett skatteutjämnande uppfinnarkonto samt om denvikt innovationsfrågan har tiUmätts i propositionen. Utskottet tar så upp förslaget i propositionen (s. 209) omatt stödformen hotellgarantilån skall slopas . Det anförs ipropositionen att systemet med hotellgarantilån blir obehövligt omutvecklingsfondernas målgrupp utökas med turistföretag, vilket utskottettidigare i detta betänkande har förordat. Motion 1981/82:613 (m) går ut på att handläggningen avhotellgarantilån skall överföras till den instans som på länsnivå normaltbehandlar regionalpolitiska frågor. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag såvittgäller hotellgarantilån. Propositionen tillstyrks sålunda i denna del. NU 1981/82:51 51 tagandeföljer att också önskemålen i motion 1981/82:613 (m) i allt väsentligt blirtillgodosedda. Motionen avstyrks sålunda. Av ett särskilt avsnitt i propositionen (s.213-216) framgår bl. a. att regeringen anser att utvecklingsfondernasföretagsserviceinsatser relativt sett bör få en ökad betydelse i derasverksamhet. Det sägs vidare att fondernas insatser även i fortsättningen böranpassas till den allmänna näringspolitiken samt till regionala och lokalabehov. De mer resurskrävande rådgivnings- och konsultinsatserna bör enligtpropositionen utgöra ett kompletterande stöd i samband med konkreta, lokaltinitierade projekt i särskilt utvecklingsbara företag. Industriministern avseratt återkomma till regeringen med förslag till en utredning omföretagsservicens konkreta utformning. Enligtpropositionen (s. 216) bör fonderna i fortsättningen främst arbeta medmarknadsförings-, produktutvecklings-, export-, underleverantörs- ochnyetableringsfrågor. Inom ramen för de prioriterade insatserna bör teknikupphandlingoch allmänt innovationsfrämjande åtgärder särskilt uppmärksammas. De börfortsättningsvis i ökad utsträckning söka delfinansiera sin verksamhet medhjälp av avgifter för utförda tjänster. socialdemokratiska parti motionen 1981/82:2309 sägs att det bör vara en avutvecklingsfondernas viktigaste uppgifter att stödja företagen iproduktutvecklingsfrågor och att också genom en uppsökande verksamhet initieraproduktutveckling i företag. Fonderna har också en viktig uppgift, sägermotionärerna, i att hjälpa företagen att hitta lämpliga konsulter samt attförmedla kontakter med andra samhällsorgan, exempelvis STU. Moderatasamlingspartiet anför i sin partimotion 1981/82:2300 att det är viktigt att utvecklingsfondernatar ut marknadsmässig betalning för konsulttjänster som konkurrerar direkt medvad fristående konsulter erbjuder. För att även småföretagen inomkonsultbranschen skall få stöd är det angeläget att utvecklingsfondernaundviker att bygga upp en stor egen konsultorganisation, säger motionärerna.Därigenom finns utrymme för fonderna att i stället förmedla konsulttjänsterfrån fristående mindre företag. Imotion 1981/82:2052 (m) framförs förslag om att fonderna skall koncentrera sigpå att genom aktiva rådgivnings- och konsultinsatser tillsammans med konsulterpå den öppna marknaden verka för att de mindre företagens kompetens inomexempelvis ekonomisk planering och marknadsföring förbättras och att nyateknikområden öppnas för dessa företag. Liksom i den refererade motionenfrån samma parti begärs att UtveckUngsfonderna i väsentligt högre grad än f. n.skall ta marknadsmässig betalning för denna typ av tjänster. Motion1981/82:809 (fp) går ut på att utveckUngsfonderna bör ägna större uppmärksamhetät företagsservice och därmed åt den uppsökande delen av NU 1981/82:51 52 Utskottetinstämmer i den i propositionen föreslagna inriktningen av utvecklingsfondernasserviceinsatser. Företagsservicen bör sålunda få en i förhållande till denövriga verksamheten ökad betydelse. Fonderna bör likaså i ökad utsträckningsöka delfinansiera sin verksamhet med hjälp av avgifter för tjänster som deutför. Produktutvecklingsfrågor är ett av UtveckUngsfondernas prioriteradeområden. Av vad utskottet här har anfört framgår att ifrågavarande delar av dehär berörda motionerna i väsenfliga delar blir tillgodosedda. Motionernaavstyrks sålunda i denna del. Imotion 1981/82:862 (c) begärs åtgärder av regeringen för ökad service åtnystartade företag och för ökad information. Motiveringen finns i motion1981/82:859 (c). Där ges exempel på några åtgärder ägnade att underiätta ochstödja startandet av nya företag. Det gäller bl. a. subventionerad hjälp med redovisningsfunktioneroch myndighetskontakter åt nystartade företag. Vidare sägs att det måste varaen uppgift för myndigheterna att företagare fortlöpande kan vidareutbildas ochinformeras om ändrade och nytillkommande regler. Motion1981/82:1951 (fp) mynnar ut i förslag om en bättre uppföljning och rådgivningtill smärre nystartade företag som har erhållit statligt ekonomiskt stöd. Utvecklingsfondernasatsar vissa resurser på att följa upp verksamheten vid nystartadeföretag och att ge råd till företagarna. Det gäller bl. a. sådana företag somhar fått ekonomisk hjälp av samhället. Utskottet anser att denna del avutvecklingsfondernas verksamhet är betydelsefull. Något uttalande frånriksdagen i detta ämne anser dock inte utskottet vara motiverat. Sålundaavstyrks motion 1981/82:826 (c) och motion 1981/82:1951 (fp). AnslagetBidrag till regionala utvecklingsfonder m. m. I propositionen föreslår (bilaga 4 punkt B 3, s.223 f.) regeringen att anvisa 95 milj. kr. som bidrag till regionalautvecklingsfonder m. m. för /83. Förslaget innebär attregeringen räknar med ett oförändrat medelsbehov jämfört med innevarandebudgetår. Den uteblivna uppräkningen för prisutveckling ingår i regeringensförslag till besparingar budgetproposition. Med hänsyn till attanslaget är ett s. k. bidragsanslag har besparingen beräknats till 3 milj. kr. I fem motioner berörsfrågan om medelstilldelning till fonderna. Socialdemokraternakritiserar i sin partimotion 1981/82:2309 regeringen för att den trots ökadeambitioner för utvecklingsfondernas verksamhet föreslår oförändrat anslag tillutvecklingsfonderna, vilket i reala termer innebär en neddragning av derasresurser. Medhänsyn till de högre krav som också socialdemokraterna ställer påutvecklingsfonderna sägs att dessa bör erhålla ett anslag som åtminstone är NU 1981/82:51 53 oförändraträknat i fast penningvärde. Motionärerna föreslär att till utvecklingsfondernasverksamhet skall anslås 105 milj. kr., vilket innebär en ökning jämfört medregeringens förslag med 10 milj. kr. Däri ingår en uppräkning av bidraget tillSvenska (Svetab) för affärsidéseminarier med 1 milj. kr.i syfte att främja tillkomsten av nya företag. Imotion 1981/82:2301 (s) erinras om att regeringen inte föreslår någon utökningav resurserna för utvecklingsfondernas administration och utlåning trots attmålgruppen utökas med turistföretagen. Om ett beslut att turistföretagen skalltas in i utvecklingsfondernas målgrupp skall vara meningsfullt måste detåtföljas av att resurser ges för såväl administration som för utlåning, anförmotionärerna. Detta sägs i första hand böra ske i Jämfland med hänsyn tillbl.a. dess stora turistnäring. Motionärernabegär att skall anmoda regeringen att tillföra utvecklingsfonderna ide län där turismen har karaktär av basnäring ekonomiska resurser för att klarautökningen av målgruppen. Motion1981/82:1131 (s) går i här aktuell del ut på att "de skånska underleverantörernasbesvärliga situation" skall uppmärksammas och att de skånskautvecklingsfonderna skall ges resurser för att kunna underlättaomställningsproblem som uppstår för underleverantörer när stora företag ställerom eller krymper sin produktion. Imotion 1981/82:622 (s) föreslås ett fortsatt stöd till oeh (). Motionärerna hänvisar till vad som förutsattes vid ettriksdagsbeslut i anslutning till proposition 1978/79:126 och begär att vidfördelning av medel speciell hänsyn skall tas tiU utvecklingsfonden iKopparbergs län så att de regionala utvecklingsbolagens verksamhet inom områdetkan förstärkas. Fråganom fördelning av statens bidrag till de oUka fonderna har behandlats tidigareav . hänvisade (NU 1979/80:43 s. 37 f.)till vad industriministern hade uttalat i ämnet 1980(prop. 1979/80:100 bilaga 17 s. 52 f.). Sammanfattningsvis anfördeindustriministern därvid följande. Det är inte möjligt att fastställa någraenkla regler för medelsfördelningen. Denna måste utgå från syftet med fondernasverksamhet. Det är att med speciell inriktning på småföretagen främjautvecklingen av ett internationellt konkurrenskraftigt näringsliv. Samtidigtskall verksamheten stå i samklang med samhällets regionalpolitiska strävanden.Fonderna är alltså att betrakta som ett väsentligt inslag i en aktivregionalpolitik. Den närmaste fördelningen av bidrag och medelstillskottankommer på statens industriverk. Verket får därvid göra en avvägning mellansådana bedömningsgrunder som antalet företag i resp. län samt näringsstruktur,geografiska förhållanden, behov av ökad industrisysselsättning, tillgång påprivata serviceföretag, konsultföretag och kreditinstitut inom länet etc. De regionalpoUtiskaskälen måste dock tillmätas en avgörande betydelse. I detta sammanhang erinradeindustrimi- NU1981/82:51 54 nistern om innebörden av förordningen (1979:639) omskyldighet för statlig myndighet att följa riktlinjerna för regionalpolitiken.Utskottet underströk att det är såväl näringspolitiska som regionalpolitiskahänsyn som skall styra fördelningen av tillgängliga medel mellan de regionalautvecklingsfonderna. Utskottet anser att regeringens förslag i fråga om detstatliga bidraget till utvecklingsfonderna är väl avvägt med hänsyn till delsangelägenheten av stöd till de mindre och medelstora företagen, dels detstatsfinansiella läget. Sålunda tillstyrker utskottet regeringens förslag attanslaget skall uppgå till 95 milj. kr. Vad gäller fördelningen av anslagetmellan olika fonder anser utskottet att denna även fortsättningsvis bör görasmed den allmänna inriktning som utskottet har redovisat. Liksom regeringen (prop. s. 208) anser utskottet att någraytterligare statliga medel för utlåning inte bör utgå under /83.Fondernas utlåningsverksamhet bör kunna hållas på en rimlig nivå genom främstde inflytande räntorna och amorteringarna. Utskottet vill i detta sammanhangerinra om att utvecklingsfonderna också samverkar med när det gäller kreditgivning till små och medelstora företag. T. o. m. våren1982 hade Investeringsbanken beviljat 537 företag sådana lån på totalt ca 290milj. Mot den angivna bakgrunden avstyrker utskottet motion 1981/82:2309(s) i ifrågavarande del, motion 1981/82:2301 (s), motion 1981/82:622 (s) ochmotion 1981/82:1131 (s) i ifrågavarande del. I motion 1981/82:2307 (c, fp) anförs att den betydelse somföretagsutvecklingen har för sysselsättningen understryker att näringspoHtiskaoch arbetsmarknadspolitiska insatser ofta måste ses i ett sammanhang. Ibesvärliga sysselsättningslägen bör det, säger motionärerna, vara lämpligt attmed arbetsmarknadspolitiska motiv göra särskilda insatser inom näringspolitikensområde. Detta kan lämpligen ske via utvecklingsfonderna. Motionen utmynnar iatt bör hos regeringen begära en prövning av möjligheterna tillytterligare anslag till utvecklingsfondernas företagsservice i samband med deåtgärder på det arbetsmarknadspolitiska området som kan aktualiseras undervåren och framöver. Utskottet vill erinra om att regeringen i proposition1981/82:113 (s. 132 f.) har lämnat vissa förslag om regionalpolitisktutvecklingsarbete på regional och central nivå. Inom ramen för anslaget C 3,Regionala utvecklingsinsatser, förordas åtgärder som sammantagna benämnsRegionalt utvecklingsarbete. Härmed avses visst projektarbete i vilket deregionala utvecklingsfonderna kan vara samarbetspart till länsstyrelserna.Vidare avses vissa åtgärder för regionalt nyföretagande som också berör deregionala utvecklingsfonderna. Detta innebär bl. a. att stöd kan utgå förolika utbildningsinsatser och till hjälp åt företag att skaffa erforderligkompetens från externa källor, t. ex. i form av konsulttjänster. För regionaltutveckUngsarbete beräknas högst 50 NU1981/82:51 55 Det ankommer pä regeringen att fördela anslagetmellan länen och att utfärda de föreskrifter som krävs. Vidare ankommer det påresp. länsstyrelse att med utgångspunkt häri fördela anvisade medel mellanangivna ändamål och lämna föreskrifter och riktlinjer till de organ i länet somskall fatta beslut i de enskilda fallen. Utskottet vill understryka att utvecklingsfondernasinsatser har stor betydelse för att förebygga arbetslöshet. Grundtanken imotionen om att vissa arbetsmarknadspolitiska medel riktade till de regionalautvecklingsfonderna kan få en väsenflig näringspolitisk effekt överensstämmersålunda med utskottets uppfattning. Som framgår av vad utskottet här harredovisat föreslås i den regionalpolitiska propositionen (1981/82:113) vissaytterligare insatser som via utvecklingsfonderna är ägnade att stimulera tillbl. a. regionalt nyföretagande. Utskottet räknar med att regeringen framöverockså överväger vilka möjligheter till ytterligare bidrag till utvecklingsfondernasföretagsservice som kan avsättas i samband med arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Något uttalande från i denna fråga anser utskottet intevara erforderligt. Motion 1981/82:2307 (c, fp) avstyrks således. Utskottet har inga erinringar mot regeringens förslagunder punkterna B 4 och B 5 (s. 224-226). Propositionen tillstyrks sålunda idenna del. I motion 1981/82:2296 (m)ifrågasätts behovet av de regionala utvecklingsfonderna. Motionären vill attriksdagen hos regeringen skall begära förslag om en avveckling av fonderna. Av vad utskottet i det föregående har anfört om betydelsenav de regionala utvecklingsfondernas verksamhet torde tydligt framgå attutskottet inte ställer sig bakom motionens förslag. Motion 1981/82:2296 (m)avstyrks sålunda. Småföretagsinriktade utvecklings- och investmentbolag m.m. Utskottet behandlar i detta avsnittförslaget i propositionen om att bildandet av privata småföretagsinriktadeutvecklings- och investmentbolag skall underlättas. Därefter kommer utskottetin på frågan om vilken roll (Svetab) bör spela.Avslutningsvis tar utskottet upp ett förslag i den regionalpolitiskapropositionen (prop. 1981/82:113) om Regioninvest i . Vad som ismåföretagspropositionen (bilaga 4 avsnitt 11.3, s, 220 f.) anförs om SverigesInvesteringsbank AB:s roll föranleder ingen kommentar från utskottet. NU1981/82:51 56 uttalade (NU1979/80:43, rskr 1979/80:395) att det borde utredas hur samhället skulleunderlätta bildandet av småföretagsinriktade utvecklings- och investmentbolagpå privat basis. har förslag i frågan lämnats dels avutredningen angående de små och medelstora företagens finansiella situation ibetänkandet (SOU 1981:95) Tillväxtkapital, dels av STU i rapportenTillväxtinvest, ett system att förse mindre företag med eget kapital. Bådebetänkandet och rapporten har remissbehandlats. På gmndval av förslagen i betänkandet och rapporten samtav remissynpunkterna framförs regeringens förslag om s. k. Tillväxtinvestbolag.Det framgår av propositionen att detta på väsentliga punkter avviker från demsom förts fram av utredaren och av STU. Avvikelserna motiveras (s. 219) bl. a.av vissa genomförda och planerade åtgärder av generell natur som enligtpropositionen borde medföra att det skall inrättas investmentbolag av denna typi tillräcklig omfattning. Åtgärderna gäller lindrad dubbelbeskattning avaktieutdelningar och organiserad handel med småföretagsaktier. I vissa fall kan det dock enligt propositionen finnas ettbehov av särskilda åtgärder för att ge de Tillväxtinvestbolag som bildas godamöjligheter att expandera. Det erinras (s. 220) om att regeringen i denregionalpoUtiska propositionen (prop. 1981/82:113) föreslår attregionalpolitiskt stöd i form av lån på speciella villkor får användas försådana investmentbolag inom stödområdena. Även i områden medsysselsättningsproblem utanför stödområdena kan det enligtsmåföretagspropositionen finnas skäl att i vissa fall stödjaTillväxtinvestbolag.