bet · G501JoU21 · 1981-12-31 00:00:00 — 13 fill proposition 1981/82:100Jordbruksdepartementet H. Miljövård höjer det av regeringen föreslagna anslagetfill H 14. Stöd till miljöskyddsteknik, m. m. med . till 69 000 000kr. Enligt regeringens förslag underdenna punkt förs anslaget upp med 63 milj. kr., vilket innebär en besparing medca 8 milj. kr. i förhållande till de beräknade kostnaderna i långtidsbudgeten. I motion 1044 yrkas, med hänvisning till naturvårdsverketsanslagsframställning, att anslaget bestäms fill 69 milj. kr. Med hänsyntill den återhållsamhet som det samhällsekonomiska och statsfinansiella lägetkräver tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motion 1044 iaktuell del. att med bifall fillregeringens förslag och med avslag på motion 1981/82; 1044 yrkande 2 e tillStöd till miljöskyddsteknik, m. m. för /83 anvisar ettreservationsanslag av . JoU1981/82:21 45 Ersättning för vissa skador förorsakade av vilt, m. m.Regeringen har under punkt H 16 (s. 141-142) föreslagit att tillErsättning för vissa skador förorsakade av vilt, m. m. för /83anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1981/82:199 av m. fl. (c) yrkas att hos regeringen begär att valloch träda utgår vid beräkning av självrisken för ersättning för viltskador inomjordbruket. I motion 1981/82:1029 av i och (båda m) yrkas att hos regeringen begär översyn av reglernaför viltskadeersättningen i enlighet med vad som anförts i motionen. Från detta anslag utbetalasersättning för förluster som uppkommer till följd av angrepp av vissa rovdjurpå renar, får och andra tamdjur. Bestämmelser om ersättning finns i 16 §jaktstadgan (1938:279, omtryckt 1981:678) och förordningen (1976:430) omersättning vid vissa skador av rovdjur (ändrad 1980:374). Från anslaget utgårvidare viss ersättning enligt förordningen (1980:400) om ersättning vid vissaviltskador, m. m. (ändrad senast 1981:726). Dessutom bekostas från anslagetvissa åtgärder för att förebygga skador av rovdjur samt vissa försöks- ochforskningsprojekt. Utskottet har ingen erinran mot regeringens beräkning avmedelsbehovet och tillstyrker att anslaget förs upp med 5,3 milj. kr. Utskottet har i detta sammanhang funnit lämpligt attbehandla två motioner som tar upp principerna för beräkning av självrisk närersättning för viltskador i jordbruksföretag skall bestämmas. Närmare bestämmelser om det ersättningssystem sommotionärerna åsyftar finns i den ovan nämnda förordningen om ersättning vidvissa viltskador, m. m. (viltskadeförordningen). Har älg, kronvilt eller dowiltorsakat skada på gröda eller på trädgårdsodling utgår ersättning enligt villkorsom anges i förordningens 2-6 §§. Enligt 5 § utgör självrisken för skador inomjordbruksföretag av ett för företaget beräknat skördevärde, dock lägst500 kr. Skördevärdet beräknas som produkten av företagets totala areal ochmedelvärdet av de inom lantbruksstatistiken för området i fråga tillämpadenormskördevärdena för havre och korn. I motionerna påpekas att jordbruksföretagets totala arealsåledes är självriskgrundande, oavsett om viltskador har inträffat eller kaninträffa inom hela arealen. Detta innebär att ett företag med t. ex. vall ochträda - där viltskador rimligtvis inte kan förekomma i nämnvärd omfattning -får bära en hög självrisk i förhållande till den areal som kan bli föremål förskadevärdering. Denna orättvisa drabbar enligt motionerna bl. JoU1981/82:21 46 företag som använder arealen för grovfoderförsörjning.Eftersom viltskadorna är störst i mellan- och skogsbygderna där ävenvallarealen är dominerande kommer lantbruksföretagen i dessa områden attdrabbas orimligt hårt. är animalieproduktionen i dessa bygder ofta enförutsättning för sysselsättning och utkomstmöjligheter. I mofion 199 påpekashärutöver att arrendatorer som arrenderar mark i områden med mycket vilt mensom saknar jakträtt drabbas särskilt hårt av viltskador. Mofionerna utmynnar iyrkanden om ändring av hithörande regler så att vall och - enligt motion 199 -även träda utgår som underlag vid självriskberäkningen. Utskottet erinrar om att vid /80godkände av regeringen förordade grunder för ersättning vid viltskador, vilkabl. innebar att den allmänna självrisken borde vara beroende av företagetsstoriek (prop. 1979/80:111 s. 7, JoU 1979/80:36, rskr 1979/80:302). Enligtuttalanden i samma ärende skulle vidare, vid prövningen av ersättningsfrågor,beaktas om den skadelidande genom egna åtgärder medverkat till skadans uppkomsteller underlåfit att vidta rimliga förebyggande åtgärder. Med anledning av nu förevarande motioner vill utskottetunderstryka det angelägna i att ersättningssystemet utformas och fillämpas såatt det stimulerar till skadeförebyggande åtgärder som ersättningenanpassas till det enskilda företagets bärkraft på ett så rättvisande sätt sommöjligt. Som motionärerna påpekat kan med gällande system vissajordbruksföretag, beroende på driftsinriktning, få en i förhållande till denodlade arealen oproportionerligt hög självrisk. Det kan möjligen ifrågasättasom totalarealen, i de fall motionärerna tar upp, på ett rimligt och rättvistsätt anger företagets bärkraft i nu aktuellt hänseende. Enligt utskottetsmening talar starka skäl för att en undersökning görs rörande effekterna avviltskadeförordningens ersättningsregler i nu berört hänseende. En sådanundersökning bör i första hand inriktas på en utvärdering av självrisksystemetskonsekvenser för olika typer av jordbruksföretag. a. synes det motiverat attgranska i vad mån tillämpade självriskbelopp på ett rimligt sätt motsvarat deskadedrabbade företagens fakfiska bärkraft. Synpunkterna i motionerna 199 och1029 bör kunna tjäna som vägledning för den av utskottet förordadeundersökningen. Vad utskottet anfört med anledning av nyssnämnda motioner börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. 1. att till Ersättningför vissa skador förorsakade av vilt, tn. m. för /83 anvisar ettförslagsanslag av , JoU1981/82:21 47 2. beträffande översyn avreglerna för viltskadeersättningen att som sin mening ger regeringenfill känna vad utskottet anfört med anledning av motionerna 1981/82:199 och 1981/82:1029. Bidrag till miljöfond m. fl.anslag. Utskottet fillstyrker regeringens förslag under punkterna H 17-H 19 (s. 142-144) och hemställer 1. att till Bidrag tillFörenta Nationernas miljöfond för /83 anvisar eU förslagsanslag av , 2. att riksdagentill Restaurering av för /83 anvisar ettreservationsanslag av , 3. att riksdagentill Beredskap mot kärnkraftsolyckor för /83 anvisar ettreservafionsanslag av . Toxikologisk informationsservice, m. m. Regeringen harunder punkt H 20 (s. 145) föreslagit att till Toxikologisk informafionsservice, m.m. för /83 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1981/82:1921 av . (s) yrkas såvitt nu är i fråga (yrkandena 3 och 4) 3. att beslutar att som sinmening ge regeringen fill känna vad som anförts i motionen om epidemiologisktprogram, 4. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om toxikologiskinformationsservice. beslutade under hösten1981 att godkänna riktlinjer för upprättande av en toxikologiskinformafionsservice och för utveckling av informafionsverksamheten i övrigtinom miljövårdsområdet (prop. 1981/ 82:48, JoU 1981/82:17, rskr 1981/82:96).Beslutet innebär att en toxikologisk informationsservice upprättas, knuten fillKarolinska institutets bibUotek och informationscentral. Vidare innebärbeslutet en fortsatt utveckling av den officiella miljöstatistiken och attstatisfiska centralbyrån får det formella ansvaret för verksamheten. Enligtbeslutet får huvudansvaret för vissa projekt som utvecklatsav miljödatanämnden. Detta gäller arbetet med registrering av svenskmiljövårdsforskning, uppgiften att vara kontaktenhet i detinternafionella referenssystemet för miljöinfor- JoU1981/82:21 48 mation, INFO-terra, samt funktionen som svenskkontaktpunkt för det s. k. internafionella registret för farliga kemikalier,IRPTC. får enUgt beslutet också i uppgift att fortlöpandebevaka behovet av informationsinsatser på miljövårdsområdet. Inom ramen förden fortsatta utveck-Hngen av informationsveksamheten på miljövårdsområdetskall också en utvärdering göras av miljödatanämndens försöksverksamhet med ensärskild svensk miljökvalitetsredovisning. Medel för det fortsatta arbetet med den officiellamiljöstatisfiken har tagits upp under sjunde huvudtitelns anslag Stafistiskacentralbyrån: Statistik, register och prognoser. För övriga nu angivna ändamålföreslås att ett särskilt reservationsanslag, kallat Toxikologiskinformafionsservice, m. m., förs upp på statsbudgeten fr. o. m. nästa budgetår.Medelsbehovet för /83 beräknar föredraganden till 5,2 milj. kr. Utskottet har ingen erinran mot regeringens bedömning avanslagsbehovet och tillstyrker förslaget under denna punkt. I motion 1921 behandlas frågor med anknytning fill detinledningsvis omnämnda riksdagsbeslutet rörande upprättandet av en toxikologiskinformafionsservice m. m. De nu aktuella yrkandena innebär i huvudsak enupprepning av motionsförslag som behandlades i nyssnämnda sammanhang och som påförslag av utskottet avslogs av . Motionärerna förordar sålunda enutredning rörande ett epidemiologiskt program, som bl. a. skulle avse sambandetmellan vissa miljöfaktorer och människors hälsa. Vidare anförs synpunkter påomfattningen och inriktningen av den toxikologiska informationsservicen. Medutgångspunkt i de av godkända riktUnjerna föreslår mofionärerna försöker få fill stånd utvidgade informafionstjänster genom ettsamarbete mellan bibliotek och informationscentral ochutomstående vetenskapliga experter. Ett prioriterat område bör bli de kemiskahälsoriskerna i arbetsmiljön, med särskild inriktning på informationsbehovethos skyddsombud och fackliga företrädare i övrigt. Synpunkter anförs dessutompå finansieringen av en sådan försöksverksamhet. Som utskottet anfört har hithörande frågor behandlatsav så sent som . Beträffande inriktningen och omfattningenav den föreslagna informafionsservicen fillstyrkte utskottet på anförda skälregeringens förslag, enhgt vilket verksamheten främst skulle inriktas påhänvisningsservice. Därvid påpekades bl. a. att möjligheten att erbjuda t. ex.kvalificerad riskvärderingsservice var beroende av tillgången på kompetentatoxikologer. Utskottet ville i sammanhanget fästa uppmärksamheten på attuniversitets- och högskoleämbetet påbörjat en utredning rörande utbildningen avtoxikologer (JoU 1981/82:17 s. 3). Utskottet anser sig i detta läge inte böra förorda någonsärskild framställning från sida angående utvecklingen av denfortsatta JoU1981/82:21 49 informationsverksamheten inom miljövårdsområdet ochavstyrker därför yrkande 4 i motion 1921. I fråga om en epidemiologisk övervaknings- ochundersökningsverksamhet och dess betydelse som informationsunderlag imiljövårdsarbetet påpekades (JoU 1981/82:17 s. 4) att liknande frågor berörtsbl. a. i samband med inrättandet av statens miljömedicinska laboratorium ochomorganisationen av . Enligt utskottet var det i första hand enuppgift för dessa organ att bevaka behovet av insatser inom detta område. Utskottet finner ej anledning att nu föreslå något ändratställningstagande från sida och avstyrker yrkandet i motion 1921 omutredning rörande ett epidemiologiskt program (yrkande 3). 1. att riksdagentill Toxikologisk informationsservice, m. m. för /83 anvisar ettreservafionsanslag av , 2. beträffande ettepidemiologiskt program och inriktningen av den toxikologiskainformafionsservicen attriksdagen avslår mofion 1981/82:1921, yrkandena 3 och 4. Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof m. m. m.fl. anslag. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna J 1-J 3 (s. 162-163) ochhemställer 1. att riksdagentill Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof m. m. för /83anvisar ett reservafionsanslag av , 2. att riksdagentill Bidrag till vissa internationella organisationer m. m. för budgetåret1982/83 anvisar ett förslagsanslag av , 3. att riksdagentill Ersättningar för vissa besiktningar och syneförrättningar för budgetåret1982/83 anvisar ett förslagsanslag av . 4 1981/82. JoU1981/82:21 50 Närvarande: (), (), ArneAndersson i (), (), (), ÅkeWictorsson (s), (), (), (), (), (), (), JanFransson (s), () och () dock att vid behandlingen av punkterna 25-32 () deltagit i stället för i () och vid behandlingen avpunkterna 47 och () deltagit i stället för SvanteLundkvist (s), () deltagit i stället för (),() deltagit i stället för (), MartinSegerstedt (s) deltagit i stället för (), ()deltagit i stället för () och () deltagit istället för (). Bidrag till permanent skördeskadeskydd (punkt 16) (), (), (), () och () anseratt utskottets yttrande fr. o. m. det stycke på s. 16 som börjar med "Idet" och utskottets hemställan bort ha följande lydelse: Motangiven bakgrund kan utskottet tillstyrka regeringens förslag att tillförselnav statsmedel till skördeskadefonden för nästa budgetår begränsas De i motionerna 1422 och 2108 framförda yrkandena om ännu längregående anslagsminskningar är utskottet således inte berett biträda. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionerna 1981/82:1422 yrkande 1 och1981/82:2108 yrkande 1 till Bidrag till permanent skördeskadeskydd /83 anvisar ett anslag av . Bidrag till permanent skördeskadeskydd (punkt 16) i , och (alla m) anser att utskottets yttrande fr.o. m. det stycke på s. 16 som börjar med "I det" och utskottetshemställan bort ha följande lydelse: I det------- (likamed utskottet)-- alltför begränsat. mening bören ytteriigare besparing kunna göras under detta anslag utan attskördeskadeskyddets utbetalningskapacitet i märkbar grad försämras. Utskottetföreslår för sin del att statens bidrag fill skördeskadefonden för nästabudgetår fastställs fill 3 milj. kr. eller till samma belopp som föreslås imofion 1422. Det i motion 2108 framförda förslaget om att inga ytterligarebudgetmedel nu bör tillföras fonden avstyrks sålunda. JoU1981/82:21 51 att med anledning avregeringens förslag och med bifall fill motion 1981/82:1422 yrkande 1 och medavslag på motion 1981/82:2108 yrkande 1 till Bidrag till permanent skördeskadeskyddför /83 anvisar ett anslag av . Skogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter (punkt 19) , ,, , , och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 18 som börjar med "Utskottet finner" och slutar med"yrkande 7 avstyrks" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening måste skogsvårdsstyrelsernasresurser för myndighetsuppgifter i högre grad än förut inriktas på insatser avskilda slag för att åstadkomma en ökad virkesproduktion. Framför allt måstebättre återväxtåtgärder eftersträvas samt röjnings- och gallringsåtgärder iskogsbruket ökas i betydande grad. Även produktionshöjande åtgärder måstestimuleras. Dessa ambitioner i förening med kravet pä intensifierade insatserför naturvård och uppföljning av den fysiska riksplaneringen m. m. fordrarökade resurser för skogsvårdsstyrelsernas verksamhet med främst rådgivning,tillsyn enligt skogsvärdslagen, bidragsgivning och planering. har i sin anslagsframställning anfört attde samhällsresurser som ställts till förfogande har varitotillräckliga för att skogspolitiken skall kunna fullföljas. Enresursfilldelning enligt regeringens förslag skulle enligt skogsstyrelseninnebära att ca för myndighetsuppgifter står tillförfogande under nästa budgetår. Detta kan jämföras med resurstilldelningen förbudgetåren 1978/79 och 1979/80 som räckte till ungefär 120 000tjänstgöringsdagar . Utskottet kan inte acceptera en sådan neddragning avresurserna att skogsvårdslagen inte kan fungera tillfredsställande i praktiken. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetmotion såvitt nu är i fråga (yrkande 7). Utskottets ställningstagandeinnebär att 10 milj. kr. av medel som inflyter i form av skogsvårdsavgifterfiliförs skogsvårdsstyrelserna för en ökning av antalet tjänstgöringsdagar medsammanlagt . dels utskottets yttrande fr. o. m.det stycke på s. 18 som börjar med "Utskottet får" och utskottetshemställan bort ha följande lydelse; Utskottetfår------ (lika med utskottet)---- synes även motiverat. Utskottetfinner det angeläget att skogsvårdsstyrelserna vid planeringen avskogsvårdsinsatserna även beaktar sysselsättningsaspekter och att samråd skermed länsarbetsnämnderna och kommunernas arbetsförmedlingar. Vad utskottetsålunda anfört med anledning av motionerna 1917 och 2075 såvitt JoU1981/82:21 -52 nu är i fråga (yrkande 6) bör som sin mening geregeringen fill känna. 1. att riksdagenmed anledning av regeringens förslag och med bifall till motion 1981/82:2075yrkande 7 samt med avslag på motion 1981/82:612 till Skogsvårdsstyrelserna:Myndighetsuppgifter för /83 anvisar ett förslagsanslag av121868 , 2. beträffandeviss inriktning av resurserna attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motionerna 1981/82:1917 och 1981/82:2075 yrkande 6. Bidrag till skogsvård m. m. (punkt 22) , ,, , , och (alla s) anser att utskottets yttrande fr. o. m. det stycke som på s.21 börjar med "Utskottet biträder" och utskottets hemställan bort haföljande lydelse; Fr. o. m. den 1 juh 1981 utgår ett särskilt bidrag tillfullständiga återväxtåtgärder efter slutavverkning till privata skogsägare medhögst av godkänd kostnad i det område som av skogsvårdsstyrelsenförklarats som svårföryngrat och med högst i resten av det inrestödområdet. Stödet syftar fill att åstadkomma en ökning av virkesutbudet.Utskottet finner att syftet med stödet är välmotiverat. Dock bör stödet kunnautgå till alla skogsägarkategorier för att få avsedd effekt. Därför börytterligare 10 milj. kr. anvisas för detta ändamål. En åtgärd för att bättre tillvarata skogsmarkensproduktionsförmåga är skogsdikningen. har efter samråd med bl.a. länsstyrelserna beräknat att av den totala våtmarksarealen om ca 7 miljonerha är 1,5 miljoner ha lämphga för dikning. Att göra dessa arealer, främstsumpskogar, produktiva skulle innebära ett värdefullt råvarutillskott.Ambitionsgraden i den långfidsplan som redovisat beträffandeskogsdikningen är något lägre än den skogsutredningen förordade, men skullemotsvara en ökning med 15 000-20 000 ha i förhållande fill senare årsomfattning. äskar mot bakgrund av regeringens lägreambitionsgrad totalt 8 milj. kr. i bidrag för ändamålet, dvs. Utskottet vill i sammanhanget erinra om den omfattande våtmarksinventeringsom , på uppdrag, f. n. genomför och förutsätter atterforderligt samråd sker med verket. bör ställa sig bakom nämndalångtidsplan för skogsdikningen. Totalt bör 15 milj. kr. anvisas för dennaverksamhet. har föreslagit att totalt 22milj. anvisas för översiktliga skogsinventeringar och att totalt 6,5 milj.kr. JoU 1981/82:21 53 statsbidragför fastighetsvisa skogsbruksplaner. Utskottet tillstyrker detta förslag underhänvisning till vad som anförts i motion 2075. Detovan nämnda riksdagsbeslutet om åtgärder för en förbättradvirkesförsörjning innebär att bidraget till återväxtåtgärder höjs kraftigtunder en . Riksdagsbeslutet innebär vidare att fysiska personer,dödsbon och familjestiftelser får väsentligt högre stöd än andra skogsägare.Enligt utskottets uppfattning bör stödet vara Hka för alla skogsägarkategoriervilket beräknas medföra en ytterligare kostnad på högst 10 milj. kr. per år.Avvecklingen bör geografiskt prioriteras till områden med akut virkesbrist. Utskottetsställningstagande innebär en ökning av bidragsramen och av anslaget med 34milj. jämfört med regeringens förslag. 1. att med anledning av regeringens förslagoch med anledning av motion 1981/82:2075 yrkande 8, såvitt nu är i fråga, samtmed avslag på mofion 1981/82:1043, såvitt nu är i fråga, medger att /83 statsbidrag beviljas med sammanlagt högst 418 500 000 kr.fill skogsvård m. m., 2. att med anledning av regeringens förslagoch med anledning av mofion 1981/82:2075 yrkande 8, såvitt nu är i fråga, samtmed avslag på motion 1981/82:1043, såvitt nu är i fråga, till Bidrag tillskogsvård m. m. för /83 anvisar ett förslagsanslag av . 5.Stöd till byggande av skogsvägar (punkt 23 mom. 1 och 3) , , ,, , och (alla s)anser att deb den del av utskottets yttrande på s. 22 sombörjar med "I motion 2075" och slutar med "denna del" bortha följande lydelse: Imotion 2075 framhålls att det är särskilt angeläget med en fortsatt utbyggnadav skogsbilvägarna inom det skogliga stödområdets inre zon. Utskottet kaninstämma i detta. Det bör enligt utskottets mening ankomma på skogsstyrelsenatt fördela statsbidraget till skogsvägsbyggnad med de långsiktiga vägplanernasom gmnd. Det anförda innebär att utskottet tillstyrker förslaget i motion 2075vilket är 22,5 milj. kr. högre än regeringens förslag. Deav utskottet tillstyrkta förslagen innebär att av de medel somflyter in i form av skogsvårdsavgifter (jfr SkU 1981/82:31) filiförsytterligare 66,5 milj. kr. att användas i enlighet med vad utskottet i detföregående anfört om bidrag till skogsvård m. m. 5Riksdagen 1981/82. JoU1981/82:21 54 dels utskottets hemställan under 1 och 3 bort ha följandelydelse; 1. att med anledning avregeringens förslag och med anledning av motion 1981/82:2075 yrkande 9, såvittnu är i fråga, medger att under /83 statsbidrag beviljas medsammanlagt högst . till byggande av skogsvägar, 3. att med anledning avregeringens förslag och med anledning av mofion 1981/82:2075 yrkande 9, såvittnu är i fråga, till Stöd till byggande av skogsvägar för /83anvisar ett förslagsanslag av . (punkt 33) i , och (alla m) anser att utskottets yttrande fr.o. m. det stycke som på s. 29 börjar med "Utskottet har" ochutskottets hemställan bort ha följande lydelse: Utskottetfinner att en rationalisering av det slag som fömtses i motionen bör varamöjlig att åstadkomma inom ramen för en normal översyn av verksamheten inomverket. Utskottets ställningstagande innebär att en besparing om 5 milj. kr.jämfört med regeringens förslag bör kunna göras för /83.Utskottet hemställer således att med anledning avregeringens förslag och med bifall fill motion 1981/82; 1422 yrkande ?> t\llStatens livsmedelsverk för /83 anvisar ett förslagsanslag av . Bidrag till statens maskinprovningar (punkt 36 mom. 2) och (båda fp) anser att dels den del av utskottets yttrandesom på s. 31 börjar med "Utskottet vill" och på s. 32 slutar med"ytteriigare åtgärd" bort ha följande lydelse; Utskottet vill för sin del inte ifrågasätta den allmännabedömning av maskinprovningsverksamhetens samhällsnyttiga funktion somjordbmksministern gjorde i samband med revision av riktlinjerna. Detär självklart att denna verksamhet, på samma sätt som andra,fortlöpande måste ses över i syfte att möjliggöra rafionaliseringar ochbesparingar. Utskottet förutsätter att en sådan översyn, såvitt gäller anslagetför det kommande budgetåret, har skett i samband med budgetarbetet. Utskottetavstyrker således motion 431 yrkande 1 och tillstyrker regeringens förslag. Vad det gäller frågan om en mer långsiktig ochövergripande översyn av nuvarande verksamhet vid statens maskinprovningar - denfråga som tas upp JoU 1981/82:21 55 imotion 431 yrkande 2 - vill utskottet peka på de resultat som framkommit vid engranskning från sida. framlade 1981resultatet av en granskning av en del av maskinprovningarnas s. k.riksprovplatsverksamhet, nämligen provningen av grävmaskiner. Det kunde därvidkonstateras att denna verksamhet medför årliga kostnader för samhället ochnäringslivet på drygt 50 milj. kr./år räknat penningvärde och exkl.mervärdeskatt. Enbartkostnaderna för denna begränsade del av statens maskinprovningars verksamhetskulle alltså motsvara ca sex gånger de i statsbudgeten redovisade utgifternaför den självfinansierade riksprovplatsverksamheten. Kostnaderna skulle vidarevara uppåt tio gånger så stora som maskinprovningarnas nettobelastning påstatsbudgeten. Detbör i och för sig framhållas att kostnaderna åtminstone fill viss del motsvarasav att positiva resultat uppnås, t. ex. beträffande arbetarskydd.Riksrevisionsverket riktar dock skarp kritik mot provningsverksamheten när detgäller grävmaskiner.