bet · G501TU19 · 1981-12-31 00:00:00 — Nuvarande regler utgör enligtutskottets mening en lämplig avvägning av de krav som - enligt vad som framgårovan - måste ställas på både skyddade och oskyddade trafikanter. Utskottetavstyrker därför motionen. I detta avsnitt behandlar utskottetpropositionens avsnitt 4 Mopeden och dess förare samt sex motionsyrkanden. harföreslagit att alla mopeder i skall registreras. Registrering krävsenligt utredningen för att trafikövervakningen skall kunna fungera väl. Omövervakningen blir bättre följs också trafikreglerna bättre. Om mopedens ägare kan identifieras kan man också lättare påträffasådana mopedister som begår trafikförseelser eller grövre brott, t. ex.väskryckning. Föredraganden ansluter sig till utredningens övervägandenoch tillägger att en registrering kan bidra till att minska antaletmopedstölder. Han framhåller dock att det främst är de unga mopedisterna somskapar problem. En registrering kan uppfattas som onödig av äldre, laglydigamopedister. Den bör därför bli obligatorisk endast för nya mopeder och i övrigtvara frivillig. Enligt motion 1981/82:227 (m) börförslaget om registrering av mopeder avvisas. Mofionärerna accepterar ökadekostnader för ökad trafiksäkerhet, men de betvivlar att den effekten nås. Detfrämsta resultatet blir i stället ökat byråkratiskt krångel. I motion 1981/82:230 (m) yrkas att beslutar omobligatorisk registrering i enlighet med trafiksäkerhetsutredningens förslag.Föredragan- TU1981/82:19 12 dens förslag är osmidigt och innebär att det kommer att tamycket innan alla mopeder finns i register. Utskottet ansluter sig till deöverväganden som enligt föredraganden talar för registrering av mopeder. Häravföljer att motion 1981/82:227 (m) i nu berörd del avstyrks. Utskottet delar också uppfattningen - enligt mofion1981/82:230 (m) - att en begränsad registrering är förenad med vissaolägenheter. Registreringens brottsförebyggande syfte motverkas - låt varaövergångsvis - om denna endast omfattar nya mopeder. Mopedens ålder torde saknabetydelse för förarens benägenhet att begå trafikförseelser eller grövre brott.Och det är inte bara nya mopeder som trimmas eller stjäls. Enhetliga reglersynes dessutom innebära fördelar inte minst från rättvisesynpunkt. Härtillkommer att en registrering av alla mopeder gör det möjligt att nå flertaletmopedister med information särskilt riktad fill dem (jfr nedan). Med hänvisningtill vad sålunda anförts om mopedregistrering tillstyrker utskottetmofionsyrkandet och avstyrker de av regeringen förordade riktlinjerna. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. Enligt trafiksäkerhetsutredningenbör ett kompetensbevis krävas för rätten att få köra moped. Beviset skulle utgörasav ett mopedkort. Kompetenskravet skulle inledningsvis endast avse dem somefter kravets införande fyller . Det skulle också, till en början, baragälla teoretiska kunskaper att förmedlas - och prövas - av skolan. Detlångsiktiga målet är enligt utredningen att kommunerna svarar för såvälteoretisk som prakfisk utbildning. Till kompetenskravet knyter utredningen ettkrav att alla mopedförare - utom körkortshavare - som vid det förstnämndakravets införande fyllt skall ha mopedkort. Under ett ettårigtinledningsskede skulle kortet kunna anskaffas av sådana personer efter en enkelansökan utan kompetensprövning. Därmed skulle det bl. a. bli möjHgt att nå allamopedister med information särskilt riktad till dem. Efter inledningsskedetskulle ådagalagd kompetens vara en förutsättning för att få mopedkort. Föredraganden framhåller att den nya läroplanen förgrundskolan gör det naturligt att trafikantutbildningen på högstadiet särskiltinriktas på moped-körning. Han erinrar vidare om att remissopinionen varitnegativ fill tanken att utbildningen och prövningen av unga mopedförare till enbörjan endast skulle avse teorikunskaper. Föredraganden skulle också för sindel gärna se att utbildningen redan från början omfattade såväl teoretiska sompraktiska kunskaper. Han konstaterar emellertid - utan att förbigå de insatsersom görs av flera kommuner och frivilligorganisationer - att varken skolaneller någon annan f. n. kan tillhandahålla en kostnadsfri utbildning med denför hela landet enhetliga kvalitet och omfattning som fordras. TU1981/82:19 13 utbildningen måste därför utredas och fastställas innankrav på mopedkort kan införas. Ett beslut om principen att ådagalagd kompetensskall vara en förutsättning för rätt att föra moped bör emellertid fattas redannu, till vägledning för det erforderliga utredningsarbetet. Kompetenskravet bördock endast avse dem som efter dettas införande fyller . För dem skulleett mopedkort - med egenskap av kompetensbevis - ha den trafiksäkerhetsfrämjandebetydelsen att det skulle framstå som något i sig eftersträvansvärt. Tidpunktenför införande av mopedkort kan inte anges nu och inte heller den närmareutformningen av reglerna. För dem som vid kompetenskravets införande redanfyllt bör emellerfid inte något krav på mopedkort gälla. I motion 1981/82:227 (m) och mofion1981/82:1893 (s) yrkas att avslår förslaget att mopedkort skallinföras. I den förstnämnda mofionen framhålls att de av trafiksäkerhetsutredningenberäknade kostnaderna -7,5-30milj. i inledningsskedet och därefter 0,75-3milj. per år-synes underskattade. De nackdelar som kostnaderna och denökade byråkratiska belastningen innebär motsvaras inte av fördelar i form avökad trafiksäkerhet. Även i mofion 1981/82:1893 (s) varnas för onödigbyråkratisering. Motionärerna finner det vidare mycket angeläget attutbildningen av mopedförare byggs ut och att den omfattar både teori ochpraktik. Mopedförarna bör dock kunna tillgodogöra sig utbildningen utan attkrav ställs på mopedkort. Av propositionen framgår inte hurmopedkort skall kunna förvärvas av den som efter reglernas ikraftträdande fyllt15 år men som underlåtit att tillgodogöra sig den utbildning som skolan ellernågon annan erbjuder. Utskottet delar uppfattningen att ett införande avmopedkort synes förenat med omotiverat stora kostnader och administrativabesvär. En bättre utbildning av mopedförare än f. n. bör kunna ge ett störrebidrag till ökad trafiksäkerhet. Med hänvisning till vad sålunda anförts ommopedkort tillstyrker utskottet motionsyrkandena och avstyrker regeringensförslag. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. I mofion 1981/82:230 (m) yrkas attriksdagen beslutar att mopedkort i enlighet med trafiksäkerhetsutredningensförslag skall införas. Som framgår av redogörelsen förutredningens förslag innebär detta bl. a. att det kompetensbevis sommopedkortet är avsett att utgöra måste förvärvas av personer som inte ådagalagtden kompetens som är i fråga. Kortet skulle med andra ord i vissa fall bevisaen kompetens, i andra fall endast en idenfitet. Utskottet vill inte medverkatill genomförandet av ett dylikt förslag och avstyrker därför motionsyrkandet. TU1981/82:19 14 3.3 Höjd behörighetsålder för förande av moped I mofion 1980/81:750 (m) och imotion 1981/82:279 (partimotion, vpk) yrkas att behörighetsåldern förframförande av moped höjs till . I båda mofionerna hänvisas tillerfarenheter från , där en motsvarande höjning av behörighetsåldernmedförde en avsevärd minskning av antalet mopedolyckor. Föredraganden finner det angeläget att utbildningen avmopedförare knyter an till skolundervisningen. Han vill därför inte förorda attåldersgränsen höjs. Utskottetgör samma bedömning och avstyrker motionsyrkandena. I detta avsnitt behandlar utskottetpropositionens avsnitt 5 Förarutbildning och 6 Körkort i tung trafik samt 17motionsyrkanden. 4.1 Obligatorisk utbildningsstart i trafikskola Föredraganden framhåller att haninte vill upphäva rätten att ge privat körkortsundervisning. Privatutbildningenkan dock förbättras. Särskilt angeläget är att körkortsaspiranten får en riktigutbildningsstart. Erfarenheten visar att man vid privat förarutbildning lättkommer fel från början. Trafikskolefolk omvittnar hur svårt det är att rättatill från början inlärda fel. För att man skall komma till rätta med dessaförhållanden bör enligt föredraganden utbildningsstarten obligatoriskt ske i entrafikskola. Ett lämpligt antal obligatoriska lektioner föreslås bli fyra.Därmed får eleven den rätta inriktningen pä sin utbildning. I motion 1981/82:233 (fp) framhållsatt olika individers utbildningsbehov varierar. Många körkortsaspiranter skullebehöva flera obligatoriska lektioner än det föreslagna antalet fyra. Andra kanbehöva färre lektioner. Motionärerna yrkar därför att antalet obligatoriskalektioner i trafikskola inte bör fixeras. 1 motionerna 1981/82:228 (m) och 1981/82:1893 (s) yrkasatt avslår regeringens förslag. I båda motionerna framhålls att ettgenomförande av förslaget skulle leda fill avsevärt ökade kostnader ochsvårigheter särskilt för glesbygdsbefolkningen, som ofta har långa avstånd . Utskottet delar den i de bådasistnämnda motionerna uttalade uppfattningen. Härav följer att utskottetfillstyrker yrkandena i fråga och avstyrker regeringens förslag. Därmedavstyrks också motion 1981/82:233 (fp) i nu berörd del. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. TU1981/82:19 15 4.2 Skärpta krav på privata körkortsutbildare Enligt nuvarande regler skall enprivat utbildare bl. a. ha fyllt och innehaft körkort för fordonav det slag som utbildningen avser. Föredraganden framhåller att det är en krävande uppgiftatt fungera som lärare i bil utan det dubbelkommando som trafikskolornas bilarär utrustade med. Ökad mognad och längre erfarenhet hos den private utbildarenär därför önskvärda. Föredraganden förordar att åldersgränsen ändras till 24 åroch kvalifikationstiden till . Privata utbildare bör också förautbildningskort på sätt som sker vid trafikskolorna. I motion 1981/82:1893 (s) yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag. Utskottet delar emellertid föredragandens uppfattning ochavstyrker därför motionsyrkandet. 4.3 Särskilt förarprov för tung motorcykel Utskottet vill först erinra om attnuvarande regler innebär att körkort för motorcykel kan förvärvas av den somfyllt . Körkortshavaren får dock inte köra tung motorcykel förrän hanfyllt . En tung motorcykel har en motor vars slagvolym överstiger 125kubikcentimeter. Om slagvolymen understiger är det fråga omen lätt motorcykel. Föredraganden framhåller att motorcyklisterna är den mestolycksdrab-bade trafikantgruppen. Antalet motorcyklar ökar starkt, och de blirallt större och snabbare. Denna utveckling har satt sina spår iolycksstatistiken. Motorcyklisternas utbildning kräver därför särskilduppmärksamhet. Det är stor skillnad mellan att köra lätt och tung motorcykel.Blivande förare av de tyngre motorcyklarna bör få vänja sig vid fordonen undersakkunnig ledning. Utbildningen bör inledas med fyra obligatoriska lekfioner ien trafikskola. För privata utbildare av motorcyklister bör dessutom gällasamma skärpta krav som föreslagits gälla vid privat utbildning för körkort förbl. a. personbil (jfr ovan). För utbildningen av motorcyklister får man f. n. ihög grad lita till de frivilliga motorcykelorganisationerna. Så bör enligtföredraganden bli fallet även i fortsättningen. Därvid kan dock viss ojämnhet iutbildningen uppkomma. Denna motverkas genom ett väl upplagt förarprov, varvidbrister i utbildning och körvana kan avslöjas. Föredraganden förordar därföratt den som vill få behörighet att föra tung motorcykel skall avläggaförarprov. I mofionerna 1981/82:227 (m),1981/82:1893 (s), 1981/82:228 (m) och 1981/82:1847 (fp) yrkas att riksdagenavslår regeringens förslag. Enligt de två förstnämnda mofionerna grundasförslaget på felaktiga slutsatser av tillgängliga statistiska uppgifter. Någonstatistik som visar ett samband mellan olycksfrekvens och motorcykelns storlekfinns inte. TU1981/82:19 16 ning och fortbildning samt ett aktivttrafiksäkerhetsarbete torde innebära bättre resultat för motorcyklisterna änregeringens förslag. Behovet av förbättrad grundutbildning påpekas också imotion 1981/82:1847 (fp). I mofionerna 1981/82:227 (m) och 1981/82:228 (m)framhålls vidare att skärpta krav på körkort för lätta motorcyklar synesändamålsenliga. Utskottet är för sin del inteheller övertygat om att ett genomförande av förslaget skulle medföra någonökning av trafiksäkerheten. Utskottet, som delar motionärernas uppfattning ombehovet av förbättrad grundutbildning och fortbildning, fillstyrker därför demotionsyrkanden som är i fråga och avstyrker regeringens förslag. Utskottetsinställning till frågorna om obligatorisk utbildningsstart i trafikskola ochskärpta krav på körkortsutbildare är densamma som angivits ovan. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. 4.4 Höjd behörighelsålder för förande av vissa tungamotorcyklar Enligt föredraganden bör gränsenmellan tunga och vissa tunga motorcyklar dras vid en motorns slagvolym som börligga någonstans . Föredraganden är oroad över olycksutvecklingen när detgäller de största motorcyklarna. Många 18- och 19-åringar drabbas. För att körade tyngsta motorcyklarna krävs en mognad och en ansvarskänsla som i allmänhetföljer med ökad ålder. För rätt att köra de tyngsta motorcyklarna bör därförkrävas att föraren fyllt . I motionerna 1981/82:227 (m) och1981/82:1893 (s) yrkas att avslår regeringens förslag. Motionärernaåberopar samma skäl som anförts mot förslaget om särskilt förarprov för tungmotorcykel. I den sistnämnda motionen framhålls vidare att 18-19-åringar medmotorcykelkörkort är mindre inblandade i olyckor än vad deras körkortsandelvisar. Däremot är 18-19-åriga bilförare betydligt mer olycksdrabbade änmotorcyklister i samma åldersgrupp. Utskottets inställning till dettaförslag är densamma som fill förslaget om särskilt förarprov för tungmotorcykel. Härav följer att utskottet tillstyrker de motionsyrkanden som äri fråga och avstyrker regeringens förslag. nu har anfört bör ges regeringen till känna av . 4.5 Körkort i tung trafik Föredraganden föreslår att den avriksdagen beslutade körkortsreformen, som är endast delvis genomförd,skall ändras så att den som kör tung lastbil utan släpfordon (singellastbil)inte skall behöva ha körkort med behörighet (E) för släpfordon. Riksdagensbeslut innebär stora krav på TU1981/82:19 17 Utbildningen avses omfatta intebara körskicklighet utan också yrkesfärdigheter såsom lasthantering,kundservice och lämpligt utnyttjande av fordonet. Kostnaderna för att ge dennayrkesinriktade utbildning inom arbetsmarknadsutbildningen ofh gymnasieskolanberäknas komma att uppgå till 155 milj. kr. Många av dem somyrkesmässigt kör lastbil kommer dock aldrig att behöva köra med släpfordontillkopplat. Riksdagsbeslutet skulle därför medföra en utbildning som i storutsträckning går utöver behovet. Med hänsyn härtill och till de dryga utbildningskostnadernaföreslår föredraganden att en ny körkortsbehörighet (C) införs försingellastbilar. Utbildningen för denna behörighet skulle inte vara yrkesinriktad.Med tanke på trafiksäkerheten är det en god behörighetsutbildning som ärväsentlig. Vidare föreslås att de som har behörighet att köra buss (DE) ocksåskall få köra singellastbil, eftersom körtekniken är likartad. I motion 1981/82:1893 (s) yrkas attriksdagen avslår de båda förslagen. I likhet med de anställdas organisationeranser motionärerna att körkortsreformen bör genomföras. Yrkesutbildningen ärviktig för dem som arbetar som förare i yrkesmässig trafik. och delar motionärernasuppfattning. Mot bakgrund av vad föredragandenanfört fillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker demotionsyrkanden som är i fråga. Även utskottet vill emellertid understrykavikten av en god yrkesutbildning - i förening med en rafionell resursanvändning- för dem som arbetar som förare i yrkesmässig trafik. Utbildningen bör dockvara anpassad till det verkliga behovet. 4.6 Synprövning i körkortsärenden godkände i november 1981vissa riktlinjer i fråga om hälso- och nykterhetsprövningen i körkortsärenden(prop. 1981/82:9, /82:2, rskr 1981/82:12). Riktlinjerna innebar främstatt den då obligatoriska läkarundersökningen skulle slopas för dem som sökerkörkort för motorcykel eller personbil. Det skulle normalt räcka med enhälsodeklaration och ett synprov. I propositionen uttalade föredragandedepartementschefen att synfältsprövning och synskärpeprövning borde få utförasav t. ex. legitimerade optiker. Härför krävdes vissa utbildningsinsatser.Sedan lämplig apparatur hade tagits fram kunde sådan synprövning som avgör omnärmare undersökning behövs kanske göras vid trafikskolorna. Det ankom påsocialstyrelsen att närmare pröva den frågan. Departementschefen förordade attkravet på läkarundersökningen skulle slopas och förutsatteatt därefter allt fler optiker skulle få behörighetatt utföra synprövning. Propositionens riktlinjer innebar att ändringar behövdegöras i bl. a. föreskrifter för legitimerade optiker. 1'* 1981/82. TU1981/82:19 18 I motion 1981/82:1403 (m) framhållsatt de sålunda angivna riktlinjerna inte har följts av . Av deanvisningar som styrelsen har utfärdat - med anledning av beslut -framgår att personal vid trafikskolor, men inte optiker, får utföra sådansynprövning i körkortsärenden som avgör om närmare undersökning behövs. Kommunikationsministern har ifebruari, 1982 - med anledning av en interpellafion - upplyst om attsocialstyrelsen är i färd med att omarbeta bl. a. sina anvisningar så att de påett entydigare sätt skall ge besked om riksdagsbeslutets innehåll. Utskottetvill i detta sammanhang understryka värdet av att såväl trafikskolorna som delegitimerade optikerna använder en säker, enkel och billig synprövningsmetod.Ett genomförande av denna metod förutsätter anpassade utbildningsinsatser såvälför trafikskolornas personal som för de legifimerade optikerna. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. I mofion 1981/82:233 (fp) varnasför vådorna av en s. k. intensivutbildning för körkortsaspiranter. I allinlärning betonas vikten av att ge repetition och möjlighetför kunskaperna att mogna. Motionärerna yrkar därför att trafiksäkerhetsverketges i uppdrag att i samråd med fastställa enminimigräns för förarutbildningens längd. Enligt vad utskottet erfarit hartrafiksäkerhetsverket ägnat den i motionen väckta frågan ett ingående studium.Man har därvid funnit att intensivutbildningen inte är förenad med någrapåtagliga olägenheter. Utskottet ser inget skäl att ifrågasätta verketsbedömning. Motionsyrkandet avstyrks därför. I motion 1980/81:986 (s) framhållsatt körkortsutbildningen ställer onödigt stora krav på teoretiska kunskaper.Den som tar körkort enbart för bil bör inte behöva belasta minnet med mängderav regler som gäller t. ex. tung trafik. Kunskapskrav av den typen borde utgåoch ersättas med väsentligare frågor. Enligt vad utskottet har erfaritpågår f. n. i trafiksäkerhetsverket en översyn av de krav på teorefiskakunskaper som bör gälla för körkort. Avsikten är att i större utsträckning änf. n. begränsa kraven fill den körkcrtsbehörighet som är i fråga. I avvaktan påresultatet av denna översyn synes motionen, i nu berörd del, böra lämnas utanåtgärd. I detta avsnitt behandlar utskottet propositionensavsnitt 8 Informafion och 13 Den framtida organisationen samt tremotionsyrkanden. Föredragandens överväganden i denna del utgår fråntanken att trafiksäkerhetsinformation är av två slag: dels sakinformation somhämtar sin näring i rättsregler och som talar till allmänheten i imperativ,dels pläderande information, som vädjar till trafikanterna att lära sig mer,uppträda bättre och vara vänligare mot varandra. Sakinformationen är ennaturlig myndighetsuppgift för trafiksäkerhetsverket. Den pläderandeinformationen utförs lämpligare inom ramen för det frivilliga arbete som medbrett folkligt stöd utförs av för trafiksäkerhetensfrämjande (NTF). medel för sådan pläderande informationsom inte har anknytning fill lagstiftning bör därför efter hand - under tre år- överföras till NTF, som står i kontakt med regionala och lokalatrafiksäkerhetsorgan och med en mängd medlemsorganisationer. En sådanomfördelning löser de samverkansproblem som kan ha förekommit och minskarrisken för dubbelarbete. Medelsförstärkningen bör av NTF användas främst förstörre insatser på det regionala och lokala planet. Föredraganden betonar attdetta är viktigt inte minst för att det nordiska trafiksäkerhetsåret skall nåönskat resultat. Föredragandenframhåller vidare att trafiksäkerhetsverkets övergripande samordnings- ochplaneringsfunktion i trafiksäkerhetsfrågor gör det angeläget att verket hargoda kontakter med berörda myndigheter och organisationer. bör avvecklas och ersättas av ett till verket knutet råd församordning och planering med uppgift att ge det för myndigheter ochorganisationer gemensamma trafiksäkerhetsarbetet en fastare form. Därigenom kanman få till stånd det samråd som behövs för att genomföra en övergripandeplanering av detta arbete. Rådet kan i sin långtidsplanering se till attstatliga besparingsmål iakttas. I mofion 1981/82:229 (m) yrkas att avslårförslaget fill ändrad arbetsfördelning i fråga om trafiksäkerhetsinformation.En överföring av informafionsmedel fill NTF skulle innebära att man tog pengarfrån en fungerande enhet för att bygga upp en regional NTF-administrafion.Risken är stor att det inte blir pengar över till en akfivtrafiksäkerhetsinformafion. har redan en väl fungeranderegional organisation och ett gott samarbete med kommunerna genom dekommunkonferenser som verket anordnar. Imofion 1981/82:1848 (fp) yrkas att beslutar att samarbetstor-mer förtrafiksäkerhetsarbetet utformas så att de frivilliga organisationernasmedverkan underlättas. En överföring av informationsmedel från trafiksäkerhetsverkettill NTF får inte medföra en minskning av det stöd som andrafrivilligorganisationer får från verket. Samarbetsformerna mellan NTF och TU1981/82:19 20 övriga frivilligorganisationer bör fastställas så attstatliga medel som ställs till förfogande för ökad trafiksäkerhet ger störstamöjliga utbyte. I motion 1981/82:1893 (s) framhålls att åretsbudgetproposition innebär en stark minskning av anslagen förtrafiksäkerhetsinformation. Vidare framgår det inte av propositionen hurtrafiksäkerhetsverkets informationsverksamhet skall krympas, vilkaomdisponeringar som skall göras och vilka rationaliseringsvinster som därigenomskall uppnås. Verket har en långtidsplan för sin informationsverksamhet somsträcker sig över . Genom minskade anslag till denna verksamhettorde även informafionen via massmedia komma att minska, till förfång för svagagrupper i samhället. Motionärerna har ingen invändning mot att en del avtrafiksäkerhetsverkets verksamhet överförs fill NTF. Men den totalaanslagsvolymen får inte minska och osäkerheten om vilka delar av informationensom skall bortfalla måste undanröjas. Regeringen bör se fill att en planeradgenomgång görs av hur trafiksäkerhetsinformationen skall bedrivas. Ingenväsentiig informationsuppgift bör få utgå. stöd till t.ex. får inte äventyras. bör få enredogörelse för resultatet av denna genomgång senast i 1983 årsbudgetproposition. Utskottet delar uppfattningen atttrafiksäkerhetsintressets förankring i en bred folkopinion utgör en tillgångsom på allt sätt bör tillvaratas för att främja en ökad trafiksäkerhet.Information är en åtgärd som kan användas mot nästan varjetrafiksäkerhetsproblem. NTF och andra frivilliga organisationer fillhandahålleri stor utsträckning sådan information för att söka tillgodose ett nära nogomättligt behov. Den omfördelning av roller och resurser iinformationsverksamheten som föredraganden förordar synes mot den angivnabakgrunden naturlig. Medlemmar i är 71 riksorganisationer, 24 länsförbundför trafiksäkerhet samt trafiksäkerhetsföreningarna i , ochMalmö. Trafiksäkerhetsnämnder i bortemot 200 kommuner och trafiksäkerhetsråd i50 kommuner innebär goda samarbetsmöjligheter för NTF på det lokala planet.Något behov av att bygga upp en regional eller lokal organisation synes sålundainte föreligga. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1981/82:229 (m).