bet · G501UbU20 · 1981-12-31 00:00:00 — Utskottetövergår så till frågan om huvudmannaskapet för laboratorieassistentutbildningen.Utskottet har tagit ställning för ett bibehållet landstingskommunalthuvudmannaskap för de vårdutbildningar som har landstingen som huvudman.Utskottet har därför inget att erinra mot den i proposition 1981/82:89förordade överföringen av laboratorieassistentutbildningen (fr.o.m. den 1 juli1982 utbildningen på medicinska Servicelinjen) från , ochLunds kommuner till berörda landsting. bör därför med avslag påmotion 1981/82; 2143 även i denna del lägga till handlingarna vad som anförts ifrågan i proposition 1981/82:89. Utskottetföreslår att även avslår yrkande 2 i motion 1981/ 82:2144 om attlaboratorieassistentutbildningen på vissa orter skall bibehålla kommunalthuvudmannaskap i avvaktan på den i motionen begärda utredningen. UbU 1981/82:20 12 ADB-linjen inom sektorn för utbildning föradministrativa, ekonomiska och sociala yrken (AES-sektorn) är /81 den enda allmänna utbildningslinjen inom högskolan som harhelt kommunalt huvudmannaskap. Iett separat betänkande (Ds U 1980:6) Förändrat huvudmannaskap för att ADB-linjen skall få statligthuvudmannaskap, oavsett hur frågan om huvudmannaskapet för övriga kommunalahögskoleutbildningar löses. Kommittén- konstaterade bl. a. att linjen ärrelativt isolerad i förhållande till annan högskoleutbildning och förordadeatt en ökad samverkan bör eftersträvas med övriga linjer inom AES-sektorn ochsärskilt med den systemvetenskapliga linjen. Kommittén beräknade statenskostnader vid överförande av linjen till statligt huvudmannaskap till ca 4,5milj. pris- och löneläge, fill vilket kommer 2 milj. kr. Regeringen har överlämnat betänkandet till UHÄför beaktande vid översynen av bl. a. den systemvetenskapliga linjens framtidautformning. En arbetsgrupp tillsatt av UHÄ beräknas lämna ett förslag undervåren 1982. Iproposition 1981/82:89 (s. 19) aviserar föredragande statsrådet att han avseråterkomma med förslag till om huvudmannaskapet för kommunalautbildningar utanför vårdsektorn. Imotion 1981/82: 1371 yrkas att skall ge regeringen till känna behovetav att förstatliga ADB-linjen med början /83 i ochVästerås. Förstafiigande av ADB-linjen skulle enligt motionärerna förstärka demindre högskolorna och medföra bättre utbildningsekonomisk planering. Medhänvisning till den pågående utredningen om den framtida utformningen avADB-utbildningen inom AES-sektorn och till att senare får taställning till frågan om huvudmannaskap för högskoleutbildningutanför vårdsektorn föreslär utskottet att avslår motion1981/82:1371. 2.3Sjukgymnastutbildning med statligt huvudmannaskap Utbildning till sjukgymnast sker päsjukgymnastlinjen som anordnas i , och medlandstingskommunalt huvudmannaskap samt i och med staten somhuvudman. Utbildning till arbetsterapeut sker på åtta orter medlandstingskommuner som huvudmän. Isamband med besluten om ny studieorganisation för vissa vårdutbildningar inomden (prop. 1978/79:197, UbU 1979/ 80; 7) hade riksdageninget att erinra mot att sjukgymnastlinjen och arbets-terapeufiinjen ersättsfr.o.m. med en rehabiliteringslinje med inriktningar mot delssjukgymnastik, dels arbetsterapi. UbU 1981/82:20 13 Enligt huvudmannaskapskommittén bör utbildningentill sjukgymnast samordnas dels med arbetsterapeututbildningen, dels med övrigakorta och medellånga vårdutbildningar på resp. ort. Starka skäl talar enligtkommittén för att dessa vårdutbildningar också får enhetligt huvudmannaskap.Vid bibehållet landstingskommunalt huvudmannaskap för de medellånga och kortavårdutbildningarna förordar därför kommittén att de nuvarande stafiiga sjukgymnastutbildningarnavid i och vid i /försöver till resp. landsting. hänvisar i proposition 1981/82; 89 till att majoriteten avremissinstanserna avvisat kommitténs förslag och att ochuniversitetet i /förordat fortsatt statligt huvudmannaskap. Bådautbildningsanordnarna har uttryckt sin vilja att, t. ex. genom avtal,underlätta den erforderliga samordningen inom rehabiliteringslinjen. Medhänsyn till remissinstansernas inställning förordar statsrådet attsjukgymnastutbildningen och arbetsterapeututbildningen och därmed också denkommande rehabiliteringslinjen får delat huvudmannaskap på dessa båda orter.Statsrådet förutsätter att rehabiliteringslinjen kommer att utformas ochutvecklas i och på samma sätt som på övriga orter. Riksdagenbör enligt motion 1981/82:2141 (yrkande 1) som sin mening ge regeringen tillkänna att regeringen bör ta upp förhandlingar med berörda parter om att föraöver de stafiiga sjukgymnastutbildningarna i och till resp.landsting. Motionärerna anser att en utbildningslinje, såsom den blivanderehabiliteringslinjen, inte bör ha delat huvudmannaskap på en och samma ort.Med delat huvudmannaskap för rehabiliteringslinjens båda inriktningar riskerarsjukgymnastutbildningen i och att isoleras frånarbetsterapeututbildningen och även från övrig högskoleutbildning. Utskotteterinrar om att huvudmannaskapskommittén visat att sjukgymnastutbildningenfungerar väl och på ett likartat sätt på samtliga utbildningsorter oberoende avhuvudmannaskap. Utskottet har inte heller funnit skäl att anta att en ändringsker i detta avseende om det nuvarande huvudmannaskapsförhållandet fortsätter.Med hänvisning härtill och till den starka remissopinionen för bibehålletstadigt huvudmannaskap för sjukgymnastutbildningen i och Lundföreslår utskottet att med avslag på motion 1981/82:2141 yrkande 1utan erinran lägger proposifion 1981/82; 89 i denna del till handlingarna. 2.4Sjuksköterskeskolor med enskild huvudman Enligt 15 § högskolelagen (1977; 218) är statensamt, efter medgivande av regeringen eller myndighet som regeringen utser,kommun eller landstingskommun huvudman för högskolan. F.n. finns dock ettantal utbildningar på högskolenivå med enskild huvudman för vilka statsbidragutgår ur UbU 1981/82:20 14 I finns t. ex. tre enskilda sjuksköterskeskolor,nämligen Sophiahemmets, Röda korsets och diakonisällskapssjuksköterskeskolor, vilka tillsammans har en antagningskapacitet av nästansamma storlek som antagningskapaciteten för den utbildning påsjuksköterskelinjen som anordnas av landstingskommun.Utbildningen vid de enskilda sjuksköterskeskolorna sker enligt gällandeutbildningsplaner för sjuksköterskelinjen. När dessa enskilda skolor /69 erhöll statsbidrag enligt samma grunder som motsvarandekommunala utbildning förutsattes att de skulle föras över tilllandstingskommunal huvudman så snart förutsättningar härför förelåg. Huvudmannaskapskommitténförordade att den nuvarande sjuksköterskeutbildningen och den kommandeutbildningen inom hälso- och sjukvårdslinjen, vilken omfattar flerutbildningar än den nuvarande sjuksköterskeutbildningen, skulle ges ettenhetligt huvudmannaskap. Detta skulle enligt kommittén främja denorganisatoriska samordningen inom de korta och medellånga vårdutbildningarna.Kommittén ansåg att möjligheterna att vidareutveckla och förbättra utbildningenenligt riksdagsbesluten om högskolereformen och om ny studieorganisation förvissa vårdutbildningar skulle öka vid ett enhetligt huvudmannaskap. Vidfortsatt landstingskommunalt huvudmannaskap för sjuksköterskeutbildningenförordade kommittén att de tre. enskilda sjuksköterskeskolorna i Stockholmskulle föras över till . erinrar om att flertalet remissinstanser avstyrker kommitténsförslag och att UHÄ anser att huvudmannaskapet är av underordnad betydelse sålänge det finns garantier för att utbildningen vid de enskildasjuksköterskeskolorna planeringsmässigt samordnas med sjuksköterskeutbildningeni övrigt. Statsrådet fäster särskild vikt vid att styrelserna för skolornabestämt motsätter sig en förändring av huvudmannaskapet. Med hänsyn till denstarka remissopinionen mot kommitténs förslag avvisar föredragande statsrådetförslaget om kommunalisering. Statsrådet förutsätter att utbildningen ävenfortsättningsvis samordnas med motsvarande utbildning inom i vadgäller planeringen av utbildningens innehåll, dimensionering, praktikplatsbehovm. Statsrådet anser att även påbyggnadsutbildning för sjuksköterskor börkunna anordnas vid de enskilda sjuksköterskeskolorna. Regeringenbör enligt mofion 1980/81:2141 medverka till att överiägg-ningar kommer tillstånd mellan de berörda huvudmännen och om enkommunalisering av de tre enskilda sjuksköterskeskolorna (yrkande 2).Huvudmannaskapskommittén har enligt motionärerna på ett övertygande sätt visatnackdelarna med ett fortsatt enskilt huvudmannaskap och anfört många skäl fören kommunalisering. Medhänsyn till den starka remissopinionen mot en kommunalisering av de treenskilda sjuksköterskeskolorna bör enligt utskottets mening deras UbU 1981/82:20 15 Utskottet har inhämtat att landstingsutbildningsnämnd uttalat att det inte finns anledning att ändrahuvudmannaskapet för de tre stiftelseskolorna inom . Utskottetföreslår med hänvisning till det anförda att med avslag på motion1980/81:2141 yrkande 2 lägger till handlingarna vad som anförts i proposition1980/81:89 om huvudmannaskap för sjuksköterskeskolor med enskild huvudman. 3 Statsbidragssystemför högskoleutbildning inom vårdsektorn Ett nytt statsbidragssystem för den kommunalahögskoleutbildningen inom vårdområdet skall enligt föredragande statsrådetskapa lika goda förutsättningar för den kommunala delen av högskolan attutvecklas som de förutsättningar som finns för den statliga högskolan. Ett nyttstatsbidragssystem måste vidare vara enhetligt och lätthanteriigt och medgestörsta möjliga frihet för dem som förfogar över resurserna. Statsbidragettill den landstingskommunala och den kommunala utbildningen inom sektorn förutbildning för vårdyrken föreslås utgå fr. o. m. den 1 juh 1982 i form av ettsamlat schablonbidrag som skall ersätta alla nu utgående bidrag till dessautbildningar. Bidraget skall utgå per landstingskommun (motsvarande) ochberäknas utifrån antalet årsstudieplatser per utbildningslinje. Beräkningen avstatsbidraget skall utgå från ett schablonbelopp av . per termin, linjeoch studerande på hälso- och sjukvårdslinjen, sociala omsorgslinjen (nuvarandesociala servicelinjen), påbyggnadslinjer för sjuksköterskor ochpåbyggnadslinje i blodgruppsserolo-gi, ett schablonbelopp av . pertermin, linje och studerande på hörselvårdslinjen, tandhygienistlinjen ochpåbyggnadslinjen i klinisk cyto-logi samt ett schablonbelopp av . pertermin, linje och studerande på påbyggnadslinjen i ortoptik,rehabiliteringslinjen (nuvarande sjukgym-nasfiinjen och arbetsterapeutlinjen)samt medicinska servicelinjen. För skall 5 milj. kr. ställasUll regeringens disposition under en särskild anslagspost att användas isamband med övergången till det nya statsbidragssystemet. Tillmedelsberäkningen för nästa budgetår återkommer föredragande statsrådet ibudgetpropositionen under anslaget till högskoleutbildning. Utskottethar ingen erinran mot vad föredragande statsrådet förordat och föreslår attriksdagen beslutar om ett nytt statsbidragssystem för kommunalhögskoleutbildning inom vårdsektorn enligt riktlinjerna i proposition1981/82:89. 4 Tjänsteorganisationför högskoleutbildning inom vårdsektorn Det nya statsbidragssystemet med schablonbidraganknyter inte, som det nuvarande statsbidragssystemet gör, till lärartjänstereller elevgrupper. UbU 1981/82:20 16 Närdetta nya system införs frikopplas också högskolan från gymnasieskolan itjänsteorganisatoriska frågor. Enligtföredragande statsrådet bör det fr.o.m. den , när det nyastatsbidragssystemet träder i kraft, inte längre finnas regler som avser förläggningav högskoleutbildning inom vårdsektorn till skolenhet medgymnasieskola. Inte heller bör högskoleundervisning inom vårdsektorndärefter kunna ingå i underlaget för poängberäkning av underlag för tjänstersom skolledare och biträdande skolledare vid skolenheter med gymnasieskola. Utskottethar inget att erinra mot vad som anförts i dessa frågor och föreslår attriksdagen godkänner att nämnda regler upphör fr.o.m. . I proposition 1981/82:89 förordas vidare ett systemmed kommunalt reglerade tjänster för skolledare och lärare inom den kommunalahögskolan inom vårdsektorn. Enligt föredragande statsrådets uppfattning börriksdag och regering ange den nivå på lärarnas kompetens som är erforderligmed hänsyn till målen för utbildningarna i högskolan. har behörighetsbestämmelserför de landstingskommunala lärartjänsterna saknats, och statsrådet anser attdetta har varit en nackdel. förordas att lärartjänstutredningens förslag omkrav på genomgången grundläggande högskoleutbildning och genomgången praktiskpedagogisk utbildning skall läggas till grund för kompetenskraven för lärareinom högskoleutbildning inom vårdsektorn. finner att lärartjänstutredningens förslag om särskilda tjänster förforskningsanknytning s.k. FoU-tjänster - är väl motiverat. Kravet pålikvärdig kvalitet inom högskolan, både den statliga och kommunala, bör enligtstatsrådet leda till att sådana tjänster med föreskriven behörighet skall kunnainrättas inom den . Behörighetskravet för dessa tjänsterbör enligt statsrådets mening vara doktorsexamen. Imotion 1980/81:259, väckt under allmänna motionsfiden , hemställs om enutredning med uppgift att se över möjligheterna för vårdlärar-utbildadesjukgymnaster att erhålla tjänster för att undervisa inom vårdutbildningarnavid gymnasieskolor, vårdskolor och högskolor. Motionärerna anser attvårdlärarutbildade sjukgymnaster har svårt att kombinera yrkesverksamhet somsjukgymnast med arbete som timlärare och att det därför bör tillskapas tjänsterför dem inom värdutbildningarna. Enligtskolförordningen gäller särskilda regler för behörighet till tjänst som lärarei gymnasieskolan. Dessa regler påverkas inte genom förslagen i proposifion 1981/82:89. Genomförslaget i proposition 1981/82:89 om kommunalt reglerade lärartjänster kommerutbildningshuvudmännen att i enlighet med de behörighetsbestämmelser sommeddelats inrätta tjänster för lärare. UbU 1981/82:20 17 tjänsterför vårdlärarutbildade sjukgymnaster får bedömas mot bakgrund av skolornasbehov av undervisande personal med viss inriktning. Med det anförda föreslårutskottet att avslår motion 1980/81:259. I sammanhanget kan nämnasatt en av UHÄ utsedd arbetsgrupp f. n. arbetar med en översyn avvårdlärarlinjen. Arbetet beräknas avslutas . Utskottet har inget atterinra mot förslagen i proposition 1981/82:89 om tjänster för skolledare ochlärare inom den kommunala högskolans vårdsektor eller mot vad som förordats ombehörighet för tjänst som lärare inom den kommunala högskoleutbildningen ochföreslår att godkänner vad som förordats i dessa frågor. föreslog att kostnaderna förde s.k. FoU-tjäns-terna skall bekostas genom ett särskiltbidrag om sammanlagt 5 milj. kr. Föredragande statsrådet anser att det intefinns anledning att i särskild ordning ge bidrag till FoU-tjänsterna, när ettsystem med ett samlat schablonbidrag införs. Imotion 1981/82:2145 yrkas att skall uttala att särskilda medel skallavsättas för FoU-tjänsterna så som lärartjänstutredningen föreslog (yrkande 2). Utskottetansluter sig till föredragande statsrådets uppfattning att ett särskilt bidragtill FoU-tjänsterna, utöver det nya schablonbidraget till vårdutbildningarna,inte bör införas och föreslår att avslår motion 1981/82:2145 yrkande2. Om det emellertid skulle visa sig att FoU-tjänster inte inrättas för dekommunala högskoleutbildningarna inom vårdsektorn bör frågan om ett särskiltbidrag på nytt aktualiseras för att ge sfimulans till inrättande av sådanatjänster. För att möjliggöra tjänstgöring i gymnasieskolanför lärare med kommunalt reglerade tjänster och tjänstgöring i kommunalhögskoleutbildning och i inbyggd utbildning för lärare med statligt regleradetjänster föreslås att nuvarande regler, med vissa tillägg, skall fortsätta attgälla. Utskottet har inget att erinra mot förslaget och föreslår att riksdagengodkänner vad som förordats i proposition 1981/82:89. 5 Tillsynsansvar för högskoleutbildning inom vårdsektorn Föredragande statsrådet delarhuvudmannaskapskommitténs uppfattning att ett samlat centralt ansvar förhögskolan skapar förutsättningar för en enklare handläggning av arbetsuppgifterpå verksnivå. Därmed ökar även möjligheterna till enhetliga regeltolkningar ochtill en likvärdig bedömning av resursbehoven. Genom det nyastatsbidragssystemet minskar sambandet mellan den kommunalahögskoleutbildningen och gymnasieskolan. Mot denna bakgrund förordarföredragande statsrådet att detsam-lade centrala myndighetsansvaret för allhögskoleutbildning inom värdsektorn skall åvila UHÄ fr.o.m. ienlighet med de riktlinjer 2 1981/82. UbU 1981/82:20 18 somdrogs upp i proposifion 1980/81:107 (UbU 1980/81:38, rskr 1980/ 81; 395) om denstafiiga skoladministrationen. Utskottettillstyrker förslaget om att tillsynsansvaret för den kommunalahögskoleutbildningen inom vårdsektorn fr. o. m. skall åvilaUHÄ. Imotion 1981/82:2146 yrkas att skall ge regeringen till känna attUHÄ:s styrelse bör ökas med en företrädare för den landstingskommunalahögskoleutbildningen eftersom denna del av högskolan, enligt motionärensmening, nu saknar representation i styrelsen. UHÄ:sstyrelse har 13 ledamöter, varav en är universitetskanslern som ärordförande. Härtill kommer två representanter för de lokala personalorganisationerna.Skulle olika intressenter för högskolan få möjlighet att ha företrädare i UHÄ;sstyrelse skulle denna styrelse bli alltför stor. Det bör i sammanhanget erinrasom att ordförandena för planeringsberedningarna är ledamöter i UHÄ:s styrelse.1 planeringsberedningen för vårdutbildningarna ingår representanter för denlandstingskommunala högskoleutbildningen och . Medhänvisning till vad som anförts föreslår utskottet att avslår motion1981/82:2146. 6 planeringsordning för högskoleutbildning inom vårdsektorn Alltsedan högskolereformen finns skildaplaneringsordningar för dimensionering och lokalisering av statlighögskoleutbildning resp. högskoleutbildning (prop. 1976/77:59, UbU1976/77:20 s. 77-80, rskr 1976/77; 246). Inom vårdsektorn har dessutom pågåttförsöksverksamhet med annan planeringsordning för sjuksköterskeutbildningenoch påbyggnadsutbildningen för sjuksköterskor (prop. 1977/78:100, UbU 1977/78:22 s. 45, rskr 1977/78:338, prop. 1978/79:198, UbU 1978/79:41, rskr1978/79:354, prop. 1979/80:100, UbU 1979/80:35 s. 4, rskr 1979/80:388). Förden statliga högskoleutbildningen fastställer en planeringsram(antalet nybörjarplatser under ett budgetår) för varje linje (allmänutbildningslinje eller påbyggnadslinje), alternativt grupp av linjer, ochhögskoleenhet. Om fastställer planeringsram för grupp av linjer, somt. ex. för de sex naturvetenskapliga linjerna inom den tekniska sektorn, angesi budgetpropositionen som ett beräkningsunderlag antalet nybörjarplatser perlinje i gruppen och högskoleenhet. fastställer inte dettaberäkningsunderlag men förutsätter att högskoleenheterna inte gör några störtejusteringar i antagningslalen i förhällande till beräknings-underiaget som ärgrunden för medelsberäkningen. planeringsordning för den kommunala högskoleutbildningen inom vårdsektornföreslås nu i proposition 1981/82: 89. delar den uppfattning som kommit till uttryck i remissyttrandenaöver huvudmannaskapskommitténs förslag i frågan. UbU 1981/82:20 19 nämligenatt planeringssystemet för den kommunala högskoleutbildningen inom vårdsektornsä långt som möjligt bör inordnas i planeringssystemet för den statligahögskoleutbildningen. Föredragande statsrådet föreslår därför att riksdagenskall fastställa planeringsram per linje, eller grupp av linjer, ochlandstingskommun (som i detta fall jämställs med högskoleenhet iplaneringsordningen för den statliga högskoleutbildningen). I proposition1981/82; 100 (bil. 12, punkt E 6 Utbildning för vårdyrken s. 418) presenterasplaneringsramar för den kommunala högskoleutbildningen inom vårdsektorn enligtden nya planeringsordningen. Där finns en planeringsram per landsting för varjeallmän utbildningslinje samt en planeringsram per landsting för gruppenpåbyggnadslinjer som ansluter till hälso- och sjukvårdslinjen och enplaneringsram per landsting för gruppen av påbyggnadslinjer som ansluter tillmedicinska servicelinjen. Enligtföredragande statsrådet skall beslut om lokalisering av linje inomlandstingskommun fattas av utbildningshuvudmännen själva, dvs. landstingskommunerna(motsvarande). Beslut om fördelning av nybörjarplatser mellan en linjes olikainriktningar skall också fattas av utbildningshuvudmännen. Huvudmännens beslutom lokalisering av linje och om fördelning av platser på inriktningar inom enlinje skall tas efter samråd med berörda myndigheter på länsnivå så att deregionalpolitiska aspekterna beaktas. För att möjliggöra en smidig anpassningtill förändrade förutsättningar avses regionstyrelserna bemyndigas attomfördela nybörjarplatser och statsbidrag mellan utbildningshuvudmännen inomresp. Omfördelning mellan regioner skall ankomma på UHÄ. Imotion 1981/82:2141 (yrkande 9) yrkas att skall ge regeringen tillkänna att huvudmännen inte bara skall samråda med myndigheter på länsnivå utanäven med resp. regionstyrelse innan de tar beslut i frågor om lokalisering avlinje och om fördelning av nybörjarplatser på inriktningar inom en linje.Därigenom skall de regionalpolitiska aspekterna på utbildningarna ytterligarefrämjas. Utskottetanser att de kommunala högskoleutbildningarna inom vårdsektorn nu så långt detär möjligt bör inordnas i det planeringssystem som gäller för den statligahögskolan. Detta underlättas också av att UHÄ fr.o.m. får detsamlade tillsynsansvaret över högskoleutbildningen och av att statsbidragetskall beräknas utifrån antalet studerandeplatser per utbildningslinje. Somföreslås i propositionen bör därför fastställa planeringsram perlinje, eller grupp av linjer, och landstingskommun (motsvarande). Det bör införkommande budgetår övervägas om beräkningsunderlag bör presenteras för riksdagenbeträffande inriktningar inom linje, t. ex. den föreslagnarehabiliteringslinjens båda inriktningar eller när en linjes inriktningar harolika längd. Utbildningshuvudmannenbör, som föreslås i propositionen, besluta om lokalisering av linje inom sittområde och om fördelning av antalet nybörjarplatser på inriktningar inom enlinje efter samråd med myndigheter på UbU 1981/82:20 20 länsnivå.Utskottet förutsätter att samråd också sker med resp. regionstyrelse som ettnaturligt led i planeringen utan att behöver göra något särskiltuttalande i frågan. Yrkande 9 i motion 1981/82:2141 bör därför inte föranledanågon åtgärd. Utskottettillstyrker att regionstyrelserna bemyndigas att omfördela nybörjarplatser fören linje eller grupp av linjer mellan landstingskommunerna (motsvarande) inomramen för varje linjes eller grupps sammanlagda antal nybörjarplatser iregionen. Omfördelning av motsvarande slag mellan regioner bör ankomma på UHÄ. Föredragande statsrådet anför att det är viktigtatt antagningen till olika linjer inom högskolan samordnas så långt sommöjligt, framför allt till sädana linjer som är valalternativ för sökande.Antagning till alla vårdutbildningar inom den kommunala delen av högskolanföreslås därför centraliseras till förhögskoleutbildning i . Nämnden föreslås även få ansvaret förantagningen till de statliga sjukgymnastutbildningarna i och Lund.Detta kräver en ändring av 35 § högskolelagen (1977:218). föreslåsanta det till proposition 1981/82:89 fogade förslaget till lag om sådan ändringav högskolelagen. Utskottetföreslår att antar den föreslagna ändringen av högskolelagen. Enligtriksdagens beslut vid /81 (prop. 1980/81:184, UbU 1980/81:39.rskr 1980/81:418) skall en särskild nämnd inrättas för att överta regeringensfunktion som högsta besvärsinstans beträffande central antagning tillgrundläggande högskoleutbildning. föreslås i proposition 1981/82:89 attdenna nämnd även skall vara besvärsinstans i frågor som gäller antagning tillden kommunala högskoleutbildningen inom vårdsektorn. Utskottettillstyrker också vad som anförts i proposition 1981/82: 89 om fördelningen avkostnadsansvaret för antagning högskoleutbildning inomvårdsektorn. 8 Övergången till den nya studieorganisationen,nya utbildningslinjer samt dimensioneringsfrågor beslöt (prop.