bet · G501SkU68 · 1981-12-31 00:00:00 — om ändrade regler förskogskonto, m. m. 1981/82: 182) Regeringen (budgetdeparfementet) föreslår iproposition 1981/82:182 att antar vid propositionen fogade förslagtill 1. lag om ändring i kommunaiskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen (1979:500) om ändring i kommunaiskattelagen(1928:370), 3. lag om ändring i skogskontolagen (1954:142), 4. lag om ändring i lagen (1981:342) om extraavdrag för vissa skogsuffag. I proposifionen läggs fram förslag om ändraderegler för beskattning av skogsbruk. Förslagen, som bygger bl. a. påvirkesförsörjningsutredningens betänkande (SOU 1981:81) Skogsindustrinsvirkesförsörjning, syftar främst till att stimulera utbudet av virkesråvara. Ifråga om skogsägares möjUghet att erhålla inkomstutjämning genom att utnyttjaskogskonfosystemet föreslås två ändringar. Enligt nuvarande regler skall medelpå skogskonto fas upp fill beskattning om den skaffskyldige överlåter enväsentlig del av sin skogsfastighet. Denna beskattning kan leda till en minskadavverkning före en tänkt överlåtelse och till attöverlåtelser, som medför bättre förutsättningar för skogsbruket, fördröjs. Motdenna bakgrund föreslås i propositionen att överlåtaren skall få behållaskogskontot om fastigheten övergår till annan genom köp, byte eller därmedjämförligt fång eller genom gåva. En annan ändring avser löptiden närsformfällning, brand, insektsangrepp eller liknande händelse motiverar entidigareläggning av avverkningarna. Skogsägaren skall då få betala in medel påeff konto med tjugoårig löptid (skogsskadekonto) i stället för det tioårigaskogskontot. Minsta inbetalningsbelopp på skogsskadekontot föreslås bli 50 000kr. Förmarkanläggningar, t. ex. skogsvägar, gäller f. n. som huvudregel att avdragmedges enligt avskrivningsplan av ett belopp som motsvarar frefjärdedelar av anskaffningsvärdet. I propositionen föreslås att avdrag förårlig värdeminskning av skogsvägar skall beräknas till av helaanskaffningsvärdet. Ifråga om dikning i skogsbruket görs f. n. skillnad mellan skyddsdikning ochannan dikning. Till skyddsdikning räknas åtgärder som syftar till att 1Riksdagen 1981/82. SkU 1981/82:68 2 Dikning som höjer produktionsförmågan räknassom annan dikning. avdrag medges för skyddsdikning medan annandikning däremot följer reglerna om avskrivning av markanläggningar. Enligtförslaget skall utgifter för all dikning som främjar skogsbruket anses somdriftkostnader och därmed bli avdragsgilla. Denya reglerna om skogskonto skall gälla fr. o. m. taxering medan de nyareglerna om skogsvägar och dikning avses gälla fr. o. m. k. skogsavdragsreglerna reformerades . Övergångsbestämmelserna tilldenna lagstiftning har i rättspraxis ansetts ha den innebörden att tidigaremedgivna skogsavdrag kan eliminera en skogsägares möjlighet fill skogsavdrag påett tillskotfsförvärv. Detta kan i vissa situationer inverka negativt påskogsägarnas intresse att medverka i åtgärder för att erhålla lämpligarebrukningsenhefer. I proposifionen föreslås därför att övergångsbestämmelsernaändras sä att det framgår att skogsavdrag enligt äldre regler inte till någondel skall begränsa avdragsutrymmet beträffande skogsförvärv som sker efterövergängsfillfället. Den nya bestämmelsen föreslås bli tillämpHg redan vid 1981års taxering, dvs. vid den taxering då de nya skogsavdragsreglerna tillämpadesförsta gången. Propositioneninnehåller slutligen förslag om att perioden för extra avdrag för skogsuffagförkortas med eff år. Stimulansen kommer därigenom att upphöra i och medutgången av . Lagförslagenhar följande lydelse. SkU1981/82:68 3 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkterna 1 och 4 av anvisningarna till 22 §kommunaiskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. Till driftkostnader hänförs lön eller liknande vederlag liksom un derhåll åt personal, som använts för jordbruket eller dess binäringar; undantagsförmåner, pensioner, pe riodiska utbetalningar på grund av förutvarande anställning på fasfighe ten; arrendeavgift; avgäld, som hän för sig till fastigheten; ränta på lånat kapital som nedlagts i fasfigheten eller använts för dess drift; kostna der för inköp av djur, utsäde, foder, gödselmedel och dylikt; kostnader för reparation och underhåll av drift byggnader, markanläggningar och inventarier; kostnader för anlägg ning av ny skog; kostnader för vård och underhåll av skog, såsom för valtning, bevakning, väg- och bygg nadsunderhåll, skyddsdikning, skogsindelning m. m., samt vid skogsavverkning kostnader för vir kets huggning, tillredning, utdriv- ning, flottning m. m.; kostnader för försäkring av personal, byggnader, skog, gröda, djur, förråd och inven tarier som inte är att hänföra till personlig lösegendom, m. m. Skall ersättning för avyttrade skogspro dukter behandlas som engångser sättning på grund av allframtidsupp- låtelse (jfr punkt 4 tredje stycket av anvisningarna till 35 §), är kostna derna för avverkningen ändå att anse som driftkostnader i skogsbru ket. Till driftkostnader hänförs lön eller liknande vederlagliksom underhåll åt personal, som använts för jordbruket eller dessbinäringar; undantagsförmåner, pensioner, periodiska utbetalningar på grund avförutvarande anställning på fastigheten; arrendeavgift; avgäld, som hänförsig till fastigheten; ränta på lånat kapital som nedlagts i fastigheten elleranvänts för dess drift; kostnader för inköp av djur, utsäde, foder,gödselmedel och dylikt; kostnader för reparation och underhåll av driftbyggnader,markanläggningar och inventarier; kostnader för anläggning av ny skog;kostnader för dikning som främjar skogsbruket; kostnader för vård ochunderhåll av skog, såsom förvaltning, bevakning, väg- och byggnadsunderhåll,skogsindelning m. m.; samt vid skogsavverkning kostnader för virkets huggning,tillredning, utdrivning, flottning m.m.; kostnader för försäkring av personal,byggnader, skog, gröda, djur, förråd och inventarier som inte är att hänföratill personlig lösegendom, m. m. Skall ersättning för avyttrade skogsprodukterbehandlas som engångsersättning på grund av allframtidsupplåtelse (jfr punkt 4tredje stycket av anvisningarna fill 35 §), är kostnaderna för avverkningen ändåatt anse som driftkostnader i skogsbruket. Till reparation och underhållhänförs vid fillämpning av första stycket kostnader för sådana ändringsarbetenpå ekonomibyggnad som normalt kan påräknas i jordbruksdrift, såsom upptagandeav nya fönster- eller dörröppningar samt flyttning av innerväggar ellerinredning i samband med 1 Senaste lydelse 1981:295. SkU 1981/82:68 4 omdisponeringav ekonomibyggnad, exempelvis i samband med omläggning av driften från enanimalieprodukfion till en annan. Åtgärd som innebär en väsenfiig ändring avbyggnaden, såsom när ett djurstall byggs om för aff i stället användas för heltannat ändamål, hänförs dock infe till reparation och underhäll. Utgifterför inköp och plantering av träd och buskar för yrkesmässig frukt-ellerbärodling får efter den skaftskyldiges eget val dras av antingen i sin helhetdet år då inköpet eller planteringen har ägt rum eller genom årligavärdeminskningsavdrag. Värdeminskningsavdraget beräknas enligt avskrivningsplanfill viss procent för år räknat av odlingens anskaffningsvärde. Beräkningengörs från den tidpunkt då odlingen har färdigställts. Procentsatsen förvärdeminskningsavdrag bestäms odlingen beräknas vara ekonomisktanvändbar. Föreskrifterna i punkt 4 sjätte och sjunde styckena skall tillämpas. Värdetav fastighetens egna produkter, som används för fastighetens fortsatta drift,får föras av som driftkostnad men skall då tas upp som intäkt. Avdragför avsättning till pensions- eller personalstiftelse och kostnad förpensionsförsäkring får ske enligt bestämmelserna om rörelse i punkt 2 avanvisningarna till 29 §. Redovisararbetsgivare enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. isin balansräkning en post Avsatt till pensioner, äger punkt 2 av anvisningarnafill 29 § motsvarande tillämpning i fråga om jordbruksfastighet. Skattskyldigsbarn, som har fyllt , taxeras självt för den inkomst av arbete påfastigheten, som barnet kan ha haft i form av pengar, naturaförmåner ellerannat, dock högst för vad som motsvarar marknadsmässigf vederlag för barnetsarbetsinsats. Den skatfskyldiges kostnad får med motsvarande begränsning drasav som driftkostnad. För lön och underhåll till skatfskyldigs barn, som intehar fyllt , får avdrag infe göras. Lönen och underhållet skall då inteheller tas upp som inkomst för barnet. Punkt18 av anvisningarna fill 29 § äger motsvarande tillämpning beträffande inkomstav jordbruksfastighet. 4.Utgifter för anskaffande av en 4. Utgifter för anskaffande av en markanläggning på enjordbruksfas- markanläggning på en jordbruksfastighet, vilken anläggning äravsedd fighef, vilken anläggning är avsedd för driften i förvärvskällan, drasav för driften i förvärvskällan, dras -genom årliga värdeminskningsav- om annatinte följer av punkt 1 - av drag. Avdrag medges, om inte annat genom årligavärdeminskningsav-följer av andra eller sjätte stycket, drag. Avdrag medges, ominte annat endast för sådana utgifter som har följer av andra eller sjättestycket, besfriffs av den skattskyidige själv endast för sådana utgifter somhar och endast om utgifterna avser arbe- besfriffs av den skaftskyldige självten som har utförts under tid då han och endast om utgifterna avser arbe-harägt fastigheten. Avdraget beräk- fen som har utförts under tid då han nas enhgtavskrivningsplan till 10 har ägt fastigheten. Avdraget beräk-procent för årräknat av anskaff- nas enligt avskrivningsplan till 10 ningsvärdet av tåckdikeoch till för år räknat av anskaff- 2Senaste lydelse 1981:295. SkU 1981/82:68 5 procentför år räknat av tre fjärdede- ningsvärdet av täckdiken och skogs- lar av anskaffningsvärdet av andra vägar och till för är räknat markanläggningar. Beräkningen av tre fjärdedelar av anskaffnings- görs från den tidpunkt då anlägg- värdet av andra markanläggningar, ningen har färdigställts. I fräga om Beräkningen görs från den tidpunkt en anläggning, som är avsedd att då anläggningen har färdigställts. I användas endast ett fätal år, får dock fråga om en anläggning, som är anskaffningsutgifterna i sin helhet avsedd aff användas endast ett fåtal dras av det är då anläggningen år, får dock anskaffningsutgifterna i anskaffades. sin helhet dras av det år då anlägg ningen anskaffades. Till markanläggning hänförs sådant markarbete sombehövs för att marken skall göras plan eller fast, såsom röjning, schaktningeller rivning av byggnad eller annat som har funnits på fastigheten.Till markanläggning hänförs också körplan, parkeringsplats e. d., täckdike,öppet dike, invall-nings- och vaffenavledningsförefag, mark- eller skogsvägeller brunn. Till anskaffningsvärdet för markanläggning hänförs även värdet aven markanläggning som enligt punkt 4 andra stycket av anvisningarna till 21 §utgör intäkt av jordbruksfastighet för jordägaren. I anskaffningsvärdet fårinräknas utgifter för iståndsättande och omläggning av ett förut anlagttäckdike. I täckdike inbegrips täckt avlopp i direkt anslutning till efftäckdike. Tillmarkanläggning hänförs inte sådana anordningar som är avsedda aff användastillsammans med vissa maskiner eller andra för stadigvarande bruk avseddainventarier i driften (markinventarier). I enlighet härmed hänförs tillmarkinventarier exempelvis sådan anordning som gödselbassäng som är belägenutanför djursfall, urinbrunn eller liknande anordning eller ledning för vatten,avlopp, elektrisk ström, gas eller annat. Till markinventarier hänförs ocksåstängsel och annan jämförlig avspärmingsanordning. Anskaffningsvärdet för enledning som är avsedd för såväl den på fastigheten bedrivna verksamheten som enbyggnads allmänna användning fördelas mellan markinventarier och byggnaden iförhållande till hur stor del av ledningen som tjänar den på fastighetenbedrivna verksamheten respektive byggnadens allmänna användning. Ledningenskall dock i sin helhet hänföras fill markinventarier om utgifterna förledningen till minst fre fjärdedelar kan anses hänförliga till den påfastigheten bedrivna verksamheten. Om utgifterna fill minst tre fjärdedelar kananses hänförliga fill byggnadens allmänna användning skall ledningen i sinhelhet hänföras till byggnaden. Ifråga om markinventarier tillämpas de föreskrifter som enligt punkt 5 gällerför maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier. Haren investeringsfond e. d. eller statsbidrag tagits i anspråk för anskaffning aven markanläggning skall som anskaffningsvärde för markanläggningen anses denverkliga utgiften för markanläggningen minskad med fyra tredjedelar av detianspråktagna beloppet. Övergåren fastighet till en ny ägare på annat sätt än genom köp, byte eller därmedjämförligt fång, får den nye ägaren göra de värdeminskningsavdrag förmarkanläggning som skulle ha tillkommit den förre ägaren om denne fortfarandehade ägt fastigheten. Vad sagts gäller också om ett moderbolag eller enövertagande förening övertar en fastighet från ett SkU 1981/82:68 6 dotterbolageller en överlåtande förening vid sådan fusion, som avses i 28 § 3 mom. Övergåren fastighet fill en ny ägare genom köp, byte eller därmed jämförligt fång, fåröverlåtaren det år då överlåtelsen sker göra avdrag för den del av detavskrivningsbara anskaffningsvärdet för vilket han inte har medgettsavdrag. Vad nu sagts gäller även när verksamheten på jordbruksfastigheten läggsned utan samband med avyttring av fastigheten. Denna lag träder i kraft ochfillämpas första gången i fråga om diken och skogsvägar som har färdigställtsunder beskattningsår för vilket taxering sker . Lag omändring i lagen (1979:500) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 3 av övergångsbestämmelserna till lagen(1979:500) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivnalydelse. I fråga om skog som finns på fastigheten vid ingången av det beskattningsår för vilket taxering sker första gången enligt de nya bestämmelserna (övergångsfillfället), bestäms anskaffningsvärdet och det gällande ingångsvärdet med utgångspunkt i skogens ingångsvärde enligt äldre bestämmelser. Som anskaffningsvärde anses ingångsvärdet vid övergångstillfället till den del sistnämnda värde grundar sig på vederlag vid köp, byte eller därmed jämförligt fång och, i fråga om förvärv genom annat fång, på taxeringsvärde för är 1952 eller senare år. I intet fall får anskaffningsvärdet eller del av detta beräknas med stöd av äldre bestämmelser i punkt 7 andra stycket sista meningen av anvisningarna fill 22 § kommunalskattelagen (20-årsregeln). Som gällande ingångsvär-d e anses anskaffningsvärdet,beräknat enligt det föregående stycket, minskat med avdrag som den skaftskyldigevid taxering eller senare år har medgetts för minskning i skogensingångsvärde o. d. Är enligt äldre lydelse av punkt 7 andra stycket avanvisningarna till 22 § kommunalskattelagen makes eller skyldemans förvärvavgörande för beräkningen av ingångsvärdet, skall avdrag som förvärvaren, elleri förekommande fall senare ägare, har medgetts, anses som avdrag som denskattskyldige själv har erhållit. Kan den skaffskyldige göra sannolikt attbelopp, varmed avdrag medgetts, hänför sig fill fasfighet för vilken någotanskaffningsvärde inte skall beräknas enligt de nya bestämmelserna, skall vidfillämpning av detta stycke hänsyn inte fas till beloppet. Som gällande ingångsvärde anses anskaffningsvärdet, beräknatenligt det föregående stycket, minskat med avdrag som den skattskyldige vidtaxering eller senare år har medgetts för minskning i skogensingångsvärde o. d. Är enligt äldre lydelse av punkt 7 andra stycket avanvisningarna till 22 § kommunalskattelagen makes eller skyldemans förvärvavgörande för beräkningen av ingångsvärdet, skall avdrag som förvärvaren, elleri förekommande fall senare ägare, har medgetts, anses som avdrag som denskattskyldige själv har erhållit. Gällande ingångsvärde skall dock inte tasupp till lägre belopp än av anskaffningsvärdet eller, i fråga omjuridisk person som avses i de nya bestämmelserna i pimkt 7 femte stycket avanvisningarna till 22 § kommunalskattelagen, av anskaffningsvärdet.Kan den skattskyldige göra sannolikt aff belopp, varmed avdrag medgetts,hänför sig till fastighet för vilken något anskaffningsvärde infe skallberäknas enligt SkU 1981/82:68 dessaövergångsbestämmelser, skall vid fillämpning av detta stycke hänsyn inte tastill beloppet. Denna lag träder i kraft dagen efter den dag, dälagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling och tillämpas första gängen vid taxering. SkU 1981/82:68 Lag om ändring i skogskontolagen (1954:142) Härigenom föreskrivs att 1 § och 3-10 i ha nedan angivnalydelse. (skogskontolagen(1954:142) skall Vid taxering fill ochstatlig inkomstskaft kan fysisk person, dödsbo och familjestiftelse, pä devillkor och i den omfattning som anges i denna lag, få uppskov med beskattningav intäkt av skogsbruk för belopp som sätts in på särskilt konto i bank(skogskonto). Uppskov medges inte delägare i handelsbolag eller i dödsbo, förvilket reglerna om handelsbolag skall fillämpas, för inkomst av bolagets ellerdödsboefs verksamhet. Vid taxering till och stafiig inkomstskatt kanfysisk person, dödsbo och familjestiftelse, på de villkor och i den omfattningsom anges i denna lag, få uppskov med -beskattning av intäkt av skogsbruk förmedel som sätts in på ett särskilt bankkonto (skogskonto eller skogsskadekonto).Uppskov medges inte delägare i handelsbolag eller i dödsbo, för vilketreglerna om handelsbolag skall tillämpas, för inkomst av bolagets ellerdödsboets verksamhet. Uppskov för insättning på skogsskadekonto medges endastom stormfällning, brand, insektsangrepp eller liknande händelse har medförtatt mer än en tredjedel av förvärvskällans skog bör avverkas tidigare än vadsom annars skulle ha varit fallet och om den skattskyldige med intyg frånskogsvårdsstyrelsen i länet eller på annat sätt visar att den huvudsakligadelen av beskattningsårets skogsintäkter hänför sig till avverkning som harsagts. Uppskov för insättning på skogsskadekonto medges inte omden skattskyldige för det beskattningsår och den förvärvskälla som uppskovetavser också yrkar uppskov för insättning på skogskonto. Har uppskov för insättning på skogsskadekonto vägrats pågrund av att de i andra stycket angivna villkoren inte varit uppfyllda får denskattskyldige, när taxeringen har vunnit laga kraft, anföra besvär rned yrkan- ' Senaste lydelse 1979:501. 1* 1981/82. de om uppskov för insättning på skogskonto i särskild ordning.. Besvären skall ha inkommit senast efter det att taxeringen har vunnit laga kraft. Med bank avses i denna lag , affärsbank, sparbank samt föreningsbank. Skattskyldig får för visst beskattningsår och viss förvärvskällagöra insättning på endast eff skogskonto. Har skattskyldig i strid mot dennabestämmelse lagt upp skogskonto i mer än en bank medges uppskov endast förinsättning på det först öppnade kontot. En skatfskyldig får för ett visst beskattningsår och enviss förvärvskälla göra insättning på endast ett skogskonto ellerskogsskadekonto. Har den skattskyldige i strid mot denna bestämmelse gjortinsättning på skogskonto eller skogsskadekonto i mer än en bank medges uppskovendast för insättning på det först öppnade kontot; Uppskov för visst beskattningsår och viss förvärvskälla medges infe med belopp som understiger . Uppskovsbeloppef avrundas nedåt till helt hundratal kro- Uppskov för visst beskattningsår och viss förvärvskällamedges ifråga om skogskonto infe med belopp som understiger ochifråga om skogsskadekonto inte med belopp som understiger 50 000 kronor.Uppskovsbeloppet avrundas nedåt till helt hundratal kronor. 4 §3 Skaftskyldig som yrkar uppskovskall fill självdeklarationen foga utredning på blankett enligt avriksskatteverket fastställt formulär samt besked från banken om insättningen. Iförekommande fall skall utredning och besked lämnas för samfliga de förvärvskällorför vilka den skaffskyldige yrkar uppskov. Skattskyldig skall i självdeklaration lämna uppgift om tillgodohavande på skogskonto vid beskattningsårets utgång. Den skattskyldige skall i sin självdeklaration lämnauppgift om tillgodohavande på skogskonto och skogsskadekonto vid beskattningsåretsutgång. Uppskov medges endast om de ifrågavarande medlen har betalats in till banken senast den dag som den skaftskyldige enligt 34 § taxeringslagen (1956:623) skall avlämna allmän självdeklarafion. Uppskov medges endast om det ifrågavarande beloppet harbetalats in fill banken senast den dag som den skaffskyldige enligt 34 §taxeringslagen (1956:623) skall avlämna allmän självdeklaration. 2 Senaste lydelse 1979:501. 3 Senaste lydelse1979:501. Senaste lydelse 1979:501. Har den skattskyldige yrkat uppskov för insättning på skogskonto medstöd av bestämmelserna i 1 § fjärde stycket skall de medel, som betalats in påskogsskadekontot, anses inbetalade på skogskonto den dag då betalningen påskogsskadekontot gjordes. I fråga om medel på skogsskadekonto som inte tagitsut när yrkandet om uppskov för insättning på skogskontot kom in till rätten,gäller vad nu sagts dock endast om den skattskyldige fört över medlen påskogsskadekontot till skogskonto hos samma bank. Överföring som har skettsenare än efter ingången av det år dä medlen enligt första stycketsenast skall ha betalats in beaktas inte. Skattskyldig får ta ut det insattabeloppet tidigast efter insättning. Uttag får avse hela detinnestående beloppet eller del av detta, dock infe lägre belopp än 1 000kronor. Om särskilda förhållanden föranleder det, får regeringen medge affinnestående medel tas uf tidigare än som har sagts. förflutit fråningången av det år då inbetalning enligt 5 § senast skall ha gjorts, skallbanken betala ut kvarstående medel. Den skattskyldige får fa ut de inbetalade medlen efter inbetalningsdagen. Uttag får avse hela det inneståendebeloppet eller del av detta, dock inte lägre belopp än . Omsärskilda förhållanden föranleder det, får regeringen medge att inneståendemedel tas ut tidigare än som har sagts. eller, i fråga om skogsskadekonto, tjugoår/lar förflutit från ingången av det år då inbetalning enligt 5 § senastskall ha gjorts, skall banken betala ut kvarstående medel. Räntesatsen för medel på skogskontobestäms av banken. Räntesatsen för medel på skogskontooch skogsskadekonto Destams av banken. Medel på skogskonto, inklusiveränta, tas upp som intäkt av skogs- Medel på skogskonto och skogsskadekonto, inklusive räntapå kon- 5 Senaste lydejse W9:501. 6 Senastelydelse 1979:501. Senaste lydelse 1979:501. SkU 1981/82:68 bruk först för det beskattningsår då utbetalning sker. tona, tas upp som intäkt av skogsbruk först för detbeskattningsår då utbetalning sker. Övergår skattskyldigs fastighet fill annan skall, såvida fastigheten utgör den väsentliga delen av förvärvskälla för vilken insättning på skogskonto har gjorts, innestående medel genast tas upp som intäkt av skogsbruk. Övergår skaftskyldigs fastighet till annan på annat sättän genom köp, byte eller därmed jämförligt fång eller genom gåva skall, såvidafastigheten utgör den väsentliga delen av förvärvskälla för vilken insättningpå skogskonto eller skogsskadekonto har gjorts, innestående medel genast tasupp som intäkt av skogsbruk. Har dödsbo innestående medel skall beskattning äga rum för det beskattningsårdå reglerna om handelsbolag tillämpas första gången på Har avtal träffats om överlåtelse eller pantsättning av medel på skogskonto eller skogsskadekonto, skall medlen genast tas upp som intäkt av skogsbruk. Beskattning skall infe ske av den anledningen att den skaftskyldige efter framställning från skogsvårdsstyrelse har förbundit sig att inte utan styrelsens tillstånd förfoga över medlen. Har avtal träffats om överlåtelseeller pantsättning av medel på skogskonto, skall medlen genast tas upp somintäkt av skogsbruk.