bet · G501FiU1 · 1981-12-31 00:00:00 — De av regeringen i propositionenföreslagna åtgärderna mot inflationen torde enligt motionärerna få begränsadereala effekter. Devalveringen leder till att priset på importerade varor ökar.En sänkning av mervärdeskatten eliminerar givetvis inte denna ökning - denbegränsar blott dess statistiska genomslag i konsumentprisindex genom att endel av prisökningen betalas via statsbudgeten. Inte heller prisstoppet får några bestående effekter motinflationen. Det leder enbart till att vissa prisstegringar eventuelltförskjuts någon månad framåt i tiden. Resultatet kan då förväntas bli destostörre prisstegringar när prisstoppet upphävs. Inte minst allvarligt är att deav regeringen föreslagna åtgärderna inte är finansierade i ett längreperspektiv, anförs det i motionen. Av den angivna helårskostnaden försänkningen av mervärdeskatten på är det endastknappt 2 miljarder som finansieras långsiktigt - genom höjd inkomstskatt.Tidigarelagda besparingar finansierar mervärdeskattesänkningen endast underförsta . Därefter utsätts budgeten för en ytterligare påfrestningpå 2,5 - i förhållande till uppsatta budgetmål. Även för innevarandebudgetår leder i propositionen föreslagna åtgärder till en budgetförsvagning.Detta är en effekt som i det längre perspektivet står i motsättning till vad enmålmedveten kamp mot inflationen förutsätter. I motionen understryks starktbehovet av besparingsåtgärder inom den offentliga sektorn. Dels bör direktasparinsatser sättas in i syfte att begränsa den offentliga utgiftsvolymensomfattning för att därigenom inom rimlig tid åstadkomma balans mellan inkomsteroch utgifter. Dels bör åtgärder vidtas för att begränsa automatiken i denoffentliga utgiftsökningen, som mål anges nolltillväxt i den totala statligautgiftsutvecklingen samt nolltillväxt i den kommunala konsumtionen. Dels börockså besparingsåtgärder vidtas i syfte att skapa utrymme för offensivaåtgärder av olika slag. Motionärerna bedömer det som utomordentligtbetydelsefullt att det av på förslag av trepartiregeringen uppställdasparmålet om FiU1981/82:1 11 för /83 förverkligas. En så stor del avdessa besparingsåtgärder som möjligt bör bli föremål för beslut redan underhösten och därigenom få effekt redan från årsskiftet 1981/82. Mot denna bakgrund välkomnas förslagen i propositionen omtidigarelagda sparåtgärder. Regeringen borde dock åtminstone i stora drag haredovisat även de områden där ytterligare sparåtgärder kommer att föreslås inästa års budgetproposition. I motionen noteras också att de nu föreslagnabesparingarna inte uppgår till som tidigare angivits ochsom uppges i propositionens sammanfattning. En summering av de i propositionenangivna beloppen för helår ger blott ca . Beloppet kommerupp till endast om den snabbare avtrappning avpensionärernas extra avdrag vid inkomstbeskattningen som också föreslås räknassom besparing. torde besparingsbeloppet enligtmotionärernas bedömning snarare komma att understiga än överstiga 1,5 miljarderkronor. Sammanlagt uppgår de i motionen förordade besparingarnaför /83 till . Tidigarelagdabesparingsåtgärder uppgår till ca . I förhållande till12-miljardersprogram-met skapas genom dessa åtgärder för kalenderåret 1982utrymme för en offensiv marginalskattesänkning som enbudgetförstärkning kan åstadkommas. I motion 8 redovisadeförslag till besparingar /83 Milj. kr. fr. o. m. Varav fr. o. m. 81/S2dvs. Summa 13 835 4 504* "Mindre än halva detta belopp kan bokföras pa Itirslahalvåret -82. I motionen specificeras de förslagtill besparingar avsedda att träda i kraft redan från somgår utöver regeringens förslag. FiU 1981/82:1 1 motion 8 redovisade förslag till besparingar fr. o. m. Åtgärderinom kriminalvården m. m. En utredning om ändrade regler förarbetsskadeförsäkringen görs. I avvaktan pä detta utökas samordningstiden tillett är Ändrade regler för hustrutillägg Reglerna för tillfällig vård av barn förändras i restriktiv riktning Ändrade regler för investeringar iposthus m. m. Registerhållningsavgiften ibilskatten ökas med , m. m. Avgiftsfrihetenvid inbetalning av skatt ä posten m. fl. Restriktivareregler för utbetalning av studiemedel m. m. Sänkta tilläggsbidrag tillkommunala beredskapsarbeten Minskad ambitionsnivä vad gälleryrkesinspektionens föreläggande om komfortåtgärder Ökade rationaliseringskrav påstiftelsen utöver vad som anges i regeringens proposition. Stopp för fortsatt utbyggnad av Neddragning av detregionalpolitiska stödet utöver vad som föreslås i propositionen Summa för besparingsåtgärder utöver regeringens förslag: I motionen utvecklar motionärernaockså sin syn på skattepolitiken. Att avsätta 4,5 - för ensänkning av mervärdeskatten i stället för att göra någonting åtmarginalskatterna är enligt deras bedömning felaktigt. Det är inte en åtgärdsom harmoniserar med en långsiktig balansstrategis krav. Om man anser att marginalbeskattningenär ett centralt ekonomiskt problem och att en förutsättning för att återvinnabalansen i den svenska ekonomin är att detta problem bemästras, fordrar alllogik att skattepolitiken inriktas på att åvägabringa en lösning. Detta harvarit vägledande i motionärernas ställningstagande till regeringens förslag. I motionen läggs förslag om en marginalskattesänkning.Skattebortfallet i förhållande till nu gällande skala kan uppskattastill ca 2 miljarder FiU1981/82:1 13 Härav finansieras drygt hälften genom borttagandetav den särskilda skattereduktionen. Resterande finansieringsbehov - ca 1miljard kronor -täcks via föreslagna besparingsåtgärder. I sammanhanget tas upp ytterligare tre frågor medanknytning till den aktuella skattepolitiska debatten och till den s. k.principöverenskommelsen mellan socialdemokraterna samt ochfolkpartiet om skattepolitikens utformning. Det gäller indexregleringen avskatteskalan, rätten till underskottsavdrag och marginalskattesänkningensfinansiering. I motionen redovisas debudgeteffekter förslagen i motionen beräknas innebära i jämförelse medförslagen i propositionen. Sammantaget innebär förslagen enligt motionärernasbedömning att en budgetförsvagning undviks under nu löpande budgetår samt atten budgetförstärkning på kan åstadkommas /83. I motion 46 av m. (s) noteras i fråga om utsikterna att man allmänt förutser en vissuppgång i den internationella konjunkturen. Till följd av att fallet iindustri- och lagerinvesteringarna under den nu pågående internationellakonjunkturnedgången varit betydligt mindre än 1974-1975 är det enligtmotionärerna sannolikt att uppgången också blir långsammare. Vidarekännetecknas världsekonomin av betydande osäkerheter till följd av bl. a. detamerikanska räntelägets inverkan på penningpolitiken världen över. Likvälframstår prognos om en tillväxt av de svenskaexportmarknaderna på som rimlig. Tillsammans med denkonkurrensfördel devalveringen ger, beräknar Kl att exporten kommer att öka med7,. Ett annat stöd för konjunkturen bör komma från lagerinvesteringarna,som drar ned inhemsk efterfrågan med ca 1 1/av BNP, men som under 1982bör ge ett positivt bidrag på . En svag investeringsutveckling ochen stagnerande privat konsumtion leder emellertid till att produktionenförväntas öka med endast ca 1 1/. Inflationen förväntas ligga kvar på8-procentsnivån under loppet av året och bytesbalansens underskott skulle ökatill . Industriproduktionen väntas öka med . Medhänsyn till det låga kapacitetsutnyttjandet f. n. och till att efterfrågan påarbetskraft erfarenhetsmässigt släpar efter industriproduktionen med mellan 3/4- , kan någon påtaglig uppgång i industrisysselsättningen emellertid inteförväntas förrän . Då sysselsättningsökningen inomden offentliga sektorn mer än halverats tyder allt på att arbetslösheten -såvälden öppna som den latenta - kommer att ligga på en mycket hög nivå under detnärmaste året. Utvecklingen blir alltså isin helhet sannolikt svag. Detta hindrar enligt motionärerna inte attkonjunkturen - såväl den inhemska som den FiU1981/82:1 14 utländska - kan visa en påtaglig uppgång under senaredelen av året. I motionen påpekas att regeringen i propositionen harpresenterat en prognos som på väsentliga punkter avviker frånkonjunkturinstitutets. a. förutses en nedgång i den privata konsumtionenmed 1 1/medan förutsätter en oförändrad nivå. I frågaom industriinvesteringarna förutser regeringen en oförändrad nivå. Den senasteinvesteringsenkäten visar på en nedgång , vilket har lett Kl till enprognos att nedgången p. g. a. de av regeringen föreslagnainvesteringssti-mulerande åtgärderna skulle stanna vid . Motionärerna anser det för sin del sannolikt att denprivata konsumtionen kan bli starkare än regeringen antagit. Den nuvarandesvaga inhemska efterfrågan kan nämligen mycket väl leda till att devalveringensgenomslag i importpriserna dämpas betydligt. Därmed skulle hushållensdisponibla inkomster inte reduceras med hela devalveringseffekten även ommervärdeskatten inte sänks. Regeringens prognos bygger vidare på attsparkvoten skall stiga ytterligare trots att den redan nu ligger på en hög nivå.Detta förefaller inte sannolikt, anför motionärerna. När det gäller investeringarna är det enligt motionärernafullt möjligt att de förutsedda volymminskningarna bromsas upp. Under 1982talar såväl det ökade kapacitetsutnyttjandet som det lägre ränteläget och denbegynnande internationella konjunkturuppgången för en sådan utveckling. Sammanfattningsvis bedömer motionärerna, mot bakgrund avdet underlag sotn f. n. är tillgängligt, det som sannolikt attkonjunkturutvecklingen blir något starkare än vad regeringenantagit. I motionen redovisas med utgångspunkt i detsocialdemokratiska krisprogrammets allmänna bedömningar att den ekonomiskapolitiken i det aktuella konjunkturläget bör utformas så - att denarbetslöshet, som förorsakats av den borgerliga ekonomiska politiken, motverkasnu genom en aktiv arbetsmarknadspolitik, - att denekonomiska politiken inte - som i regeringens förslag - utformas så att denleder till en allmän stimulans som tidsmässigt sammanfaller med attkonjunkturen i övrigt går in i en expansionsfas. Politikens uppgift måste varaatt stabilisera ekonomin, inte destabilisera den, - att genom enmera ansvarsfull flnanspolitik en lättnad på penningpolitikens områdemöjliggörs. En lägre räntenivå än dagens skulle ge ett verkningsfullt stöd åtindustrins benägenhet att investera, minska det statliga budgetunderskottet ochverka dämpande på inflationen, - att denekonomiska politiken ges en sådan fördelningsmässig profil att de uppoffringar,som är nödvändiga för att föra landets ekonomi ur krisen, får bäras solidarisktav alla och inte lastas på vissa grupper. I motionen sammanfattassocialdemokraternas förslag och ställningstaganden på följande sätt. FiU 1981/82:1 15 Den genomförda devalveringen måstebedömas som helt oundviklig med hänsyn till att den borgerliga politikenmedfört att vi haft en väsentligt högreinflationstakt än våra viktigaste konkurrentländer. Devalveringen är ettfullbordat faktum och kan inte göras ogjord. Den grundläggande fråga som denekonomiska politiken ställs inför i och med devalveringen är huruvida dennagörs till startpunkten för en ny och lägre inflationstrend i eller omdevalveringen endast blir ytterligare en anhalt på den väg som innebär fortsattsnabb urholkning av penningvärdet. Den föreslagna tnomssänkningen avvisas då den innebär enoacceptabel försvagning av statsfinanserna. Till den del den finansieras skerdetta genom att pensionärerna tvingas sänka sin standard. Momssänkningen utgörvidare en kortsiktig manipulation av prisindex för att undvika en utlösning avlöneavtalens prisklausul. Den effekt på inflationen som uppnås är begränsad ochantagligen kortvarig. En förflyttning av devalveringens inflationseffekt från1981 till 1982 skulle otvivelaktigt leda till att förtroendet mellanlöntagarorganisationerna och statsmakterna urholkas ytterligare. Därmedförsämras förutsättningarna för en lugn avtalsrörelse 1983. Det är slutligensannolikt att momssänkningen till stor del leder till en ökning av importen,varför effekten på sysselsättningen i är tvivelaktig, medan dessnegativa effekt på bytesbalansen är säker. Vi motsätter oss den förebådade ytterligare försämringenav värdesäkringen av pe;;.s/o«en(n genom ändrade regler för indexuppräkningen,liksom det i propositionen föreslagna införandet av en nedre hyresgräns för detkommunala bostadstillägget KBT. För att bistå barnfamiljerna - för vilka de borgerligaregeringarnas politik medfört svåra påfrestningar - föreslår vi att detallmänna barnbidraget höjs med . och studiebidraget till elevernai gymnasieskolan med /läsår fl. o. m. /82. Vi föreslår i fråga om arbetsmarknadspolitikens insatseratt beslutar att AMS tillförs de ekonomiska resurser som krävs föratt fullt utnyttja möjligheterna att genom beredskapsarbeten ochföretagsutbildning ge svsselsättning ål arbetslösa. att AMStillförs ytterligare 1 345 milj. kr. att bidragetför företagsutbildning höjs /timme, att AMS får uppdraget att planera för maximalarbetsmarknadspolitisk insats och /82. Av särskild viktär att åtgärder sätts in för att reducera antalet arbetslösa ungdomar. Vi avvisar vidare de förslag som regeringen lagt fram omnedskärningar äv detaljplaneringsbidrag och lönebidrag till arbetshandikappade. Vi föreslår i fråga ombostadspolitiken att kommunernas möjlighet att upplåta mark medtomträtt tryggas genom att de garanteras tillräckliga krediter förtomträttsändamål på oförändrade villkor via bostadsinstitutens prioriteradekreditgivning. Endast under dessa villkor kan vi acceptera att de statligatomträttslånen avskaffas. En temporär hyresrabat-tering av boendekostnaderna inyproduktion av hyres- och bostadsrättslägenheter i flerfamiljshus ochuthyrningsgaranti i nyproduktionen bör införas för att motverka ett fortsattras i bostadsbyggandet. Vi föreslår vidare att underhållslånen till det allmännyttigahyresbeståndet förlängs . Bosättningslånen utgör en effektiv form för socialt stödtill resurssvaga grupper i samband med bosättningen. Den besparing regeringenanser sig FiU1981/82:1 16 göra genom att dra in bosättningslånen är fiktiv.Väsentliga sociala och ekonomiska besparingar kan däremot göras genom attkontokortshandelns expansion begränsas. Vi motsätter oss därför den uppluckringav villkoren som skett. Regeringen har i propositionen föreslagit försämringar pådet regionalpolitiska området, sorn vi avvisar. Vidare föreslår regeringen enrad förändringar av transportstödets omfattning och inriktning. På väsentligapunkter avviker regeringsförslaget från vad som föreslogs av transportrådet. Vianser att transportrådets enkla och överskådliga system för transportstöd börgodtas med vissa smärre justeringar. En valutapolitisk utredning bör tillsättas. Den nuvarandevalutaindexen (valutakorgen), som används av konstruerades utannärmare överväganden efter den förra devalveringen 1977. En annan viktning avvalutaindexen, som bättre avspeglar olika länders betydelse som konkurrentertill det svenska näringslivet, bör utredas. Den nya form av investeringsavdrag som föreslås avregeringen kommer inte att nämnvärt påverka investeringsverksamheten. Däremotökar företagens likviditet. Då den föreslagna omläggningen inte förefallereffektiv och leder till en avsevärd budgetförsvagning avvisar vi dettaförslag. Vi bedömer regeringens förslag till en förlängning av denobligatoriska vinstavsättningen på räntelöst konto i somverkningslöst i nuvarande läge. Det kommer knappast att stimulerainvesteringarna eller dämpa inflationstrycket. Då det medförbetydande inkomstbortfall för staten, avvisar vi förslaget. För att motverka en alltför snabb vinstuppgång, som kanleda till s. k. vinstinflation och för att dra in oskäliga devalveringsvinster,föreslår vi att en tillfällig 20-procentig vinslskati tas ut på allavinstökningar på över 5 milj. kr. Regeringens nu framlagda förslag till inkomstskatteskalaför 1982 innebär oförändrade marginalskatter. Vi har därför inget att erinramot skatteskalans utformning. Vi accepterar vidare att den särskildaskattereduktionen slopas. Vi kan dock inte godta den automatiskaindexregleringen av skatteskalorna. I stället föreslår vi att den s. k.basenheten sätts till , vilket ger en uppräkning av skatteskalorna med6,. Detta innebär en tämligen god anpassning till löneutvecklingen enligtavtalen . Med vårt förslag kan statsinkomsterna beräknas bli ca 1 000milj. högre än med regeringens. Regeringen har förelagt vissa förslag om utökadebidrag till skogsvårds- och allväxtbefränyande åtgärder. Då dessa ursprungligenär socialdemokratiska förslag stöder vi givetvis dem och utvidgar dem i vissaavseenden. Till skillnad från regeringen föreslår vi även att åtgärdernafinansieras genom en höjning av skogsvårdsavgifien från 0,6 till 1 %. Vidareföreslår vi att virkesutbudet ges en verkningsfull stimulans genom att ettavgifts- och stödsystem införs som gynnar de aktiva och belastar de passivaskogsägarna. Regeringens förslag om ytterligare förbättring av villkoren föravsättning till skogskonto skulle innebära ytterligare ekonomiska förmåner förskogsägarna med ringa effekt, varför vi avvisar förslaget. Den beslutade omläggningen avutbetalningsrutinerna för kommunalskattemedel medförde en viss ränteförlustför kommunerna. Regeringen hävdar att den föreslagna momssänkningen innebär såbetydande kostnadsminskningar för kommunerna att någon kompensation förränteförlusterna ej bör utgå. Eftersom vi avvisar momssänkningen, uppmanar viregeringen FiU 1981/82:1 17 att uppta förhandlingar med konimunerna otnkompensation för ränteförlusterna mot bakgrund av den samlade effekten påkommunernas ekonomi av beslut. De budgetmässiga effekterna avförslagen i motionen jämfört med propositionen redovisas i motionen på följandesätt (-t- anger förbättrat budgetsaldo. - anger försämrat budgetsaldo). Budgeteffekter av imotion 46 redovisade förslag Milj. kr. Ställningstaganden till regeringens förslag Budgetåret Helärseffekt - 30(J Utebliven momssänkning -I- 2 550 -1-5 200 Finansiering av vissaskogsvårdsåtgärder genom höjning av skogsvårtlsavgiften enligt vårt förslag " + 105 -I- 187 Avslag till den föreslagna nyaformen av investeringsavdrag " ' + 750 -I- 1 500' Avslag till avsättning påvinstkonto - + 1 000 Nedjustering av försvarsramenutöver regeringens förslag -I- 150 -I- 650 Oförändrade regler förindexuppräkning av pensionerna m. ni. Oförändrade regler för studiestöd Transportstöd för m. m. 12.Ändrad finansiering av tomträttslånen 14.Arbetsmarknadspolitik: beredskapsarbeten och företagsutbildning - 1 550 -1- 1 000 15.Temporära hyresrabatter och uthyrningsgaranti i nvproduktionen 16.Underhållslän till allinännyttiga bostadsföretag 19.Återställande av tidigare regler för värdesäkringen inom den allmännaförsäkringen -I- 1 027 -h 6 530 ' Varav ca 1 000 milj. kr. är en engångskostnad förtidigareläggningen av avdraget. - Besparingen i regeringens proposition ärfiktiv. Jämfört med regeringens förslaginnebär förslagen enligt motionärerna att statens inkomster på helårsbasis blir8.9 miljarder kronor högre, medan dess utgifter ökas med 2,4 miljarder. Därmedskulle budgetsaldot förstärkas med 6,5 miljarder jämfört med regeringensförslag. Denna stramare flnanspolitik utgör, anför motionärerna,ett steg i riktning mot att sanera statsfinanserna och därmed skapa enav de nödvändiga 2 1981/82. FiU1981/82:1 18 förutsättningarna för att återvinna samhällsekonomiskbalans. Den lättare penningpolitik, som därmed möjliggörs, leder till attinvesteringarna stimuleras. Dessa bör också främjas av det faktum attriksdagen, genom att acceptera förslagen, visar sin vilja att skapa realistiskaförutsättningar för avtalsrörelsen och därmed att görakonkurrensförbättringen varaktig. 1 motion 57 av m. (vpk) understryks kravet på direkt arbetsskapande samhällsinsatser för attmotverka den nuvarande krisens verkningar. Det krävs också vidgade befogenheterför de fackliga organisationerna och ökad samhällelig kontroll övernäringslivets utveckling. Politiken sammanfattas i motionen i följande punkter: Ett program för100 000 nya samhällsnyttiga arbeten av högst , innefattandeökat bostadsbyggande och en planmässig utbyggnad av den offentliga sektornssamhällsservice och satsningar på inhemska och förnybara energikällor. Ett statligtindustriprogram av storleksordningen 100 000 nya industriarbetsplatser under1980-talet. Kreditväsendetunder samhällelig ledning och kontroll. Nationalisering av de privatastorbankerna och andra kreditinstitut. Uppbyggnad avsamhällsägda fonder under de arbetandes kontroll för att förverkliga detsamhälleliga industriprogrammet. Stopp förkapitalflykt och industriutflyttning. Fackligvetorätt mot avskedanden och permitteringar. Ökning av AMSresurser enligt vad verket begärt för att mildra den mest akuta situationen nui vinter. 8. Inledning avförkortning av arbetsdagen . Denna politik står. anför motionärerna, i skarp kontrasttill regeringens politik. Regeringen vill hålla storfinansens exportindustrimed en reservarmé av arbetslösa. Den för medvetet och kallsinnigt enarbetslöshetsbevarande politik. 1 motionen diskuteras hur underskollen i statsbudget ochbytesbalans skall bekämpas. De negativa verkningarna för det svenskafolkhushållet av underskotten skall inte underskattas, anför motionärerna. Enkraftig ökning av utlandsskulden leder till stora problem i form av riintor ochamorteringar, som lastas på nästa generation och måste betalas ur nationensarbete. Men regeringen för fram dessa balansbrister, vilka är uttryck för denekonomiska krisen, som om de vore krisens huvudorsaker. Dessutom svartmålar denläget, menar motionärerna, som bedömer den totala offentliga sektornsunderskott till ca om hänsyn tas till statlig utlåning ochsocialförsäkringssektorns överskott. Det samlade underskottet i bytesbalansentycks enligt motionärerna komma att bli mindre än förutsett. FiU 1981/82:1 Oavsett frågan om underskottensverkliga storlek inflnner sig enligt motionärerna en annan fråga: År dettroligt att den borgerliga politiken kan föra ut ur krisen och att denkan få bort underskotten i bytesbalans och statsbudget? Svaret måste bli nej.Nedskärningar av reallöner och minskning av den offentliga sektorn leder isjälva verket till ökad arbetslöshet och till en skärpning av krisen. Denborgerliga strategin att skall klara sig genom "exportleddtillväxt" är inte specifik för . Den försöker alla jiimförbaraländer att genomföra - på varandras bekostnad. Vad är det som talar för attSverige skulle vara särskilt lyckosamt i det hårda spelet? Budgeteffekter av i motion 57 redovisade förslagMilj. Ökadestatsutgifter alt. ininskade statsinkoinster Upphävande av beslut om sänkta livsmedelssubventioner Ändrade skatteskalor, slopadindexreglering för höginkomsttagare Avskaffande av investeringsavdragför inventarier Avslag på ändring i skogskontolag Finansiering av åtgärder inomskogsnäringen genom avgifter på skogsindustrins övervinster Nej till avveckling avstatskommunalt bostadstillägg för vissa pensionärer Bevarade lån till energibesparandeåtgärder i kommuner och landsting 500* 100* 1 500 1 100 500 1 400 1545 'Minimibelopp, beräkningen osäker FiU1981/82:1 20 Ekonomiska kriser, arbetslöshet ochinflation utgör delar av kapitalismens själva utvecklingsmönster, anförmotionärerna. För att bryta detta måste storfinansens makt avskaffas och enplanerad ekonomi skapas. Det rådande läget är en obarmhärtig dom överkapitalismen som ekonomiskt system. En arbetsskapande ekonomisk politik måstesåledes vara ett led i en omvandling av hela den ekonomiska strukturen iriktning mot socialism. Dessa riktlinjer måste ligga till grund för den ekonomiskapolitiken. Utifrån dessa måste de konkreta förslagen i den nu föreliggandepropositionen värderas, heter det i motionen. De konkreta yrkandena i motionensammanfattas i tabell 5. i form av jämförelse med regeringens förslag. Motionärerna noterar att utöver vad som redovisas itabellen komtner förslaget om en extra bolagsskatt för att dra in delar avstorföretagens överlikviditet till en samhällsfond för nya arbeten.