bet · G501UbU6 · 1981-12-31 00:00:00 — omstudie- och yrkesorientering i grundskola och gymnasieskola m. m. (prop.1981/82:15) Regeringenhar i proposition 1981/82:15 () 1. godkännade riktlinjer som i propositionen har förordats för skolans arbetslivsförberedelse, 2. godkänna vad som ipropositionen har förordats om intagning till gymnasieskolan på grundval avhöstterminsbetyget i årskurs 9, 3. godkänna vad som i fråga omyrkesintroduktion i propositionen har förordats om en prövning av andraalternativ efter varje tio veckorsperiod, 4. godkänna att för studie- och yrkesorienteringsfunktioneni och gymnasieskolan samt för uppföljande studie- ochyrkesorientering konstrueras statligt reglerade tjänster i huvudsakligöverensstämmelse med vad som har förordats i propositionen, 5. godkänna de principer för statsbidragtill studie- och yrkesorientering som har förordats i propositionen, 6. besluta att den nyaorganisationen i fråga om tjänster skall börja tillämpas , 7. besluta att de nya principernaför statsbidrag skall gälla för tiden fr. o. m. , 8. bemyndiga regeringen att vidtade övergångsåtgärder som behövs, delsberett tillfälle att ta del av vad som i propositionen anförts 9. om studie- ochyrkesorientering för invandrarelever, 10. omansvarsfördelningen mellan skol- och arbetsmarknadsmyndighe terna avseende studie- och yrkesorientering, 11. omansvarsfördelningen mellan och arbetsmark nadsstyrelsen i fråga om produktion och distribution av tryckt informa tionsmaterial, 12. beträffandefortbildning av studie- och yrkesorienteringskonsu lenter. I propositionen behandlas mål och riktlinjer förstudie- och yrkesorienteringen (syo) och organisationen av denna i grundskolanoch gymnasieskolan. Ettav skolans viktigaste mål är att förbereda eleverna för arbetslivet. Dennaarbetslivsförberedelse är en uppgift för all undervisning. UbU 1981/82:6 2 nyaläroplanen för (Lgr 80) träder i kraft ersättsden praktiska yrkesorienteringen (pryo) med praktisk arbetslivsorientering(prao) . I propositionen läggs stor vikt på praonsutformning och kvalitet liksom dess inplanering i undervisningen. Isamband med vägledningen inom syo bör de elever prioriteras, som harsvårigheter av något slag i skolan, vilket ofta gäller exempelvis invandrarelever.Uppföljningen av de elever som är 16 och och som efter varkenstuderar eller har arbete bör vara en annan prioriterad uppgift för syon.Föredraganden förordar att verksamheten med intagning till gymnasieskolan påhöstterminsbetyget i årskurs 9 skall bli reguljär. Vidare föreslås en någotannorlunda ordning för 40-veckors yrkesintroduktion. Planeringsrådensuppgifter och arbetsformer berörs, både med avseende på de lokala och deregionala råden. Föratt betona syons roll som en del av skolans arbetslivsförberedelse föreslåstjänster, i vilka kan ingå både syo och undervisning. Därigenom underlättasutläggning av tjänster så att syo-funktionärerna kan få full tjänst på enskolenhet, Syo bör vara huvudfunktionen i tjänsten. 1 syo-tjänsten bör ocksåkunna ingå tjänstgöring som sekreterare i det lokala planeringsrådet och inomden uppföljande verksamheten. Yrkesvalslärare bör vara behöriga att söka de nyasyo-konsulenttjänsterna. Syo-anslagetbör föras över till driftbidraget för resp. för gymnasieskolan.Förslagen i propositionen föreslås träda i kraft . Den nyaorganisationen för syo-funktionärer bör böija tillämpas den ljuhl983. Motionerväckta under allmänna motionstiden vid /81 1980/81:548 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag till en förstärkning avsyo-konsulenternas och yrkesvägledarnas utbildning inom den tekniska sektorn. 1980/81:733 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer att försöksverksamhet med studie- ochyrkesorientering i förskolan och på lågstadiet initieras inom ramen förnuvarande resurser. 1980/81:1713 av m.fl. (s) vari,såvitt nu är i fråga, yrkas 3.att syo-konsulenternas utbildning ses över med hänsyn till vad i motionenanförts. (Yrkandena10 och 11 har utskottet behandlat i betänkande 1980/81:20, yrkande 4 ibetänkande 1980/81:22, yrkandena 1, 2 och 9 i betänkande 1980/81:37, yrkandena5, 6 och 7 i betänkande 1980/81:39 samt yrkande 8 i betänkande 1981/82:3.) UbU 1981/82:6 3 Motionerväckta med anledning av proposition 1981/82:15 1981/82:73av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om centralt utarbetademodeller som stöd för det lokala syo-arbetet, 2. att med hänvisningtill vad som anförts i motionen återförvisar förslagen om statligt regleradetjänster för syo-konsulenter och fortbildning av syo-konsulenter samt begärnytt förslag av regeringen i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om anpassning avskolarbetet i årskurs 9 i samband med att s.k.höstterminsintagning till gymnasieskolan införs. 1981/82:74av m. fl. (s) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om försöksverksamhet meds.k. rullande praktisk arbetslivsorientering, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om studie- ochyrkesorientering för elever med fysiska, psykiska eller sociala handikapp samtinvandrarelever, 3. att beslutar att ettsärskilt statsbidrag skall utgå för uppföljande studie- och yrkesorienteringoch inte bakas in i förstärkningsresursen, som föreslås i propositionen, 4. att uttalar att detför tillträde till den nya syo-funktionärsut-bildningen skall krävas entidigare yrkeserfarenhet av minst samma omfattning som till den nuvarandeutbildningen. 1981/82: 75 av m. fl. (vpk) vari yrkasatt beslutar att komplettera de i proposition 1981/82:15 förordaderiktlinjerna för skolans arbetslivsförberedelse i enlighet med vad som anförtsi motionen. 1981/82:76av Hans Nyhage m. fl. (m) vari yrkas 1. attriksdagen uttalar att kvaliteten i den praktiska arbetslivsoriente ringen (prao) skall vara utgångspunkten för dess utformning och omfatt ning, 2. att beslutar atthandlingsprogram skall utformas för den praktiska arbetslivsorienteringen samtatt detta skall redovisas i den lokala arbetsplanen, 3. att uttalar att ävenstaten och landstingen har ett ansvar för att prao-platser erbjuds, 4. att uttalar attstudie- och yrkesorienteringen skall vara en saklig och objektiv orienteringsom ges med respekt för den enskilda individen, 5. att avslårregeringens förslag om intagning till gymnasie-tl 1981/82. UbU 1981/82:6 4 skolanpä grundval av höstterminsbetyget i årskurs 9 och uttalar att försöksverksamhetenbör utvärderas och redovisas för innan beslut fattas, 6. att beslutar avslåpropositionens förslag om nya tjänster med enbart studie- och yrkesorientering, 7. att uttalar attsyo-tjänsterna konstrueras med stor flexibilitet beträffande kombinationen avstudie- och yrkesorientering och undervisning, 8. att uttalar attskolstyrelserna själva får välja former för kontakt mellan skola och arbetsliv, 9. att beslutar att detför varje elev i yrkesintroduktionen skall upprättas ett skriftligtindividuellt åtgärdsprogram och att skolstyrelsen har ett kontinuerligtuppföljningsansvar. 1981/82:77 av AU" Wennerfors (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna att de i motionenanförda synpunkterna beaktas. Nuvarande organisation för studie- ochyrkesorientering (syo) bygger på beslut med anledning av proposition1971:34 om studie- och yrkesorientering i grundskola och gymnasieskola (UbU1971:21, rskr 1971:214). Vid beslutet om försöksverksamhet med syo uttaladeriksdagen att Kungl. Maj:t med uppmärksamhet borde följa utvecklingen inom områdetoch när erfarenheter vunnits återkomma till i frågan. Maj:tuppdrog åt () att under en femårsperiodutvärdera försöksverksamheten med den nya syo-organisa-tionen. Den30 inkom SÖ till regeringen med en utvärderingsrapport. Inu föreliggande proposition 1981/82:15 behandlas mål och riktlinjer för syonoch organisationen av denna i och gymnasieskolan. 1.Riktlinjer för skolans arbetslivsförberedelse Syo är ett sammanfattande begrepp för inslag iskolans undervisning som särskilt syftar till att ge eleverna förberedelse förframtida yrkesval och kunskaper om arbetslivet. Ett led i elevernas syo är denpraktiska arbetslivsorienteringen (prao). Denna är alltså en del av skolansförberedelse av eleverna för arbetslivet och skall bidra till att ge elevernaökade kunskaper om samhälle och arbetsliv. Praon skall föra in kunskaper omarbetslivet i undervisningen. I propositionen fastslåsatt praon på ett planerat och systematiskt sätt UbU 1981/82:6 5 böringå i skolans undervisning. Det bör åligga alla lärare och skolledare att inomramen för sitt arbetsområde i skolan tillgodose elevernas behov avarbetslivsförberedelse. Föredragande statsrådet erinrar om att praon enligt dennya läroplanen har en bredare målsättning jämfört med den tidigare verksamhetenmed praktisk yrkesorientering. Riksdagenbeslöt med anledning av propositionen om ny läroplan för m. m.(prop. 1978/79:180, UbU 1978/79:45, rskr 1978/79:422) att för praon skulleanslås utlagda . Detta mål kanemellertid inte uppnås , bl. a. av det skälet att det kan vara svårtatt få fram tillräckligt antal praktikplatser. Som en första etapp mot måletgäller fr. o. m. /83 att praon skall omfatta minst sex veckor.Statsrådet anför i den nu aktuella propositionen att praon, som en följd av attden fått en större tidsresurs i undervisning, skall ingå i olikaformer i skolans verksamhet från den första till den sista årskursen. Enligtläroplanen för (Lgr 80) utgör studiebesök och prao en del av skolansläroplansbundna verksamhet, som förläggs utanför skolbyggnaden. Detta innebärsåledes att skolan har ett ansvar för eleven även under den del av skoltidensom eleven tillbringar i arbetslivet. Genom praon får eleverna material ochexempel från arbetslivet att arbeta vidare med i skolan. Anknytningen tillskolans undervisning bör enligt föredragande statsrådet vara den övergripandemålsättningen för skolan, eleven och arbetsplatsen vid prao. I skolstyrelsensansvar för utbildningen i ligger självfallet, menar statsrådet, enskyldighet att se till att praon anordnas enligt läroplanen och andraföreskrifter. I läroplanen för (Lgr 80) understryksatt kvaliteten i skolans arbetslivsanknytning måste förbättras. Detta börenligt föredragande statsrådet ske genom att studiet av arbetslivet byggs upppå samma systematiska sätt som studiet av olika ämnen i skolan. Vidareframhålls att det visserligen är viktigt att eleverna får erfarenheter från såmånga verksamhetsområden inom arbetslivet som möjligt, men att krav påkvalitet i praon är minst lika viktigt. Därmed avser statsrådet de möjlighetereleverna får att personligen delta i olika verksamheter på arbetsplatsen, denhandledning av och den kontakt de får med arbetstagarna och partsföreträdarnapå arbetsplatsen samt de möjligheter eleverna får att skaffa sig fördjupadekunskaper och erfarenheter om en arbetsplats. För att praon skall uppnå sittsyfte krävs enligt föredragande statsrådet ett gediget planeringsarbete, en godorganisation och lärare som betraktar elevernas arbetslivskontakter som enresurs för sin undervisning i olika ämnen. Attkvaliteten i praon skall vara utgångspunkten för dess utformning och omfattningkrävs i motion 1981/82:76 (yrkande 1). Motionärerna anser det vidare så viktigtatt syftet och målen för verksamheten styr valet av åtgärder att det måsteklart fastslås i skolförordningen att ett handlingspro- UbU 1981/82:6 6 gramför praon skall utformas och att detta skall redovisas i den lokalaarbetsplanen (yrkande 2). Utskottetinstämmer i vad föredragande statsrådet anfört om krav på kvalitet i praon.Utskottet ansluter sig också till att man på varje skola -med utgångspunkt ilärarnas, elevernas och arbetslivsrepresentanternas erfarenheter och uttrycktaönskemål - bör utforma handlingsprogram för praon, vilket bör redovisas i denlokala arbetsplanen. Därigenom tillgodoses motionärernas önskemål, varförriksdagen bör avslå motion 1981/ 82:76 yrkandena 1 och 2. I motion 1981/82:74 framförs farhågor för att detkan bli svårt att skaffa fram alla de prao-platser som kommer att behövas viden fortsatt utvidgning av prao-verksamheten. Det finns enligt motionärernavidare risk för att de kvalitativa kraven på prao-platserna inte bliruppfyllda. De menar att man bör se över möjligheterna att ändraprao-verksamhetens organisation. Ett sätt skulle härvid vara att ett system med"rullande prao" införs, dvs. att endast några få elever åt gången gårut på prao. Man skulle då kunna utnyttja ett begränsat antal väl lämpadearbetsplatser (yrkande 1). Utskottetanser att det kan finnas uppenbara nackdelar i ett system med "rullandeprao". De hänför sig bl.a. till de problem som uppstår, när enstaka ellerett fåtal elever återvänder till arbetet i skolan från arbetsplatsen utanförskolan. Det skulle enligt utskottets mening krävas särskilda resurser för atthjälpa de återvändande eleverna att inhämta vad de gått miste om avundervisningen i skolan . Nuvarande regler för ifrågavarandeverksamhet ger dock vissa möjligheter för kommun att anpassa praon efternäringslivets struktur på orten. Dessa regler bör självfallet fortfarandefinnas kvar. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion 1981/82:74yrkande 1. Beträffande tillgången på prao-platser anförs bl.a. i propositionen att de privata och kommunala arbetsgivarna f. n. tar emot enstörre andel av eleverna i prao än vad som svarar mot dessa arbetsgivares andelav arbetsmarknaden. Mot bakgrund härav hemställs i motion 1981/82:76 yrkande 3att uttalar att även staten och landstingen har ett ansvar för attprao-platser erbjuds. Utskottetutgår från att samtliga sektorer inom arbetslivet tillhandahållerpraktikplatser i ett antal som står i rimligt förhållande till resp. sektorsandel av arbetsmarknaden. Det bör härvid vara naturligt att staten ochlandstingen påtar sig en andel av prao-platserna som i stort är proportionellmed antalet heltidsanställda hos dem. Detta innebär en utökning av antaletprao-platser hos staten och landstingen i förhållande till situationen läsåret1979/80. Utskottet anser att frågan ej behöver föranleda någon särskild åtgärdfrån sida. Motion 1981/82:76 yrkande 3 bör därmed avslås. UbU 1981/82:6 7 1 propositionen anförs att arbetslivsorienteringenliksom skolans övriga verksamhet skall främja jämställdhet mellan kvinnor ochmän i familj, arbetsliv och samhälle i övrigt. Beträffande flickors och pojkarsstudieval framgår det av en nyligen publicerad forskningsrapport från gymnasieutredningenatt det är stora skillnader i deras val. 1 proposition 1980/81:126om arbetsmarknadspolitikens framtida inriktning anförs att kvinnors benägenhettill yrkesmässig rörlighet kommer att vara av avgörande betydelse för kvinnorssysselsättning . De negativa effekterna av flickornaskönsrollsbundna val i skolan för deras framtida verksamhet betonas klart. Motdenna bakgrund vill föredragande statsrådet i den nu aktuella propositionenunderstryka att det är ett stort ansvar som vilar på skolan att göra elevernaoch framför allt flickorna medvetna om vad följderna kan bli av dekönsrollsbundna valen. 1praon skall eleverna enligt läroplanen för under minst veckolångaperioder skatTa sig erfarenheter från var och en av följande trearbetslivssektorer: 1. Teknik och tillverkning, 2. Handel, kommunikation,service, jord- och skogsbruk, 3. Kontor och förvaltning, vård, kultur ochundervisning. Föredragande statsrådet understryker vikten av att skolan verkarför att eleverna kombinerar valen inom de tre sektorerna på ett sådant sätt attpojkar får inblick i kvinnodominerade yrken och flickor i mansdominerade. Enligtmotion 1980/81:733 tycks insatserna på könsrollsområdet komma alltför sent föratt kunna påverka 15 17-åringar. Mot bakgrund av att så få förändringar skettpå området med redan prövade åtgärder hemställer motionären omförsöksverksamhet med syo i förskolan och på lågstadiet. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om vad som anförts i det föregående, nämligenatt praon skall ingå i skolans verksamhet från den första till den sistaårskursen. De arbetsplatsstudier som i form av studiebesök kan äga rum på låg-och mellanstadierna bör kunna medverka till önskade attitydförändringar hoseleverna. Skolan skall verka för jämställdhet mellan kvinnor och män. Enligtläroplanen har skolledningen ett speciellt ansvar för att material omkönsrollsfrågor tillförs skolan. 1 proposition 1978/79:180 om läroplan förgrundskolan m.m. anförde föredragande statsrådet att praktiska arbetsformer pålåg- och mellanstadierna kan utvecklas som anknyter till förskolans pedagogik.Härvid kan, menade statsrådet, elevernas inställning till jämställdhet mellanpojkar och flickor påverkas. Utskottet, som erinrar om att kommun med egnamedel har möjlighet att initiera den i motionen angivna försöksverksamheten,utgår från att kommittén (U 1981:01) angående samverkan mellan förskola ochskola uppmärksammar den fråga som motionen aktualiserat. bör medhänvisning till vad utskottet här har anfört avslå motion 1980/81:733. I propositionen erinras om vad som står iläroplanen för (Lgr 80) om skolans ansvar för elever med särskildabehov. Inom den enskilda skolan och inom arbetsenheterna skall insatserna, bl.a. syo, 12 1981/82. UbU1981/82:6 8 fördelas efter elevernas behov av stöd. Syo och därmedockså vägledningen är en resurs som skall utnyttjas i överensstämmelse medskolans övergripande mål. Prioritering av insatser, också när det gällervägledning, är enligt statsrådets mening inte enbart den enskilda funktionärensangelägenhet. Prioriteringsfrågor av principiell art skall diskuteras ochplaneras i arbetsenheten, sedan skolledningen beslutat om arbetets övergripandefördelning. Enligt föredragande statsrådet får vägledningsinsatserna intefungera så att de bara riktas mot problemfallen. Alla elever behöver kvalificeradsyo, inkl. vägledning. Föredragande statsrådet påpekar att det kan finnas vissrisk i en stark betoning av en kompensatorisk inriktning av syon. 1 proposifionen berörs i detta sammanhang det problem somligger i de samfidiga kraven på att dels informera allsidigt om alla sortersutbildningar, dels tillfredsställa rekryteringsbehoven inomutbildningsväsendet och på arbetsmarknaden. Enligt motion 1981/82:73 leder resonemanget ipropositionen inte till någon slutsats som kan vara till hjälp i resursfördelningenoch bedömningen av insatserna lokalt. Motionärerna menar att klartmåste säga ut att rätten till syo och vägledning gäller alla elever. Därutöverär behovet av hjälp och stöd större hos vissa elevgrupper. Vad gäller deyrkesetiska frågorna att balansera mellan å ena sidan förväntningar på attelevströmmarna skall styras till utbildningsområden och arbetsmarknadssektorerdär rekryteringsbehoven är stora och å andra sidan att ge en allsidig informationmed hänsyn till den enskilde elevens behov - finns det enligt motionärernasmening ett centralt ansvar. I motionen betonas syo-funktionärens uppgift attgöra klart för eleven var rekryteringsbehoven eller de vakantautbildningsplatserna finns. SÖ bör få i uppdrag att utarbeta modeller som stödför det lokala syo-arbetet (yrkande 1). De yrkesetiska frågorna avseendesyo-funktionen berörs även i motion 1981/82:76. Motionärerna hemställer attsyon skall vara en saklig och objektiv orientering som ges med respekt för denenskilde individen (yrkande 4). Utskottet ansluter sig till vad som i propositionen harförordats om fördelning av insatser inom kommunen med hänsyn till de olikarektorsområdenas behov. Fördelningen av syo-insatserna skall emellertid ske påsådant sätt att alla elever får del därav. Utskottet vill understryka vad som ipropositionen (s. 27) sägs om de tillbakadragna och passiva eleverna, som oftainte självmant tar initiativ till ett vägledningssamtal trots att de skullebehöva det. Utskottet vill även betona att insatser för flickorna är särskiltnödvändiga mot bakgrund av deras utsatta situation på arbetsmarknaden. Om kommunerna behöver hjälp med att organisera visstsyo-arbete, kan det bli nödvändigt att SÖ tillhandahåller servicematerialinnehållande exempel på hur arbetet kan läggas upp lokalt. Någondetaljstyrning från centralt håll får det dock inte bli fråga om. Kommunen haransvaret för att alla elever i så stor utsträckning som möjligt får den hjälpde behöver. UbU 1981/82:6 9 bakgrundav och regeringens strävan att låta gymnasieskolans utbud avutbildningar alltmer svara mot samhällets behov finner utskottet det naturligtatt syo-funktionären tilldelas en aktiv roll i arbetet med att informera ochvägleda eleverna i deras valsituation, oavsett det gäller deras fortsattastudier eller deras utträde på arbetsmarknaden. Självklart skall detta skesakligt och med känsla för och hänsyn till den enskilde individens uttrycktaönskan, fallenhet och behov. Medhänvisning till vad utskottet här har anfört bör godkänna vad somförordats i denna fråga i propositionen och avslå motionerna1981/82:73 yrkande 1 och 1981/82:76 yrkande 4. Utskottetvill i sammanhanget erinra om den nya organisationen med arbetsvägledare vidarbetsförmedlingarna. Enligt riktlinjer för deras verksamhet skall de i sinvägledning i första hand erbjuda utbildning, som är anpassad tillarbetsmarknadens behov. Beträffande syo för elever med fysiska ellerpsykiska handikapp ansåg integrationsutredningen (U 1978:07) i sittremissyttrande över SÖ:s utvärderingsrapport att det generella syo-bidragetbör konstrueras så att det täcker även de elevers behov som kräver speciellasyo-insatser. Fördelningen av tillgängliga resurser mellan de olikaskolenheterna får göras efter en ansvarsfull genomgång av var de olika behovenfinns. Utredningen avvisade SÖ:s förslag att vid statsbidragsgivningen vikta derörelsehindrade eleverna och invandrareleverna. delar utredningens uppfattning att vissa elevgrupper inte börviktas vid beräkning av statens bidrag till syo-verksamhe-ten. Att tillse attsyo-insatser speciellt kommer handikappade elever till godo är en uppgift förskolstyrelsen vid resursfördelningen inom kommunen. Imotion 1981/82:74 anför motionärerna att det är självklart att elever medsärskilda behov och svårigheter bör tilldelas särskilda resurser bl. a. inomsyo-verksamheten. Det är nödvändigt att detta på något sätt markeras vidfördelningen av statens bidrag till denna verksamhet (yrkande 2 i denna del). Utskottet,som inte har något att erinra mot de principer för resursfördelningen somförordas i propositionen och som ovan redovisats, avstyrker motion 1981/82:74yrkande 2 i denna del. 1 motion 1981/82:75 föreslås att de av regeringenförordade riktlinjerna för skolans arbetslivsförberedelse kompletteras med bl. a. en grundläggan de orientering om motsättningarna mellan de lönarbetande och arbetsplat sernas ägare samt dessa motsättningars avgörande betydelse för bl. a. arbetsförhållandena. ' Enligtläroplanen för (Lgr 80) skall eleverna genom arbetslivsorienteringenoch genom skolans syo bl. a. skaffa sig insikt i partsförhållandena iarbetslivet och i de olika synsätt och intressen som parterna UbU 1981/82:6 10 företräder.Utskottet vill i sammanhanget erinra om vad utskottet anförde i sitt betänkandemed anledning av proposition 1978/79:180 om ny läroplan för m. (UbU 1978/79:45 s. 44), nämligen att det är väsentligt att arbetslivet i såstor utsträckning som möjligt belyses av dem som direkt arbetar med frågorna.Utskottet vill härtill lägga de självklara och naturliga möjligheter elevernagenom praon bör få till kontakt med arbetstagarna och partsföreträdarna påarbetsplatsen. bör avslå motion 1981/82:75. Utskottet har inget att erinra mot vad föredragandestatsrådet i övrigt har anfört om skolans arbetslivsförberedelse och föreslåratt godkänner vad som har förordats i dessa avseenden. Föredragande statsrådet framhåller i propositionenatt det är på skolan som ansvaret vilar för elever med svårigheter där.Invandrarelever som har svårigheter i skolarbetet onrrfattas således av skolanssärskilda ansvar.