bet · G501CU33 · 1981-12-31 00:00:00 — Genom minskning av spill, utbyte avgamla aggregat, vidgning av vattenvägar m. m. bedöms sammanlagt ca 370 GWhkunna vinnas. Ca hälften av denna energimängd beror på åtgärder som uppges varaekonomiskt rimliga att genomföra. Detta innebär att en ökning av elproduktionen i Umeälvenmed ligger inom det möjligas gräns. Förutom detaljstudien av har utredningsarbetetinriktats mot att översiktligt bedöma vad som sammantaget är nöjligt attåstadkomma med rimliga insatser. Resultatet av utförda studier mm.tyder pä att gränsen för energitillskottet under medelår ligger under 2.2 TWh.Fördelningen på olika åtgärdstyper, juridiska och tekniska, framgår av det följande. På grund av domstolsföreskrifter sker i många fallvattentappning förbi kraftstationerna för att tillgodose flottnings-, fiske-och naturintressen. Genom att slopa tvångstappningarna skulle enligtutredningen elproduktionen kunna öka med ca 300 GWh. De nu befintliga vattenkraft- och regleringsanläggningarnahar tillkommit successivt under olika tidsperioder när uppfattningen omelproduktionens framtida värde har växlat. Varje anläggning har utformatsefter samtida ekonomiska bedömningar. Om värdet på elproduktionen ändrasväsentligt sedan en anläggning har tagits i drift, kan det bli aktuellt attvidga vattenvägar, installera nya aggregat etc. för att minska spill m.m. Ettgenomförande av dessa åtgärder medför dock förutom stora investeringskostnaderockså produktionsbortfall . Detta produktionsbortfall kani vissa fall bli avsevärt större än den beräknade energivinsten och värdet avden förlorade produktionen kan komma att uppgå till belopp som överstigerinvesteringskostnaden. Den ökning av energiproduktionen som kan uppnås med dessåtgärder torde inte enligt CU1981/82:33 13 utredningen överstiga 1 600 GWh. Härav torde åtgärder somskulle kunna tänkas uppfylla godtagbara lönsamhetsvillkor kunna ge ca 450 GWh. Moderna aggregat har i regel bättre verkningsgrad ängamla, speciellt sådana som är äldre än . Den totala energivinsten vidbyte av löphjul som installerats har översiktligt uppskattats till ca200 GWh. Med ledning av de erfarenheter som finns ommöjligheterna att fä tillstånd till utbyggnader, omprövning avtappningsbestämmelser m.m. görs i utredningen den bedömningen att åtgärder ivattenkraftanläggningar motsvarande en besparing under medelåret av högst enTWh kan vara möjliga att genomföra. Vattenkraften bygger på en väl beprövad teknik och är denförnybara energikälla av större betydelse som är bäst utvecklad. Vattenkraftenär från hälsosynpunkt överlägsen alla andra energislag som f. n. används i vårtland. Den är vidare en helt och hållet inhemsk energiresurs och kan därför inteöverträffas i fråga om försörjningstrygghet. Den är lätt att reglera efterelefterfrågans variationer och är därför särskilt värdefull jämfört med annankraftproduktion som inte lika lätt kan regleras. Den har hög tillförlitlighetoch är av utomordentligt stor betydelse för leveranssäkerheten ielkraftsystemet vid störningar i stamnätet och vid plötsliga bortfall av storavärmekraftaggregat. Vattenkraften kan dessutom i allmänhet byggas ut med godekonomi. Enligt min uppfattning finns det således frånenergipolitisk synpunkt flera starka skäl för att utnyttja vattenkraften såmycket som möjligt. Vattenkraften har vidare den fördelen jämfört med de flestaandra energikällorna att den inte avger luftföroreningar eller medföravfallsproblem. Utbyggnaden av vattenkraften innebär emellertid i många fallingrepp i naturmiljön och förlust av trevnadsvärden. Den kan medföra betydandeskador för rennäringen och fisket liksom på skogs- och jordbruksmark samtbebyggelse. Bevarandeskäl talar därför mot utbyggnad. Förutom attden fortsatta utbyggnaden av vattenkraften måste ske inom ramen för de avriksdagen antagna riktlinjerna måste även i övrigt hänsyn tas till dessabevarandeintressen på det sätt som förutsätts i vattenlagenstillåtlighetsregler. Utbyggnadsmöjligheter finns inom ramen för gällanderiktlinjer enligt tabell 9.3. Bland de i tabellen redovisadeutbyggnadsmöjligheterna finns även en del projekt som inte är tillräckligtbearbetade för att en utbyggnad skall hinna genomföras . Sammanlagt finns alltså vattenkraftprojekt med enårsproduktion på drygt i älvsträckor som inte har undantagits frånutbyggnad enligt gällande riktlinjer. Härav hänför sig en TWh till s. k.effektutbyggnader, dvs. utbyggnader med obetydlig energiproduktion. Med hänsyntill det låga värdet av sådana effektutbyggnader i det svenska kraftsystemetunder kommer denna typ av projekt i allmänhet att vara mycket CU1981/82:33 14 Tabell 9.3 Möjlig vattenkraftutbyggnad enligt gällanderiktlinjer utöver nu pågående utbyggnader, GVVh/år ' Klassindelningen anges enligt utredningarna SOU 1974:22och 1976:28. Någon justering med hänsyn till remissutfallet har inte gjorts. olönsamma ; Hänsyn har i tabellen intetagits till i vilket planeringsstadium de olika projekten befinner sig. Det kandärför ta innan underlag för prövning finns för en del av dem. Vidarefår man räkna med att en del av de potentiella utbyggnaderna inte kangenomföras till följd av att hinder möter med hänsyn till särskildabevarandeintressen. Jag anser det mot denna bakgrund vara rimligt att räknamed och sträva efter att utbyggnader av nya vattenkraftstationer motsvarandeett produktionstillskott av två till inleds utöverredan pågående eller beslutande utbyggnader. 1 denna utbyggnad inkluderar jagäven tillskotten från små vattenkraftverk med en effekt av 100-1 500 kW. Jagräknar dessutom med att ett tillskott av ca en TWh kan åstadkommas genom etteffektivare utnyttjande av de befintliga vattenkraftstationerna. Den totalavattenkraftproduktionen skulle när dessa anläggningar har tagits i driftdärigenom, vid normalårstillrinning, komma att uppgå till omkring . av de utbyggnader som krävs för att nä upp till denna nivå torde dock intehinna fullföljas . räknar jag därför med ett tillskottfrån vattenkraften på . För att denna utbyggnad skall komma till stånd under1980-talet fordras att åtskilliga av de projekt som kommer att aktualiserasunder perioden även kommer till utförande. De övergripande bevarandeintressenahar beaktats i samband med att riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen förfortsatt vattenkraftutbyggnad lades fast. Jag finner det mot den bakgrundenangeläget och rimligt att det långsiktiga kraftförsörjningsintresset tillmätsså stor vikt vid avgörandet av de vattenkraftsärenden som kommeratt aktualiseras i älvsträckor som inte har undantagits från prövning att denutbyggnad jag har förordat verkligen kommer till stånd. En uppföljning avlämnade tillstånd till utbyggnader bör i detta syfte göras . Skulle detvisa sig nödvändigt kommer regeringen då att förelägga kompletterandeförslag så att det av mig föreslagna tillskottet från vattenkraften kanuppnås. Jag har i denna fråga samrätt med chefen för . CU1981/82:33 15 De uppgifter jag här har angett omvattenkraftens nuvarande bidrag till elförsörjningen, och beräknade framtidabidrag om den av mig förordade begränsade utbyggnaden genomförs, avser den s.k,medelårsproduktionen. Som jag redan har påpekat kan vattenkraftproduktionenvariera påtagligt från det ena året till det andra beroende på bl.a.nederbördsförhållandena. Dessa variationer beaktas vid dimensioneringen avkraftproduktionssystemet genom tillämpning av normer (se avsnitt 9.1). Jagvill emellertid peka på att en viss osäkerhet kan råda i fråga ommedelärspro-duktionens nivå i de befintliga vattenkraftverken. Enligt vad jaghar erfarit tyder studier av statistiken över de vattenkraftproducerandeälvarnas medelvattenföring på att en svagt nedåtgående trend har gjort siggällande . Takten i nedgången anges dock vara osäkeroch trenden kan vara en del av en svängning med sä stor våglängd att den intekan iakttas i tillgänglig statistik. Det kan emellertid visa sig vara befogalatt justera ned nu tillämpade uppgifterom medelårsproduktion. Om fortsattastudier bekräftar den utveckling jag här har antytt finns det skäl att återkommamed en utförligare redovisning liksom att överväga konsekvenserna härav förelförsörjningen. Vid sin prövning enligt vattenlagen av en föreslagenvattenkraftutbyggnad kan regeringen, om företaget är av synnerlig betydelsefrän allmän synpunkt, lämna medgivande till det även om hinder möter motföretaget från allmän planeringssynpunkt eller med hänsyn tilltillåtlighetsreglerna i 2 kap. vattenlagen. Härigenom kan regeringen ta hänsyntill bl.a. energiförsörjningsbehovet. Vid tillåtlighetsprövningen kan såledesbeaktas det ökade värde som vattenkraften kommer att fä för landetsenergiförsörjning i samband med att kärnkraften framgent skall avvecklas ochtill följd av ökade oljepriser. måste naturligtvis beaktas deintressen som i det aktuella fallet talar mot utbyggnad. Den vattenlag somavses att träda i kraft den kommer inte att medföra någraförändringar i detta hänseende. Underlag för regeringens tillåtlighetsprövning inhämtasförutom från också genom remissbehandling. Det ankommerhärefter på regeringen att göra den avvägning som måste göras mellan främstenergiförsörjningsintressen, å ena sidan, och motstående närings- ellerbevarandeintressen, å den andra sidan. En del av vattenkraftutbyggnaderna kan vidare komma attspela en viktig roll för att mildra de struktur- och sysselsättningsproblem somuppstår såväl hos vattenfallsverket som på annat håll bl.a. till följd av attutbyggnaden av större vattenkraftstationer slutförs. Jag tänker bl. a. på destrukturproblem som en alltför snabb nedtrappning av vattenkraftutbyggnadernamedför för vissa orter i . Det är därför viktigt att utbyggnaderförläggs sä i tiden att såväl vattenfallsverkets som de berörda orternasstrukturomvandling kan ske i en acceptabel takt. För att uppnå detta måste endel vattenkraftutbyggnader komma till stånd tidigare än vad som CU 1981/82:33 16 blir fallet om enbart de kraftekonomiska förutsättningarnablir avgörande. En exempel härpå utgör den beslutade inbyggnaden av ytterligareen tilloppsUmnel till . Ett särskilt problem med vattenkraftutbyggnad är i dettasammanhang den långa lörberedelsetid som.krävs för bl.a. prövningsföriarandetenligt vattenlagen. För att kunna anpassa tidpunkterna för vattenkraftutbyggnadertill sysselsättningsförhållandena måste därför stora krav på planering ställaspå kraftproducenterna, vilket konkret innebär bl. a. att utbyggnaderna börförberedas och ansökan inlämnas till vattendomstol tidigare än vad som skulleske om enbart behovet av krafttillskott beaktas. CU1981/82:33 17 Utdrag ur näringsutskottets betänkande 1980/81:60 överproposition 1980/ 81:90 om riktlinjer för energipolitiken jämte motioner 1980/81:336 av (),vari - med motivering i motion 1980/81:333 - hemställs att 1. uttalar att vattenkraften bör byggas ut i denutsträckning som är ekonomiskt lönsamt (ca ), 1980/81:395 av m.fl. (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vattenkraftens utbyggnad. 1980/81:1976 av m.fl. (s), såvitt avser hemställan att 3. begär att regeringen förriksdagen presenterar riktlinjer för 1990-talets elanvändningspolitik. 19. som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om en plan med riktlinjerför hur riksdagsbeslutet om vattenkraftens utbyggnad till skall kunnauppnås, 20. hos regeringenhemställer om förslag till lagsfiftning om styrelserepresentation församhället i vattenkraftbolagen. 1980/81:1986 av m. (vpk), såvitt gäller hemställan (1) att med avslag på propositionen imotsvarande del uttalar sig för de riktlinjer för vattenkraften som förordas imotionen, 1980/81:1994 av m. fl. (c), vari hemställsatt 1. uttalar attplaneringen av vattenkraftsutbyggnaden skall utgå ifrån att nuvarande ochlovgiven vattenkraft ger normal årsproduktion av , 2. uttalar attutökning av vattenkraftsproduktionen som bör ske i första handbör ske genom efféktiviseringar i befintliga kraftstationer. CU1981/82:33 18 Ett väsentligt syfte medpropositionen är att nå effekt snabbt - att påverka energiförsörjningen ochenergianvändningen på kort och medellång sikt. Propositionens förslag tillriktlinjer och styrmedel för energipolitiken är därför till stor del inriktadepå tiden fram till omkring . Härmed läggs också en grund för ettfullföljande av de beslut som har fattat på basis av bl. a.folkomröstningen i energifrågan. Utskottet finner i likhet med motionärernaskäl tala för att man redan nu söker ytterligare analysera hur energipolitikenskall utformas i ett perspektiv som även sträcker sig i tiden efter år 1990.Det finns bl. a. åtgärder som behöver övervägas ytterligare för att riksdagensbeslut om avveckling av kärnkraften skall kunna verkställas på bästa sätt.Också för en fortsättning av det oljeersättningsprogram som föreslås ipropositionen kan långsiktiga analyser vara av värde. anför i sitt yttrande CU 1980/81:5 y attdet utifrån de synpunkter som detta utskott har att företräda finns bärandeskäl för att uttalar sig för att regeringen tillsätter enparlamentarisk kommission. Denna avses inte ha myndighetsuppgifter.Civilutskottet uttalar vidare att kommissionen skall initiera förslag som medstöd av breda majoriteter leder fram till målet: avveckling av kärnkraften. finner det motiverat att enparlamentarisk kommitté tillkallas. Denna bör få till uppgift att ytterligareanalysera vilka åtgärder som kan vidtas för att säkra kärnkraftensavveckling och ett fortsatt minskat oljeberoende. Om dessa mål råder enighet.Från denna utgångspunkt skulle kommittén kunna komma att behandlaelanvändningspolitiken och analysera den roll som kol och olja kan få i ettlångsiktigt perspektiv. Det kunde vara naturligt att kommittén härvid ocksåstuderar vilka bidrag som inhemska bränslen och vattenkraft kan ge tillenergiförsörjningen. Kommittén skulle kunna belysa hur man långsiktigt kanunderlätta införandet av alternativ energi och utnyttja nationellaenergiresurser såsom de svenska torv- och skiffertillgångarna. I propositionen (s. 282) beräknasatt vattenkraften skall ge ett fillskott till energibalansen på 65 TWh.F. n. uppgår vattenkraftsproduktionen till ca mednormal vattentillrinning. Regeringen anser att det är rimligt att räkna med ochsträva efter att utbyggnader av nya vattenkraftstationer motsvarande ettproduktionstillskott av 2 till CU1981/82:33 19 inleds utöver redan pågående ellerbeslutade utbyggnader. Häri inkluderas även tillskotten från småvattenkraftverk med en effekt av 100-1500 kW. Vidare beräknas att ett tillskottav ca kan åstadkommas genom ett effektivare utnyttjande av de befintligavattenkraftstationerna. När här berörda anläggningar har tagits i drift,vilket i sin helhet torde kunna ske först , skulle den totalavattenkraftsproduktionen uppgå till ca . I propositionen erinras om att1975 års energipolitiska beslut innebar att 1985 skulleingå vattenkraft. (NU 1975:30) konstaterade då att detrådde viss tveksamhet om möjligheterna att fram ökavattenkraftsproduktionen från 61 till . Föredraganden understryker att regeringens beräkningförutsätter att åtskilliga av de projekt som aktualiseras ocksåblir utförda. Han betecknar det som angeläget och rimligt att det långsiktigakraftförsörjningsintresset tillmäts så stor vikt vid avgörandet av devattenkraftsärenden som kommer att aktualiseras i deälvsträckor som inte har undantagits från prövning att den förordadeutbyggnaden verkligen kommer till stånd. anses därför en uppföljning avlämnade tillstånd till utbyggnader böra göras. Det aviseras att regeringen dåkan komma att lägga fram kompletterande förslag så att det föreslagnatillskottet från vattenkraften kan uppnås. Beräkningarna av vattenkraftsutbyggnaden tasupp i flera motioner. Socialdemokraterna anför i motion 1980/81:1976 att det nuinte verkar möjligt att uppnå målet enligt riksdagsbeslutet om år 1990.De hävdar vidare att någon enstaka större utbyggnad är att föredra framför ettstort antal ingrepp i mindre vattendrag. Denna ståndpunkt har dock avvisats avriksdagens majoritet, framhåller de. Motionärernas hemställan går ut på attriksdagen skall begära en plan med riktlinjer för hur riksdagsbeslutet omvattenkraftens utbyggnad till skall kunna uppnås. 1 motion 1980/81:395 anförs att det är ekonomiskt,energipolitiskt och industripolitiskt angeläget att uttalar sig föratt målet för den fortsatta vattenkraftsutbyggnaden skall vara att minst 65 TWhper år skall produceras . Motionärerna föreslår att ett sådant uttalanderiktas till regeringen. I motion 1980/81:1994 yrkas att skall uttala attplaneringen av vattenkraftsutbyggnaden skall utgå ifrån att nuvarande ochlovgiven vattenkraft ger normal årsproduktion av . Det är angeläget attnivån för vattenkraftsproduktionen med nuvarande planerade och lovgivnautbyggnad preciseras, menar motionärerna. behandlar i sitt yttrande bl. a.möjligheterna att uppnå målet för vattenkraftsproduktionen och de krav somriktlinjerna för den fysiska riksplaneringen ställer. CU1981/82:33 " 20 det i propositionen om bedöinningen avvattenkraftsärenden. anför i detta sainmanhang bl. a. följande; Det torde vara i sak ostridigt attramen för den möjliga utbyggnaden läggs fast ytterst genom riktlinjerna för denfysiska riksplaneringen och vattenlagens tillåtlighetsregler i förening . Därtill kommer att ansökningar om tillstånd tillutbyggnad av naturliga skäl aktualiseras som sökandena finnerförenliga med sina intressen. konstaterar för sindel att övervägandena knappast kan utgå från annat än av hittillsgodtagna riktlinjer för den fysiska riksplaneringen och från den nuvarandevattenlagens prövningsregler. har i betänkande 1980/81:31påpekat att inte heller regeringens dispensmöjligheter kan generellt vidgasgenom energipolitiska uttalanden -regeringen är bunden inom ramen för sedvanligtolkning av gällande lagreglering av dispensmöjligheterna. har tillförts uppgifter om de ärenden somf. n. prövas av regeringen och om de ansökningar som kan väntas. Dessa uppgifterhar enligt civilutskottets mening inte entydigt gett vid handen att man - utanändrade riktlinjer för den fysiska riksplaneringen, ändrade tillåtlighetsregleri vattenlagen eller avsiktligt ändrade dispensregler - med säkerhet kan uppnåen total vattenkraftproduktion om och, än mindre, att vattenkraften år1990 ger ett tillskott av . Enligt civilutskottets mening bör näringsutskottet betonaenergiministerns uttalanden att de angivna tillförselnivåerna inte börbetraktas som fastställda mål. För den händelse att önskar vidgautbyggnaden av vattenkraften står endast till buds konkreta beslut antingen avvissa angivna älvsträckor inte längre skall vara undantagna från utbyggnadeller att ändra vattenlagen så att de motstående intressena tillmäts en mindrevikt. Sannolikheten av att skall fatta sådana beslut bör inte bedömasi detta sammanhang. Om näringsutskottet utgår från nu gällande regler bör ienergibalansen ingå ett troligt tillskott från vattenkraften som något understiger65 TWh. Denna marginella osäkerhet torde inte ge energibalanserna mindrevärde. Markeringen bör göras för att stryka under att talet är ett iviss mån osäkert resultat av beräkningar av tillgänglig vattenkraft och inte enutgångspunkt för att besluta om vilken vattenkraft som skall vara tillgänglig. konstaterar att deintressen som kommer till uttryck i det berörda yrkandet i motion 1980/81:1994blir tillgodosedda om näringsutskottet och ansluter sig tillcivilutskottets resonemang. Även när det gäller förslaget i motion 1980/81:1976 (s) omen plan för vattenkraftsutbyggnaden anser civilutskottets majoritet att syftetmed detta blir tillgodosett om ansluter sig till civilutskottets nyssredovisade uppfattning. Socialdemokraterna i civilutskottet anser däremot attett förslag till utbyggnadsplan bör utarbetas. I fråga omvattenkraftsutbyggnaden uttalar de att det fortfarande bör hävdas att ett stortingrepp är bättre än många små ingrepp som direkt berör ett stort antalmänniskor. Näringsutskottetanser att det är viktigt att hålla i minnet att. CU1981/82:33 21 civilutskottet påpekar, endast konkreta beslut står tillbuds om önskar vidga utbyggnaden av vattenkraften. Dessa beslut kangå ut på antingen att vissa angivna älvsträckor inte längre skall varaundantagna från utbyggnad eller att vattenlagen ändras så att de motståendeintressena tillmäts en mindre vikt. finner inte anledning att ifrågasättacivilutskottets bedömning att med nu gällande regler vattenkraftsproduktionenår kommer att ligga något under . Detta tal bör ses som ett i vissmån osäkert resultat av beräkningar av tillgänglig vattenkraft och inte enutgångspunkt för beslut om vilken vattenkraft som skall vara tillgänglig.Utskottet föreslår att i ett uttalande till regeringen ansluter tillvad utskottet här har anfört om utbyggnad av vattenkraftsproduktionen. Med hänvisning till det nu sagda avstyrker utskottetmotion / 81:395. Vad avser det angivna yrkandet i motion 1980/81:1994instämmer utskottet i vad civilutskottet har anfört. Även detta yrkandeavstyrks alltså. Vad avser önskemålet i motion 1980/81:1976 (s) om en planför vattenkraftsutbyggnaden hänvisar näringsutskottet till sitt tidigareuttalande om att den föreslagna parlamentariska kommittén kan komma attöverväga frågor rörande vattenkraftens utbyggnad i det längre perspektivet.Utvecklingen i det korta och medellånga perspektivet kommer enligtpropositionen att följas uppmärksamt av regeringen. Så aviseras att regeringen- om det skulle visa sig nödvändigt - kommer att förelägga riksdagenkompletterande förslag rörande vattenkraftsutbyggnaden. Mot denna bakgrundanser utskottet inte att det här aktuella motionsyrkandet bör föranleda någonåtgärd. I motion 1980/81:1994 föreslås även att skalluttala att den utökning av vattenkraftsproduktionen som bör ske under1980-talet i första hand bör åstadkommas genom efféktiviseringar i befintligakraftstationer. påpekar att en meningsyttring av riksdagenenligt detta yrkande torde vara svår att verkställa utan konkretioner i frågaom önskade beslut. vill erinra om att regeringen räknar medatt ett effektivare utnyttjande av de befintliga vattenkraftstationerna skallge ett produktionstillskott av ca . Utskottet finner inte attmotionsyrkandet bör föranleda någon åtgärd från sida. Vattenkraftsutbyggnaden bör begränsastill okontroversiella projekt, minikraftverk samt efféktiviseringar avbefintliga vattenkraftverk, uttalas i motion 1980/81:1986. Medokontroversiella projekt avser motionärerna sådana vattenkraftsutbyggnader somvarken kammarkollegiet, eller berörd kommun motsättersig. De bedömer att man härigenom skulle uppnå ett tillskott på ca under1980-talet utöver nu utbyggd eller lovgiven produktion. I motionen hemställsatt skall avslå propositionen i här aktuell del samt uttala sig förde i motionen förordade riktlinjerna för utbyggnaden av vattenkraften. CU1981/82:33 22 hänvisning till vad som anförts i det föregående avstyrkerutskottet motion 1980/81:1986. I motion 1980/81:336 önskas att skall uttala attvattenkraften bör byggas ut i den utsträckning som är ekonomiskt lönsam. Iproposifionen anges att den tekniskt utbyggbara vattenkraften har uppskattatsmotsvara en årlig energiproduktion av ca . De utbyggnadsvärdavattenkraftsresurserna, dvs. de resurser som kan tillgodogöras i rationellaanläggningar, har bedömts uppgå till ca . Av de återståendeutbyggnadsvärda vattenkraftsresurserna faller hälften eller ca påde fyra outbyggda huvudälvarna i , dvs. , och älvarsamt . Utskottet vill erinra om civilutskottets uttalande att övervägandenom vattenkraftsutbyggnaden knappast kan utgå från annat än av riksdagenhittills godtagna riktlinjer för den fysiska riksplaneringen och från dennuvarande vattenlagens prövningsregler. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet mofionsyrkandet. I avvikande mening tillcivilutskottets ovan delvis citerade yttrande (CU 1980/81:5 y) anförde ledamöter(s) om en plan för vattenkraftsutbyggnaden m. m. bl. Motionens centrala syfte är attuppnå ett klarläggande av vilka utbyggnader av vattenkraften som kan och böraktualiseras för att uppnå den beräknade årsprodukfionen /år.