bet · G501NU50 · 1981-12-31 00:00:00 — I motion 1981/82:2328 (s) anförs att resonemang rörandemålen för tekopolitiken av den typ som förs i propositionen inte kanundanskymma regeringens ansvar för utvecklingen i tekoindustrin. Målet förtekopolitiken, att produktionsvolym i allt väsentligt skall bevaras,skall ligga fast, uttalas det i motionen. Planeringen skall grundas påförsörjningspolitiska, arbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiskabedömningar. Om det behövs statliga insatser för att den av angivnaambitionsnivån skall uppnås, så är det, sägs det i motionen, regeringensuppgift att för lägga fram förslag om sådana insatser. I motion 1981/82:1494 (vpk) krävs att uttalaratt minimimålet för tekopolitiken skall vara bevarandet av nuvarande antalarbeten och att av regeringen begär förslag till lagstiftning omobligatoriska, allmänna kvalitetsnormer för tekovaror. Vidare sägs i motionenatt enkla, informella direktkontakter bör skapas mellan tillverkare ochförbrukare. Av särskilt intresse är detta på områden som arbetskläder, vinterkläderoch barnkläder. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning attdet inte kan vara rimligt att en viss produktionsvolym upprätthålls utan hänsyntill kostnaderna. Med hänsyn till det statsfinansiella läget och vårahandelspolitiska åtaganden synes det inte möjligt att nu vidta åtgärder somskulle medföra att tekoindustrin på kort sikt uppnår en produktionsvolymmotsvarande och en 30-procentig andel av hemmamarknaden. Utskottetvill i detta sammanhang hänvisa till försvarsutskottets yttrande (se s. 34).Försvarsutskottet citerar försvarskommittés slutbetänkande, där detframhålls att stödet till tekobranschen - och därigenom indirekt också måletatt produktionsvolym skall bibehållas - i allt väsentligt bestäms avandra skäl än de försvarsberedskapsmässiga. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motion 1981/82:2328 (s) i vad avser inriktningen av tekopolitiken. Enligt kommunisternas partimotion1981/82:1494 bör minimimålet för tekopolitiken vara att nuvarande antal arbetenbevaras. Utskottet vill nu liksom erinra om att ett sådant krav medhänsyn till den positiva produktivitetsutvecklingen innebär attproduktionsvolymen 1** 1981/82. NU1981/82:50 12 Vid oförändrad produktionsvolym, vilket är detmål som har uppställt, blir konsekvensen ofrånkomligen attantalet arbetstillfällen i branschen minskar något. 1 samma motion krävs att produktionen genom tvingandekvalitetsnormer skall inriktas på ändamålsenlighet och behov och attproduktionen skall ha en viss inriktning. Enligt utskottets mening är intelagstiftning en lämplig metod för att nå sådana syften. Inom ramen för ensocialt inriktad marknadsekonomi är det främst en uppgift för konsumenternasjälva att, med bistånd av de myndigheter som handhar konsumentfrågor, skapaoch upprätthålla efterfrågan på sådana produkter som bäst gagnar dem vadgäller kvalitet och pris. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet de här berördayrkandena. I en rapport från statensindustriverk. (SIND PM 1981:20), kartläggsdistributionsvägarna för tekovaror på hemmamarknaden och belyses de svenskatekoföretagens möjligheter att bättre nå ut på den svenska marknaden. Enslutsats är att, med hänsyn till att fackhandeln är de svenska producenternasnaturliga avnämare, samarbetet mellan fackhandeln och tekoindustrin börstärkas. Med anknytning därtill framhålls i propositionen att det är viktigtatt fortsatt stöd ges till marknadsföringen av svenska tekoprodukter påhemmamarknaden och att därvid de möjligheter för den svenska tekoindustrin somindustriverkets distributionsutredning pekat pä utnyttjas. Med hänvisning till behovet av att tekoföretagensmarknadsföring såväl på exportmarknader som på hemmamarknaden får stöd föreslårregeringen att ytterligare 5 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget förbranschfrämjande åtgärder för tekoindustrin under innevarande budgetår (se ävens. Lån till rationaliseringsinvesteringar inomkonfektionsindustrin kan lämnas för sådan produktionsutrustning som påtagligthöjer effektiviteten inom arbetsintensiv produktion av i första hand plagg menäven av andra konfektionerade tekoprodukter. För att staten skall kunnastimulera till effektivitetshöjande förändringar vad gäller sådan produktionföreslås i propositionen att för innevarande budgetår ytterligare 10 milj. kr.anvisas på tilläggsbudget för denna verksamhet. Tekodelegationen föreslog i rapporten ochläderkonfektionsin-dustrins framtid, vilken avlämnades , bl. a. attgarveriindustrin skulle tas in i industriverkets branschprogramverksamhet.Föredragande statsrådet uttalar emellertid att han inte är beredd att förordaen sådan utvidgning av verksamheten med branschprogram. De nuvarande branschprogrammen har funnits . I dessa branschprogram ingår bl. a. tekoindustrin. Iprincip bör dessa program vara tidsbegränsade. gjordedärför på uppdrag av regeringen en bedömning av verksamheten med då NU1981/82:50 13 Det är alltså fyra är sedan densenaste översynen gjordes. I årets budgetproposition aviseras att enförutsättningslös översyn av branschprogrammen skall genomföras. Syftet skallvara att studera vilka insatser som har gjorts och vilka resultat som dessa harlett till. Översynen bör, sägs det i propositionen, kunna ligga till grund fören samlad bedömning av vilket behov som fortsättningsvis kan finnas av dessatidsbegränsade åtgärder. Utskottet återkommer i det följande (s. 22) till frågan omstorleken av tekostödet inom ramen för industriverkets branschfrämjandeåtgärder. På grundval av de erfarenheter som har vunnits av denstatliga samråds-och samordningsorganisationen inom tekoområdet anförs ipropositionen att en effektivisering bör göras. Samordningen av den verksamhetpå tekoområdet som överstyrelsen för ekonomiskt försvar, arbetsmarknadsverketoch industriverket bedriver bör kunna ske genom myndigheternas egen försorg. Ifråga om den långsiktigt inriktade planeringen bör samordningen i fortsättningenske direkt genom och den interdepartementala tekoarbetsgruppen.Tekodelegationens verksamhet bör, enligt propositionen, ersättas medregelbundna överläggningar mellan tekoarbetsgruppen och representanter förbranschen, de fackliga organisationerna, tekokommuner m.fl. I den socialdemokratiska partimotionen 1981/82:1607 omtekoindustrin sägs beträffande planeringen på tekoområdet att tekodelegationensarbete bör återupptas. Regeringen bör ge direktiv som innebär att en långsiktigplanering för tekoområdet genomförs, menar motionärerna. Inom ramen för denna planeringbör branschprogrammet för tekoindustrin utvärderas. Ett område som enligtmotionen bör få ökat utrymme inom ramen för branschprogrammet är stödet tillmarknadsföring på hemmamarknaden. I motionen upprepas även tidigare krav frånsocialdemokraternas sida att en särskild lånegaranti för säsongkrediter och ettstatligt ägt saneringsbolag för tekoindustrin skall inrättas. I motionenkonstateras vidare att anslagen till lån till rationaliseringsinvesteringar förtekoindustrin för /83 helt enkelt tas bort utan att någrakommentarer ges i budgetpropositionen. Enligt motionen har det emellertid visatsig att en kraftig efterfrågan finns på dessa lån, som administreras avindustriverket. I motionen föreslås att ett anslag av 20 milj. kr. anvisas fördetta ändamål för det kommande budgetåret. Motion 1981/82:2325 (s) behandlarskinnkonfektionsindustrin. I motionen hänvisas till tekodelegationens rapport,i vilken föreslogs att garveriindustrin skulle ingå i statens industriverksverksamhet med branschprogram. Skall vid t. ex. en avspärrning kunnatillvarata de hudar som finns i landet är det, menar motionärerna, nödvändigtmed en inhemsk garverikapacitet för att få fram råvara för den produktion somerfordras i ett beredskapsläge. Därför är det enligt motionen angeläget attgarveriindustrin tas in i industriverkets branschprogramverksamhet. NU1981/82:50 14 I den socialdemokratiskapartimotionen 1981/82:1607 upprepas förslagen från tidigare riksmöten attfrågorna om en särskild lånegaranti för säsongkrediter och om ett statligt ägtsaneringsbolag skall tas upp i det fortsatta utrednings- och planeringsarbetetpå tekoområdet. Utskottet framhöll (NU 1981/82:47) attföretagens likviditetsproblem i samband med säsongsvackorna i vissutsträckning torde kunna lösas med hjälp av rörelselån från de regionalautvecklingsfonderna, särskilda strukturgarantier samt industrigarantilån.Beträffande saneringsbolag framhöll utskottet att det under allaomständigheter saknades anledning att inrätta någon form av bolag somuteslutande skulle vara avsett för tekoindustrin. Det kan i detta sammanhangnämnas att företagsobe-ståndsutredningen har avlämnat sitt betänkande(SOU 1981:37) Företagsbestånd II, variframläggs förslag om ett rekonstruktionsbolag. Eventuella åtgärder medanledning av denna utredning övervägs f. n. inom budgetdepartementet. Vad gäller förslagen om särskilda lånegarantier för säsongkrediteroch saneringsbolag finner utskottet ingen anledning att ändra sitt tidigareställningstagande. Motionsyrkandena avstyrks alltså. I motion 1981/82:1607 (s) föreslås även att det nuvarandebranschprogrammet för tekoindustrin skall utvärderas. Enligt vad utskotteterfarit har regeringen uppdragit åt att genomföra enöversyn av de branschfrämjande åtgärderna vid industriverket. Översynen skallomfatta även stödverksamheten med strukturgarantier, lån till investeringarinom glasindustri och lån till rationaliseringsinvesteringar inomkonfektionsindustrin. Motionsyrkandet har härigenom tillgodosetts och avstyrksdärför av utskottet. I motionen begärs även att för budgetåret1982/83 skall anvisa ett anslag av 20 milj. kr. förrationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin. I motion 1981/82:2325(s) föreslås att garveriindustrin skall ingå i industriverketsbranschprogramverksamhet. Utskottets ställningstagande till dessamotionsyrkanden redovisas senare i betänkandet i avsnittet om branschfrämjandeåtgärder. Det s. k. multifiberavtalet, MFA,är uppbyggt som en uppförandekod för hur restriktioner får införas ochbibehållas och kan betraktas som en ram för bilaterala begränsningsarrangemang.Det ursprungliga 'multifiberavtalet, MFA I, löpte ut . Efteromförhandling förlängdes avtalet (MFA II). nåddes enighet inomGATT om den slutliga utformningen av MFA III. Avtalet har förlängts till den 31juli 1986, och ett protokoll föreligger för undertecknande. I propositionenredovisas de viktigaste nya inslagen i avtalet. Här kan nämnas att småleverantörländer. NU1981/82:50 15 nya exportländer och bomullsproducerande länder har fåtten förstärkt ställning i MFA III. I diskussionen om reglering av tekoimporten föreslåsibland ett s. k. globalarrangemang. Ett system med globalkontingenter innebär ikorthet att totalramar fastställs för importen av olika varugrupper från länderutanför EG och EFTA och att de länder som omfattas av totalramen sedan fårinbördes konkurrera om det tillgängliga importutrymmet. I samband med förtullning av tekovaror tillämpas det s. k.hemtagningssystemet. En importör som har regelbunden importverksamhet kan bliregistrerad som hemtagare och därigenom få rätt att ta hand om och i allmänhetäven förfoga över sina importvaror redan innan de har förtullats. Det skulle, framhålls det i propositionen, vara önskvärtatt medverkar i det internationella regelverk på tekoområdet sommultifiberavtalet utgör. Ett ställningstagande till en anslutning till MFA IIIbör emellertid anstå tills har inlett omförhandlingar av några av deviktigaste bilaterala avtalen och därigenom fått en klarare uppfattning omderas innehåll. Från olika håll har ett globalarrangemang nämnts som ettalternativ till fortsatt deltagande i MFA. Föredragande statsrådet anmäler sinavsikt att låta fördjupa de studier som har gjorts om ett sådant arrangemang. När det gäller kontrollen av importbegränsningar hargeneraltullstyrelsen på anmodan av yttrat sig över fråganom ett slopande av hemtagningssystemet för tekovaror verksamt skulle bidra tillatt kontrollmöjligheterna förbättrades. Enligt generaltullstyrelsensberäkningar skulle ett slopande av hemtagningssystemet medföra besvärandekonsekvenser beträffande personal, tullokaler, tullupplagslokaler,klareringstider m.m. hävdas att ett slopande av systemet medför ringaeffekt i kontrollhänseende. Handelsministern finner det mot denna bakgrund intemotiverat att hemtagningssystemet slopas. Ett verksamt medel för att komma till rätta medkringgåendet av importbestämmelserna kan i stället, sägs det i propositionen,vara överenskommelser med andra länder beträffande bistånd i tullfrågor.Sådana avtal har med de nordiska länderna och med . I dettasammanhang påpekas särskilt att och frihandelsavtalet med innebär någon skyldighet för de olika länderna att bistå varandra annat äni sådana ursprungsfrägor som avser fastställandet av om tullförmån skall kunnaåtnjutas i handeln mellan länderna eller ej. En medveten strävan bör, enligtpropositionen, därför vara att söka uppnå ytterligare överenskommelser omsamarbete på tullområdet, i första hand med EFTA- och samt medEG-kommissionen. Det kan nämnas att det pågår överläggningar mellangeneraltullstyrelsen och kommerskollegium om olika metoder att förbättratekokontrollen. NU 1981/82:50 16 Fem motioner behandlar det handelspolitiskaområdet. Frågan om införande av ett globalarrangemang tas upp i tre av dessa. Imotion 1981/82:1607 (s) erinras om att man från socialdemokratisk sida i fjolkrävde att ett förslag till globalkvotering skulle utarbetas, detta som enberedskapsåtgärd för den händelse ett nytt multifiberavtal inte skulle kommatill stånd eller ett sådant avtal skulle få en utformning som inte kanaccepteras från svensk sida. skulle ges i uppdrag att, ienlighet med tekodelegationens förslag, utarbeta ett konkret förslag tillglobalarrangemang exkl. EG- och EFTA-området. Näringsutskottetavstyrkte förslaget - med reservation av de socialdemokratiska ledamöterna -men ville därvid inte utesluta möjligheten att en övergång till ettglobalkontingentsystem skulle kunna bli aktuell. Imotionen krävs ånyo att förslaget skall genomföras. Utformningen av det nyamultifiberavtalet kan komma att innebära att bilaterala avtal får ökadbetydelse, sägs det i motionen. I den situationen skulle det vara en fördel omett konkret förslag om ett globalarrangemang utarbetades. Imotionerna 1981/82:2326 (m) och 1981/82:2327 (m) anförs att det med hänsyn tillde faktiska konsekvenser för svensk tekoindustri som den hittillsvarandetillämpningen av multifiberavtalet har haft och till att inte haranslutits till MFA III är angeläget att nu utnyttjar möjligheten attanpassa de handelspolitiska regleringarna till , det allmänna tull- ochhandelsavtalet. gjorde detta och lyckades, hävdar motionärerna,bryta en nedåtgående trend för sin produktion och sysselsättning. På samma sättbör det, menar motionärerna, vara möjligt för att med stöd av gå över från svårkontrollerade importbegränsningar gentemotenstaka lågprisländer till ett system med global importbegränsning som omfattaralla lågprisländer. I motionen krävs att regeringen vidtar praktiskaförberedelser för en sådan åtgärd. Utskottethar (NU 1978/79:48, NU 1980/81:47) behandlat motioner med förslagom ett globalkontingentsystem. Enligt utskottets mening saknades det dåanledning att ett konkret förslag till ett sådant system skulle utarbetas. Imotiveringen framhöll utskottet att övergång till ett globalsystem endastskulle kunna medföra en marginell förbättring. De då ingångnabegränsningsavtalen (13 stycken), de ensidiga svenska importbegränsningarnagentemot samt avtalen med statshandelsländerna omfattade nämligen totalt95 % av importen av känsliga varor från länder utanför EG och EFTA. Utskottetnoterar emellertid att handelsministern gett kommerskollegium i uppdrag attgenomföra en utredning av vilka effekter som skulle uppstå om ettglobalarrangemang införs på tekoområdet. Detfinns enligt utskottets mening ingen anledning för att göra någotsärskilt uttalande i denna fråga. Utskottet avstyrker därför motionerna1981/82:1607 (s), 1981/82:2326 (m) och 1981/82:2327 (m) i berörda delar. I motion 1981/82:1607 (s)föreslås att begränsningssystemet skall effekti- NU1981/82:50 17 Detta kan enligt motionen åstadkommas genom attimportiicens eller särskilt ursprungsintyg i vissa angivna fall krävs för varorfrån EG och EFTA. Vidare föreslås att krav uppställs på en förbättradrapportering från exportländerna och att hemtagningssystemet slopas. I motionenbegärs även att åtgärder vidtas som förbättrar möjligheterna till samarbetemellan kommerskollegium och . Åven motion 1981/82:2326 (m) behandlarhemtagningssystemet. I motionen sägs att erfarenheten visar att villkoren förhemtagningssystemet i betydande omfattning ej uppfylls. Motionärerna föreslåren kraftig höjning av bötesstraffet vid brott mot angivna villkor. I likhet med regeringen anser utskottet atthemtagningssystemet bör behållas. Ett slopande av systemet kan, enligtutskottets mening, medföra risker för ökad byråkrati, fördröjningar förimporten och ökade kostnader för såväl samhället som importörerna och då isista hand för konsumenterna. Utskottet anser ej heller att bestämmelserna ombötesstraff för brott mot uppställda regler för hemtagningssystemet börskärpas. Yrkandena rörande hemtagningssystemet i motionerna 1981/82:1607 (s)och 1981/82:2326 (m) avstyrks alltså. Vad gäller införande av importlicensiering och av krav påursprungsintyg vill utskottet framhålla att verkningarna av sådana åtgärder årsvära att överblicka. Ett licenssystem skulle även på formella grunder kunnavara angripbart ur EG:s och EFTA:s synvinkel. Motion 1981/82:1607 (s) avstyrkssålunda även i denna del. I kommunisternas partimotion 1981/82:2329föreslås att kvalitetskrav pä tekoimporten skall Införas och att regeringenskall anmodas lämna förslag till en s. k. socialklausul, så att import frånfrizoner och fascistländer förhindras. Vidare föreslås att ett mål förtekoimporten anges med innebörden att importen reduceras avvarumängden på den svenska marknaden. Åven i motion 1981/82:1494 (vpk) anges ett kvantitativtmål för tekoimporten. I motionen krävs nämligen att åtgärder skall vidtas föratt nedbringa importandelen av tillförseln av tekovaror till . Vidareönskar motionärerna ett förslag från regeringen om bildandet av ett statligt importbolag, genom vilket all tekoimport skall gå.Enligt utskottets uppfattning är de här angivna kraven alltför långtgående. Avdenna anledning avstyrks motionerna. I motion 1981/82:1607 (s) framhållsatt det från socialdemokratisk sida har påpekats att möjligheternaatt nå fram till en tillfredsställande prissättning inombeklädnadsdetaljhandeln sammanhänger med möjligheterna för samhället attingripa på detta område. Så länge det inte finns någon lagstiftning att tillgåom prissättningen inom beklädnadsdetaljhandeln NU1981/82:50 18 är det omöjligt att komma till rätta med problemet, sägermotionärerna. De vill att skall begära förslag till en lagstiftningsom går ut på att beklädnadsdetaljhandeln skall tillämpa en kostnadsmässigtmotiverad prissättningsmetod. Åven motion 1981/82:1494 (vpk) behandlar prissättningen idetaljhandeln. Enligt motionärerna gynnar handeln med sina procentpålägg deimporterade produkterna. I motionen begärs därför att regeringen skall utarbetaförslag till en lag med reglering av handelns prissättning på tekovaror. Utskottet behandlade motionsyrkanden medidentiskt samma krav som på lagstiftning om prissättningsmetod. Utskottetframhöll att det skulle stöta på svårigheter av både principiell och praktisknatur att tvångslagstifta om en viss prissättningsmetod. Vidare skulle dettainnebära att avsteg gjordes från den allmänt omfattade principen ommarknadsanpassad prissättning. Utskottet avstyrkte motionerna, vilka ocksåavslogs av . Utskottet finner ingen anledning att nu ändra sittställningstagande och avstyrker även motionsyrkandena rörandeprissättningen i detaljhandeln. Förstatligande av tekoindustriföretag, m. m. kommunisternaföreslår i motionerna 1981/82:1494 och 1981/82:2329 att alla större tekoenheterskall nationaliseras och att de skall sammanföras till ett statligttekokombinat. Motionärerna vill också att skall uttala att dearbetandes representanter skall ha majoritet i lednings- och styrorgan inom denstatligt ägda tekoindustrin. I den sistnämnda motionen hävdas att flykt ochsönderfall karakteriserar vad som är kvar av textilbranschen i Sverige.Handhavandet av statliga stödpengar liksom redovisningen av dessa hos företagenoch hos överstyrelsen för ekonomiskt försvar uppvisar enligt motionenegendomliga drag. Genom att dölja dessa och senare öppet vägra att undersökavad som skett medverkar, menar motionärerna, regeringen till att en destruktivoch korrupt atmosfär sprider sig i branschen. I detta sammanhang begärs därföratt förhållandena inom och överstyrelsen för ekonomiskt försvarskall undersökas och att ledningarna för Eiser oeh överstyrelsen skall avgå. har tidigare - (NU 1981/82:47) -avslagit yrkanden av liknande innebörd. Utskottet kan inteheller nu ställa sig bakom dessa förstag. Motionerna avstyrks i nu nämndadelar. I samma motioner föreslås att producentkooperativverksamhet inom tekosektorn skall främjas aktivt. Industriministern har i åretsbudgetproposition anmält sin avsikt att föreslå regeringen att på grundval avbl. a. kooperationsutredningens betänkande (SOU 1981:60) Kooperationen isamhället förelägga en proposition om kooperationsfrågor. NU1981/82:50 19 hänsyn härtill menar utskottet att det nu aktuellamotionsyrkandet bör lämnas utan åtgärd. Övriga frågor rörande tekoindustrin 1 den socialdemokratiskapartimotionen 1981/82:2328 berörs Eiserkoncernens nuvarande situation. Imotionen påpekas att koncernens problem behandlades i en socialdemokratiskpartimotion angående kapitaltillskott till vissa statliga företag.Vid detta tillfälle pekade man på de risker för Eisers del som ett dröjsmål medbehandlingen av de frågor som rör Statsföretag skulle innebära. Vad som harinträffat med Statsföretagsfrågorna har inneburit attställningstagandena ytterligare skjutits . Det är enligtmotionärerna mycket viktigt dels att ledningsfunktionerna i Eiser förstärks,dels att företaget tilldelas kapital så att inte dess existens äventyras. Imotionen föreslås att uttalar att regeringen bör vidta åtgärder somsäkrar Eisers fortlevnad och produktion i . Åven i motion 1981/82:1131 (s) om åtgärder för att stärkanäringslivet i behandlas problemen inom . Vid Eiser Trikåhar varslats om uppsägningar som innebär att arbetsstyrkan kommer att reduceraskraftigt. Beträffande Strumpfabrik, som också tillhör Eiser, har beslutfattats om att företagsledning och administration skall flyttas till annan ort.Detta är anmärkningsvärt, sägs det i motionen, med tanke på tidigare beslut omplacering vid . Mot denna bakgrund finns, anför motionärerna, ettstort behov av att förhindra ytterligare nedläggningar inom den skånskatekoindustrin. I proposition 1981/82:125 med förslag om tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /82 föreslås att 300 milj. kr. skallanvisas som ett särskilt stöd för att trygga Statsföretagslikviditetsutveckling under innevarande år (NU 1981/82:53). Enligt utskottetsmening bör mot denna bakgrund sådana problem som här tas upp i motionernabehandlas inom ramen för Statsföretags egna resurser. Utskottet avstyrkerdärför dessa motionsyrkanden. Motion 1981/82:2327 (m) tar upp frågan om existerandeproduktionskapacitet och försörjningsberedskap. Vad gäller det aktuellaförsörjningsberedskapsläget inom tekoindustrin kan av propositionen utläsas,sägs det i motionen, att det i stort sett råder balans mellan produktionsbehovoch möjlig produktion men också att flera varuområden kännetecknas av enbristande balans och att det enligt överstyrelsen för ekonomiskt försvardessutom är tvivelaktigt om utbildad arbetskraft kommer att finnas tillgängligi tillräcklig omfattning i en krissituation. Från beredskapssynpunkt är detdärför av stort intresse, menar motionären, att den statliga tekopolitikentotalt sett ges en inriktning och utformning som i allt väsentligt säkrarexisterande produktionskapacitet.