bet · G501FiU20 · 1981-12-31 00:00:00 — Vad slutligen gäller de i motion 1567 (vpk)förordade riktlinjerna för budgetregleringen kan utskottet konstatera attförslagen sammantaget leder till en mycket kraffig ökning av budgetunderskottetoch därmed statens upplåningsbehov. Utskottet har visserligen i det föregåendeuttalat sig för en polifik som sfimulerar investeringarna även om detta ledertill en ökad belastning på statsbudgeten, men utskottets ställningstagandeinnebär inte att man utan hänsyn till effekterna för utrikesbalans, räntenivåm. m. kan expandera efterfrågan för konsumtion i den svenska ekonomin. Sverigebefinner sig i ett alltför utsatt läge härför. Med det anförda avstyrksmotion 1567 yrkande 2. I motion 338 av m. fl. (s) angåendeuppförande av ett nytt polishus i hemställs att beslutar attsom sin mening uttala att detta ges hög prioritet vid fördelning avinvesteringsmedel för stadigt byggande. Som skäl härför anförs de dåligalokalförhållandena för polismyndigheten i , den höga arbetslöshetenbland byggnadsarbetarna i samt att den statligabyggnadsverksamheten varit mindre i och speciellt i Hälsinglandän i landet i övrigt. Det nämns i motionen att planer finns på att uppföra ettför polisen och den lokala skattemyndigheten gemensamt förvaltningshus iBollnäs. kommun har ställt mark till förfogande för detta. Hemställani mofionen rör fördelningen allmänt av investeringsmedel för statligt byggande.Utskottet vill därför erinra om att byggandet av polishus fastställs inom en avriksdagen särskilt beslutad ram. Inom denna ram görs prioriteringar mellan deolika lokalbehoven inom polisväsendet. Motionärerna gör inte gällande attpolishuset i skulle prioriteras framför FiU 1981/82:20 73 Det ankommer inte heller på finansutskottet att görasådana bedömningar. Föratt av arbetsmarknadspolitiska skäl snabbt kunna sätta in åtgärder harriksdagen givit regeringen ett bemyndigande, den s. k. finansfullmakten, intillett visst belopp (för /82 ). mening bör inte ge detaljerade anvisningar om för vilkaprojekt regeringen skall utnyttja detta bemyndigande. Det ankommer påregeringen och arbetsmarknadsmyndigheterna att göra erforderliga bedömningar. Med det anförda avstyrkerutskottet bifall till mofion 338. I motion 378 av () anförs att enförutsättningslös genomgång bör göras av reglerna för myndigheternasbetalningsrufiner med syfte att förbättra statens kassahållning och minimeraräntekostnaderna. Motionären anser vidare att det åliggande statligamyndigheter har att prioritera postverket och postgirot när det gällerbetalningsförmedling kan utgöra en hämsko i strävandena att effektiviseraförvaltningen av statens medel. Utskottet vill häromanföra följande. Enav de tradifionella budgetprinciper som formulerades redan av 1948 årsbudgetutredning (Bestämmelser och praxis rörande statens budget, SOU 1952:43),nämligen centraliseringsprincipen, har sin utgångspunkt i de förhållandenmotionären tar upp. Principen innebär att alla statliga finansiellatransaktioner redovisningsmässigt skall ledas upp till budgeten. Detta gör atti princip alla statliga in- och utbetalningar dag för dag förs samman till enkassa. Det innebär att statens upplåningskostnader minimeras. Om inte allainkomster fördes till en kassa, skulle staten tvingas att låna mer för sinadagliga utbetalningar med ökade räntekostnader som följd. Dessa principer harockså sin prakfiska utformning i det statliga redovisningssystemet, därbokföringen och betalningssystemet är integrerade delar. Betalningssystemetkännetecknas av att alla betalningar i princip sker över postgirot ochdärigenom påverkar statsverkets checkräkning i . Är summan av dagensinbetalningar mindre än summan av dagens utbetalningar, överförsmellanskillnaden från statsverkets checkräkning i . Riksgäldskontoretsvarar för att det finns medel på statsverkets checkräkning i . Dennabeskrivning gäller de betalningar som berör statsbudgeten. Myndigheter somförvaltar andra medel, t. ex. gåvo-och donationsmedel placerade i bank,fillämpar andra rutiner för dessa betalningar. Utskottet delar inte motionärensuppfattning att anlitandet av postgirot har negativa följder för förvaltningenav statens medel utan ser det som en förutsättning för en rationell hanteringav statens in- och utbetalningar. FiU1981/82:20 74 När det gäller möjligheterna attfördela statens in- och utbetalningar på ett sådant sätt att räntekostnadernaminimeras kan det konstateras att detta tidigare varit ett försummat område förstatliga besparingsinsatser. har emellertid vidtagitsförändringar som avsevärt minskat räntekostnaderna. Motionären nämner själv deändrade utbetalningsrutinerna av kommunalskattemedel fr. o. m. . Ibudgetpropositionen föreslås nu att utbetalningsrutinerna för olikabidragsanslag ändras så att de betalas i mindre portioner utspridda underbudgetåret. Räntevinsterna härav kan uppskattas till ca 100 milj. kr. Likasåaviseras förslag i budgetproposifionen som innebär förkortade kredittider förinbetalningen av mervärdeskatt, punktskatter och prisregleringsavgifter. Mot bakgrund av det anförda kan utskottet konstatera attfrågorna om att minimera kostnaderna för statens kassahållning kontinuerligtföljs inom . Något inifiativ från sida medanledning av motionen anser utskottet inte påkallat. Motion 378 avstyrks. 1. beträffande de allmännariktlinjerna för budgetregleringen att med avslag på regeringens förslag i proposition 1981/82:100 bilaga 2 moment 1 samt motionerna 1981/82:1567 yrkande 2 och 1981/82:2018 yrkande 2 godkänner vad som förordas i motion 1981/82:2016 yrkande 2 och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samt uttalar att detta skall vara vägledande för utskotten vid behandling av proposition 1981/82:100, 2. beträffandefördelning av investeringsmedel för statligt byggande att avslårmotion 1981/82:338, 3. beträffandestatens kassahållning att avslår mofion 1981/82:378. FiU 1981/82:20 75 I proposition 100 bilaga 2 har regeringen(budgetdepartementet) efter föredragning av statsrådet föreslagitriksdagen att 2.godkänna vad som anförts i propositionen om den kommunala ekonomin, 4. antavid propositionen fogat förslag till lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m., 5. antavid propositionen fogat förslag till lag om ändring i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse, 6. anta vid propositionen fogat förslag till lag om ändring i lagen(1979:362) om skatteutjämningsbidrag, 7. anta vid propositionen fogat förslag till lag om ändring i lagen(1979:417) om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring av riketsindelning i kommuner, landstingskommuner och församlingar. propositionen fogade lagförslagen har följande lydelse. FiU1981/82:20 76 Lag om ändring i lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m. Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m. dels att I§ skall ha nedan angivna lydelse. dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 2 §, avnedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse If Skattesatsen förkommuns och Skattesatsen för kommuns och annan menighets uttag av skatt annanmenighets uttag av skatt skall bestämmas i förhållande till skallbestämmas i förhållande till det antal skattekronor och skat- det antalskattekronor och skat teören, som enligt teören,som enligt beräkning kommer att påföras de beräkningkommer att påföras de skattskyldiga vid taxeringen det år skattskyldigavid taxeringen det år skattesatsen skall fastställas, ökat skattesatsenskall fastställas, jus- med det antal skattekronor, som teratenligt 2 § och ökat med det staten uppskattas skola tillskjuta antalskattekronor, som staten upp- enligt lagen (1979: 362) om skatteut- skattasskola tillskjuta enligt lagen jämningsbidrag. (1979:362) om skatteutjämningsbi drag. Om enligt 4 kap. 4 § andra stycketkommunallagen (1977; 179) annan skattesats slutligt fastställs än den som harbestämts tidigare, skall den nya skattesatsen om möjligt bestämmas med hänsyntill det antal skattekronor och skatteören som har påförts de skattskyldiga vidtaxeringen det år skattesatsen skall fastställas. Vid lilläiyipningen av denna lagskall antalet skattekronor och skatteören som har påförts eller beräknas blipåförda minskas med, såvitt avser landstingskommun och kommun, och,scivilt avser annan menighet. av det antal skattekronor ochskatteören ' Lagen omtryckt 1973:437. Senaste lydelse av lagens rubrik 1977: 191. Senastelydelse 1979: 1161. -' Förutvarande 2 § upphävii 1979: 1161. FiU 1981/82:20 som har påförts eller beräknas bli påförda andraskattskyldiga än sådana som avses i 10 § 1 mom, lagen (1947:576) om statliginkomstskatt. Vidare skall det sålunda erhållna antalet skattekronor ochskatteören minskas tned i fråga om laitdstingskoininun och en procentifråga om kommun. Vid tillämpning av lagen skall, såvitt gällerlandstingskommun och kommun, inte tnedräknas större antal skattekronor ochskatteören, efter justering enligt första stycket, än vad som motsvarar 136procent av medelskaltekraften, beräknad enligt lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag. Denna lagträder i kraft och tillämpas första gången i fråga ombestämmande av skattesats för . utbetalning av förskott ,slutavräkning för landstingskommun och kommun samt slutavräkningför annan menighet , om inte annat följer av punkterna 2-4. I fråga omförskott skall antalet skattekronor och skatteören enligttaxeringsnämndens beslut vid taxering omräknas till det antal som kanberäknas ha påförts, om grundavdraget enligt 48 § 2 mom. första stycketkommunalskattelagen (1928:370) hade uppgått till vid nämndataxering och vad i 2 § sågs tillämpas på det sålunda beräknade antaletskattekronor och skatteören. 3.1 fråga om slutavräkning för landstingskommun och kommununder skall antalet skattekronor och skatteören minskas med 20 procentav det antal skattekronor och skatteören som har påförts andra skattskyldiga änsådana som avses i 10 § I mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Vid bestämmande av skattesats för åren 1983 och 1984skall bestämmelserna i punkterna I 3 beaktas. Lag om ändring i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse Härigenom föreskrivs att 84 S lagen (1961:436) omförsamlingsslyrelse' skall ha nedan angivna lydelse. Församling är berättigad att under visst år av statenuppbära församlingsskatt med belopp som motsvarar vad som skulle utgå pågrundval av antalet skattekronor och skatteören i församlingen vid detföregående årc!s (taxeringsåret) taxering, beräknat efter den skattesats somhar bestämts för året före taxeringsåret. Har skattskyldig enligt lagen(1951:691) om viss lindring i skattskyldigheten för den som inte tillhörsvenska kyrkan åtnjutit lindring i skattskyldigheten till församlingen, skallbelopp, som församlingen annars skulle ha varit be-rätfigad att uppbära avstaten, nedsättas i motsvarande mån. Försanaling är berättigad att undervisst år av staten såsom förskott uppbära ett belopp som motsvarar produktenav den skattesats som har beslutats för året och det antal skattekronor ochskatteören, som enligt taxeringsnämnds beslut rörande det föregående årets taxeringtill inkomstskatt har påförts de skattskyldiga. Det nu nämnda beloppetingår i församlingens fordran hos staten vid ingången av året ,då beslutet fattades. Förskottet avräknas mot den församlingsskatt, som församlingenhar rätt att uppbära av staten på grundval av taxeringen Församling är berättigad att under visst år av statenuppbära församlingsskatt med belopp som motsvarar vad som skulle utgå pågrundval av antalet skattekronor och skatteören i församlingen vid detföregående årets (taxeringsåret) taxering, beräknat efler den skattesats somhar bestiimls för året före taxeringsåret. Vid beräkning av an-ttile;skattekronor (>ch skatteören beaktas hcslämmelserna i 2 § första stycketlagen (1965:269) med särskilda hestänimelsei om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m.m. Har skattskyldig enligt lagen (1951:691) om visslindring i skattskyldigheten för den som inte tillhöt åtnjutitlindring i skattskyldigheten till församlingen, skall belopp, som församlingenannars skulle ha varit berättigad att uppbära av staten, nedsättas imotsvarande mån. Församling är berättigad att under visst år av statensåsom förskott uppbära ett belopp som motsvarar produkten av den skattesatssom har beslutats för året och det antal skattekronor och skatteören, somenligt taxeringsnämnds beslut rörande det föregående årets taxering tillkommunal inkomstskatt har påförts de skattskyldiga. Vid beräkning UVförskotlsbeloppet justeras antalet skattekronor och skalteören enligt 2 §första stycket lagen om kommuns och annan menighets utdebitering av skutt,m.m. Det nu nämnda beloppet ingår i församlingens fordran hos staten vid in- ' Lagen omtryckt 1976:500. - Senaste lydelse 1981:558. FiU 1981/82:20 efter det, då forskottet enligt bestämmelserna i nästföl-jande stycke ulanordnas. gången av året efler det år. då beslutet fattades.Förskottet avräknas mot den församlingsskatt, som för-sainlingen hur rätt attuppbära av staten på grundval av taxeringen efter det. då förskottetenligt beståinmelserna i nästföl-jande stycke utanordnas. Belopp, som vid ingången av ett årutgör församlingens fordran hos staten enligt första och andra styckena, skaillänss[\relsen under utanordna till kommun, i vilken församlingen ärbelägen, med en tolftedel den 18 i varje kalendermånad. Ar församlingensfordran inte uträknad vid uthetalningstilifällena i månaderna jar.uari ochfebruari skall vid dessa tillfallen utbetalas samma belopp som utbetalades idecember månad föregående år. När särskilda skäl föranleder det fårlänsstyrelsen dock förordna att utbetalning skall ske med annat belopp. Omnågot av de belopp som utbetalades i månaderna intemotsvarar en tolfle-del av församlingens fordran, skall den jämkning somföranleds härav ske i fråga om det belopp som utbetalas i mars månad.Koiiimuiien skall därefter avlämna medlen till kyrkorådet. Lånsstyrelsen skall senast deit 8 rnars fill föisamlingenöverlämna upprättad redovisning över församlingentillkommande och till församlingen iitanordnad iorsamlingsskatt. Närmare föreskrifter angående dylik redovisning meddelasav regeringen eller den myndighet regeringen förordnar. Denna lagträder i kraft den och tillämpas första gången i fråga oinutbetalning av förskott och slutavräkning . om inteannat följer av punkt 2. I fråga omförskott skall punkt 2 av övergångsbestämmelserna till lagen(1982; 000) om ändring i lagen (1965: 269) med särskilda bestämmelser omkommuns och annan menighets utdebitering av skatt, rn. m. tillämpas. FiU1981/82:20 80 Lag om ändring i lagen (1979:362) omskatteutjämningsbidrag Härigenom föreskrivs att 2 § lagen(1979:362) om skatteutjämningsbidrag skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I lagen förstås med hidragsårdet år under vilket skatteutjämningsbidrag utgår, skatteunderlag antalet skattekronor och skatteören enligttaxeringsnämnds beslut rörande taxeringen till inkomstskatt året förebidragsåret, skattekraft kvoten mellan landstingskommuns eller kommunsskatteunderlag och antalet i landstingskommunen respektive kommunen kyrkobokfördainvånare vid ingången av året före bidragsåret, medelskattekraft kvoten mellan skatteunderlaget för riketoch antalet i riket kyrkobokförda invånare vid ingången av året förebidragsåret. Vid tillämpningen av denna lag skallantalet skattekronor och skatteören enligt taxeringsnämndens beslut minskasmed av det antal skattekronor och skalteören som har påförts andraskattskyldiga än sådana som avses i 10 § I mom. tagen (1947:576) om statliginkomstskatt.Vidare skall det sålunda erhållna antalet skattekronor minskasmed vid beräkning avseende landstingskommun och med en procentvid beräkning avseende kommun. Vid tillämpning av 3 och 4 §§ skall inte medräknas störreantal skattekronor och skatteören. efter justering enligt andra stycket, än vadsom motsvarar av medelskattekraften. Denna lag träder i kraft den 1 juli1982 och tillämpas första gången i fråga om . Vid beräkning förnämnda bidragsår skall antalet skattekronor och skatteören enligttaxeringsnämndens beslut vid taxering omräknas till det antal som kanberäknas ha påförts, om grundavdraget enligt 48 § 2 mom. första stycketkommunalskattelagen (1928:370) hade uppgått till vid nämndataxering och vad i 2 § andra och tredje styckena sägs tillämpas på det sålundaberäknade antalet skattekronor och skatteören. FiU1981/82:20 81 Lag om ändring i lagen (1979:417) om utdebitering ochutbetalning av skatt vid ändring i rikets indelning i kommuner, landstingskommuneroch församlingar Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring i riketsindelning i kommuner, landstingskommuner och församlingar dels attnuvarande 4 § skall betecknas 5 §, dels att 3§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 4 §, avnedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3§ I fråga om ett område som haröverförts från en kommun till en annan skall vid avräkning av uppburna förskottför kommunalskatt på grundval av taxeringarna innanindelningsändringen träder i kraft och fordran hos eller skuldtill staten påföras den kommun till vilken området har hört enligt den äldreindelningen. Om enkommun har delats, skall Om en kommun har delats, skall ensådan fordran eller skuld påföras en sådan fordran eller skuld påföras kommunerna enligt den nya indel- kommunerna enligt den nya indel ningen i förhållande till de olika de- ningen i förhållande till de olika de larnas andel av skatteunderlaget i lamas andel av skatteunderlaget i den odelade kommunen under det den odelade kommunen under det år taxeringen avser. år taxeringen avser. getberäknas med tillämpning av bestämmelserna 12 § första stycket lagen (1965:269)med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering avskatt, m, 171. En fordran eller skuld, som avseren kommun som har lagts samman med en annan kommun, skall påföras den kommunsom bildats genom sammanläggningen. Vid avräkning som avses i 3 § skallbestämmelsen i 2 § andra stycket lagen (1965:269) rned särskilda bestämmelserom komtnuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m, tillämpas sotn omden äldre indelningen fortfarande gällde. Denna lag träder i kraft den 1 juli1982. De nya bestämmelserna i 3 §tillämpas första gängen vid slutavräkning under är 1984, varvid dock hänvisningensåvitt avser kommuner och 6 1981/82, 5 saml. FiU1981/82:20 82 landstingskommuner nämnda år skall avse punkt 3 avövergångsbestämmelserna till lagen (1982:000) om ändring i lagen (1965:269)med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering avskatt, m.m. De nya bestämmelserna i 4 S tillämpas första gängen vidslutavräkning . I detta sammanhang behandlar utskottet följande partimotionerrörande den kommunala ekonomin 1567 av m. fl. (vpk) vari hemställs attriksdagen beslutar 3. att godkänna vad som i motionenanförs om den kommunala ekonomin och avslå vad som därom anförs i proposition1981/82:100, 4. att avslå de regeringsförslag tilllagändringar i proposition 1981/82:100 som följer av ett fullföljande avregeringspolitiken om försämringar för kommunerna, 1661 av m. fl. (s) vari hemställs att 1. godkänner vadsom i mofionen anförts om den kommunala ekonomin, 2. beslutar avslåförslaget i proposition 1981/82:100 fill lag om ändring i lagen (1965:269) medsärskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m., 3. beslutar avslåförslaget i proposition 1981/82:100 till lag om ändring i lagen (1961:436) omförsamlingsstyrelse, 4. beslutar avslåförslaget i proposition 1981/82:100 fill lag om ändring i lagen (1979:362) omskatteutjämningsbidrag, 5. beslutar avslåförslaget i proposition 1981/82:100 fill lag om ändring i lagen (1979:417) omutdebitering och utbetalning av skatt vid ändring av rikets indelning ikommuner, landstingskommuner och församlingar, 6. hos regeringen anhåller om förslag fill system föravsättning till skatteregleringsfond av kommuns resp. landstings skatteintäktsökning i enlighet med vad som anförts i motionen, 2018 av m. fl. (m) vari hemställs attriksdagen 5. i fråga om den kommunala ekonomin godkänner vad i motionenanförts. FiU1981/82:20 83 motioner rörande konsekvenser förJokkmokks kommun av regeringens förslag 1172 av Per () vari hemställs 1. att uttalar att Jokkmokkskommun icke skall drabbas av den föreslagna indragningen av kommunalaskatteinkomster från kraftverk och regleringsdammar, 2. att uttalar attNorrbottens låns landsting skall undantas från inskränkningar i den kommunalabeskattningsrätten, 2130 av () vari - medhänvisning till motiveringen i motion 2129 - hemställs att hemställeratt regeringen vid fördelning av de 200 milj. kr. beaktar situafionen iJokkmokk, motioner rörande skattestopp och skattetak 2018 av m. fl. (m) vari hemställs att 6. antar följande Lag om begränsning i kommuns och landstingskommuns rättatt ta ut skatt , m. m. Härigenom föreskrivs följande: Vid fastställande av skattesatsför får kommun eller landstingskommun ej överskrida den skattesats somkommunen eller landstingskommunen har bestämt för . Om särskilda förhållanden ikommun eller landstingskommun påkallar det, får regeringen efter ansökanbevilja undantag från 1 §. Ansökan inges till senast den 15september. Högre skattesats än vad som ärmedgivet enligt 1 § får ej fillämpas vid fastställande av kommunalskatt ellerlandstingsskatt för enligt uppbördslagen (1953:272) eller vidutbetalning av sådan skatt enligt lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m., om ejregeringen har beviljat undantag enligt 2 §, 7. hos regeringen hemställer omtillsättandet av en utredning om kommunalt skattetak, 894 av () ochBertil () vari hemställs att hos regeringen begär enskyndsam utredning om en samordnad statskommunal enhetsskatt med generellramfördelning av skattemedel till kommuner och landsting i enlighet med vad somframförts i motionen. FiU1981/82:20 84 1661 av m. fl. (s) vari hemställs att 7. begäratt regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning med uppgift att seöver det kommunala skatteutjåmningssystemet i enlighet med vad som 257 av () ochKerstin Sandborg (fp) vari hemställs att hos regeringen hemställer omförslag till investeringsstöd till turistkommuner, 694 av () och YlvaAnnerstedt (fp) vari hemställs att beslutar att hos regeringenhemställa om en översyn av metoderna för beräkning av skattekraft per invånarei kommuner i enlighet med vad som anförts i motionen, 1169 av m. fl. (s) vari hemställs 1. att hos regeringen begären utredning med uppgift att se över det nuvarande skatteutjämningssystemet, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i övrigt anförts i motionen, 1174 av (c) och BörjeHörnlund (c) vari hemställs att 1. som sin mening ger regeringen tillkänna att den med avseende på planeringen av statsbudgeten /84 vidtarsådana åtgärder att kommunernas skatteinkomster från skatteunderlag som härrörfrån juridiska personer kan disponeras för reformer inom ramen för den statligaskattekraftsutjämningen, 2. begär att regeringen skyndsamtutreder frågan om hur och i vilken omfattning nu utgående speciella statsbidragkan inordnas i den statliga skattekraftsutjämningen, 3. begär att regeringen i övrigt görden översyn av skattekraftsutjämningssystemet och för redovisar deförslag till reformer inom den statliga skattekraftsutjämningen som dehittillsvarande erfarenheterna ger anledning till, 1649 av () ochIvan () vari hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts i motionen beträffande en översyn av statsbidragentill kommunerna i syfte att ekonomiskt stärka län och andra ekonomisktmissgynnade regioner i landet, 1659 av m. fl. (s) vari hemställs 1. att hos regeringen begär att den kommunalagrundgaranti-utredningen ges tilläggsdirektiv att också bedöma den påverkansom FiU 1981/82:20 85