bet · G501NU41 · 1981-12-31 00:00:00 — överdel av proposition 1981/82:123 om samordnad datapolitik jämte motioner dels proposition 1981/82:123 om samordnaddatapolitik bilaga 5 (industridepartementet), dels - helt eller delvis - fem motioner som harväckts med anledning av denna proposition, delstre motioner som har väckts under allmänna motionstiden . Propositionen och motionerna i berörda delarredovisas i det följande. Av propositionen i övrigt har bilaga 1 behandlats avfinansutskottet (FiU 1981/82:34), bilaga 2 av civilutskoUet (CU 1981/82:37),bilaga 3 av utbildningsutskottet (UbU 1981/82:28) och bilaga 4 avarbetsmarknadsutskottet (AU 1981/82:15). Näringsutskottethar avgivit ett yttrande (NU 1981/82:6y) till finansutskottet i fråga omteknikupphandling inom dataområdet. Företrädare för har införutskottet lämnat upplysningar i frågan om inrättande av Verkstadstekniskautvecklingscentra. Den del av propositionen som behandlas här har ihuvudsak följande innehåll. Ettantal åtgärder föreslås som syftar till att underlätta framför allt de mindreoch medelstora företagens utnyttjande av datorstödd produktionsteknik. Sålundaföreslås att Verkstadstekniska utvecklingscentra bildas i , Stockholmoch . Vidare föreslås att två s.k. CAD/ CAM-centraler (se s. 11) inrättas.Både de Verkstadstekniska utvecklingscentra och CAD/CAM-centralerna knytsenligt förslaget organisatoriskt till . För uppbyggnad av verkstadsut-vecklingscentra och CAD/CAM-centralerberäknas 14 milj. kr. för /83. Vidare anvisas medel för närmareutarbetande av ett förslag om ett produktionstekniskt utvecklingscentmm förprocessindustrin. För arbetet med detta centmm beräknas 1 milj. kr. I 1981/82. NU 1981/82:41 I bilaga 5 (industridepartementet) föreslårregeringen (s. 10) att till Medel för tillämpad forskning /83 under Qor-tonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagav . De motioner som har väckts med anledning avproposition 1981182:123 och behandlas här är följande: 1981/82:2399 av m. fl. (m) vari, medmotivering i motion 1981/82:2396, hemställs att hos regeringen begärförslag till åtgärder syftande till att undanröja utvecklingshämmande faktorerpå data-och elektronikområdet, 1981/82:2401 av m.fl. (s), vari hemställsatt ger regeringen till känna vad som i motionen anförts, 1981/82:2407 av m. fl. (m), varihemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominrättandet av ett verk-stadstekniskt utvecklingscentmm vid Lunds tekniskahögskola, 1981/82:2408 av m.fl. (s), såvitt gällerhemställan aU 1. somsin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om Utveckling av givarteknologi, 2. av regeringen begär förslagtill åtgärder för att stimulera utvecklingen inom optoelektroniken, 3. till Stöd tiU semicustomdesign(industridepartementet) för /83 anvisar ett reservationsanslagav . att utnyttjas i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts i motionen om uppbyggnad av decentraliseradeCAD/CAM-enheter, 5. till Medel för tillämpadforskning (industridepartementet) för /83 anvisar ett iförhållande till regeringens förslag med . 6. till Medel för informationskampanjerom datorstödd produktionsteknik (industridepartementet) för /83anvisar ett reservationsanslag av , 7. av regeringen begär förslagtill regler för lån för investeringar i datorstödd produktionsteknik i enlighetmed de riktlinjer som anges i motionen, 8. till Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling (industridepartementet) för /83 anvisar ettreservationsanslag av . för de ändamål som anges i motionen. NU 1981/82:41 3 10. som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen om åtgärder för fysiskt och teknologiskt oberoende påhalvledarområdet, 1981/82:2409 av m.fl. (vpk), såvittgäller hemställan aU 1. avslår regeringens förslag attför /83 under Qortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslagav . för inrättande av Verkstadstekniska utvecklingscentra (VIJC)och produktionstekniskt utvecklingscentmm för processindustrin (PUP), 2. hos regeringen hemställer om enutredning med uppgift att lägga fram förslag angående den framtida svenskadataindustrin enligt de riktlinjer motionen anger. De motioner/ra/! allmänna motionstiden sombehandlas i detta betänkande är följande: 1981/82:620 av (), varihemställs att hos regeringen begär förslag till lösning avsysselsättningen för den utsatta gruppen kvinnor i bankerna, 1981/82:816 av m.fl. (s), varihemställs att hos regeringen begär att ett sammanhållet programutarbetas för mikroelektronikens utveckling i så att sysselsättningenfrämjas i enlighet med vad som angivits i denna motion, 1981/82:1949 av (), vari hemställs attriksdagen begär att regeringen låter utreda frågan om ett embryo till enkomponentindustri i . Motionernabehandlas i övrigt enligt följande: motion betänkande 1981/82: 2408: FiU 1981/82:34 UbU 1981/82:37 12, 15, 16 UbU 1981/82:28 13, 14, 17-21,23,24 AU 1981/82: 15 NU 1981/82: 33 1981/82:2409: 3,4, 11 FiU 1981/82:34 AU 1981/82: 15 UbU 1981/82:28 Arbetslivscentmm har på uppdrag avdataeffektutredningen utfört en branschstudie, som har redovisats i rapporten(Ds A 1981:13) Bankdatorisering i 80-talsperspektiv - några möjligautvecklingsalternativ, konsekvenser och styrmedel. Av rapporten, som till stordel bygger på en intervjuundersökning, framgår bl. a. följande. NU1981/82:41 4 Utvecklingen av antalet anställdavid bankaktiebolagen belyses av denna tabell: Antal anställda Varav deltidsanställda har datoriseradekassa- och inlåningssystem införts i bankerna. har emellertidmarknaden tillväxt kraftigt och transaktionsvolymen ökat. Utan den nyatekniken skulle nyanställningsbehovet ha varit mycket stort. De teknikinvesteringar som bankerna genomför ellerplanerar har en ganska hög rationaliseringspotential. Utredarna har beräknatatt denna potential motsvarar 9000-10000 heltidstjänster för hela bankväsendetunder . Bankerna kommer emellertid att försöka erbjuda andraarbetsuppgifter åt sina anställda. De bedömer nettoeffekterna av de planeradeinvesteringarna som marginella. Utredarna har utarbetat ett antal olika scenarier somunderlag för diskussion om möjliga utvecklingsalternativ. Enligt tvåsammansatta scenarier skulle antalet anställda vid bankerna, uttryckt iheltidstjänster, fram sjunka från f. n. ca 29000 till ca 24000resp. högst ca 27000. I rapportens avslutande del diskuteras bl. a. tänkbaraåtgärder på det politiska planet som kan påverka sysselsättningen hos bankerna.Hit hör bl. a. ändrad rättslig reglering av bankautomatsystem och datorstöddabetalsystem. Förslagen i proposition 1981/82:123om samordnad datapolitik hör hemma inom fem departements verksamhetsområden.Näringsutskottet behandlar här förslag från industridepartementet om ett antalåtgärder som syftar till att underlätta för framför allt mindre och medelstoraföretag att utnyttja datorstödd produktionsteknik. a. föresläs attsärskilda utvecklingscentra skall byggas upp. behandlarfinansutskottet (FiU 1981/82:34) redogörelser frän budgetdepartementet om bl.a. principer och riktlinjer för datateknikens utveckling och användning isamhället och om den fortsatta användningen av ADB i statsförvaltningen liksomförslag från samma departement om teknikupphandling inom dataområdet. Beträffandedenna sistnämnda fråga har näringsutskottet avgivit yttrande (NU 1981/ 82:6y)till finansutskottet. I propositionen finns en redogörelse från ar- NU 1981/82:41 5 betsmarknadsdepartementetom datateknikens betydelse för arbetsmarknad och arbetsmiljö. Den behandlas avarbetsmarknadsutskottet (AU 1981/82:15) tillsammans med förslag om statsbidragtill utbildning i mindre och medelstora företag i samband med datorisering, omdisposition av medel för medbestämmande och för utbildning avstyrelserepresentanter samt om visst utredningsarbete. Vissa mera speciellafrågor behandlas av utbildningsutskottet (UbU 1981/82:28 och 1981/82:37) ochcivilutskottet (CU 1981/82:37). Idetta betänkande tar näringsutskottet först upp vissa allmänna synpunkter påindustripolitiken inom dataområdet, vilka har framförts i propositionen och ihär aktuella motioner. Därefter kommer utskottet in på regeringens förslag omatt utnyttjandet av datorstödd produktionsteknik skall underlättas. Utskottetbehandlar sedan en rad olika motionsyrkanden om bl. a. utvecklingen av vissteknologi, försörjningspolitiska åtgärder samt informations-, finansierings-och utbildningsfrågor. tar utskottet upp en motion som harföranletts av datoriseringen inom bankväsendet. tillsattes ett antal offentligautredningar för att frän olika utgångspunkter belysa datateknikens konsekvenserför enskilda medborgare, för företag och myndigheter och för samhället i stort.Flertalet av dessa utredningar har avslutat sitt arbete eller lagt frambetänkanden och rapporter. Detta utredningsmaterial har tillsammans med detarbete som bedrivits i datadelegationen varit utgångspunkt för de övervägandenoch förslag som redovisas i propositionen. Iindustridepartementets bilaga lämnas en redogörelse (s. 1 f.) för data-ochelektronikkommitténs (I 1978:04) fillkomst och hitfillsvarande arbete. Särskiltåterges vissa förslag i betänkandet (SOU 1981:59) Datateknik iindustriproduktionen och remissynpunkter. Industriministernanför att en höjning av produktiviteten framstår som ett viktigt sätt attförbättra industrins internationella konkurrenskraft. För del är enkonkurrenskraftig industri av avgörande betydelse när det gäller att komma tillrätta med de ekonomiska balansproblemen. Industriministern framhåller bl. a.(s. 5) att han delar data- och elektronikkommitténs uppfattning att satsningarpå datateknik i industriproduktionen bidrar till en önskvärd höjning aveffektiviteten och produktiviteten. Till-lämpningar av datateknik kan såvälingå i produkter som utgöra medel att öka försäljning av andra produkter. Ettexempel är systemleveranser till industri- och anläggningsprojekt. Kommitténsförslag om åtgärdernas inriktning och ofnfattning betecknas avindustriministern som intressanta. Han deklarerar dock att de pä gmnd av detstatsfinansiella läget t. v. bör genomföras endast på vissa områden. Industriministern anförvidare (s. 10) att samstämmiga uppgifter talar för NU 1981/82:41 6 attde ledande industriländema i ökad omfattning kommer att besluta om ytterligarekraftfulla åtgärder inom datateknik- och elektronikområdet. En konsekvens avdetta måste för del vara att så långt möjligt följa utvecklingen ochvidta motsvarande åtgärder. Föratt erhålla underlag för en sådan följsamhet krävs enligt industriministern enkontinuerlig bevakning. Dessutom krävs ett relativt snabbt framtaget mengmndligt underlag för nödvändiga politiska och företags-mässiga beslut. Förindustridepartementets del har dessa behov hitintills huvudsakligentillgodosetts genom data- och elektronikkommitténs och statens industriverksarbete. Kvarvarandearbetsuppgifter för data- och elektronikkommittén beräknas enligtpropositionen ta ungefär i anspråk. Industriministern anser det viktigtatt den informationsbas som kommittén representerar finns tillgänglig också iett mera långsiktigt perspektiv. Av propositionen framgår attindustriministern avser att återkomma till denna fråga innan data-och elektronikkommittén har slutfört sitt arbete. socialdemokratiska partimotionen 1981/82:2408 sägs att regeringenuppenbarligen inte är beredd att via en stimulans av industrins utnyttjande avdatatekniken öka produktiviteten och konkurrenskraften i industrin. Deförslag till åtgärder som redovisas i propositionen är av så blygsam omfattningatt deras inverkan på den svenska industrins konkurrenskraft med all sannohkhetinte kommer att kunna avläsas, anför motionärerna. De menar att betydligt merlångtgående åtgärder är nödvändiga dels för att förbättra industrinskonkurrensförmåga, dels för att från sociala och mänskliga utgångspunkterpåverka industrins tekniska utveckling. Tillbelysning av utgångsläget för de industripolitiska insatserna på dataområdetskisseras i motionen den situation där svensk industri befinner sig i egenskapav användare av datateknik i tillverkningsprocessen. Vidare beskrivs industrinsom tillverkare av elektronikprodukter. De svenska industripolitiska insatsernapå dataområdet relateras till situationen internationellt. Motden angivna bakgmnden anger motionärema fyra mål som har varit vägledande förderas förslag till industripolitiska åtgärder på dataområdet. De betonar dockatt industripolitiken inte kan isoleras från samhällets mål i övrigt. Detförsta målet är att öka konkurrenskraften i svensk industri. I det sammanhangetsägs datatekniken kunna ge viktiga bidrag. Ett andra mål är att åstadkommaregional utveckling och sysselsättning. Det mest betydelsefulla i detsammanhanget sägs vara att mer generellt stärka industrin och bromsa densnabba kontraktionen i industrisektorn som helhet. Det finns också möjligheteratt via stöd till datateknik direkt stimulera Utvecklingen regionalt. Etttredje mål är att tillgodose samhällets behov av teknik. Det Qärde målet är attåstadkomma ett fysiskt och teknologiskt oberoende inom mikroelektroniken. NU 1981/82:41 7 Vad gäller den framtida bevakningen av datafrågornai industripolitiken sägs i motionen att det är viktigt att effektiva formerskapas för en kontinuerlig hantering av frågor om datapolitik och industriellutveckling. En naturlig utgångspunkt för den samordnande verksamheten börenligt motionärema vara den centrala industripolitiska organisationen, ivilken statens industriverk och styrelsen för teknisk utveckling (STU) utgörtunga delar. Motionärerna anför att det är en viktig uppgift för den utredningsom ser över industriverkets verksamhet (11981:09; särskild utredare: direktörBo Söderberg) att klarlägga var i den industripolitiska organisationen ettkoordinerande ansvar för data- och elektronikfrågor inom det industripolitiskaområdet skall ligga. Något särskilt yrkande inom detta område finns inte imotionen. Imoderata samlingspartiets partimotion 1981/82:2396, som behandlas avfinansutskottet (FiU 1981/82:34), sägs bl. a. att det välstånd som har skapatsi under framför allt det senaste halvseklet i betydande utsträckninggmndar sig på utvecklandet och utnyttjandet av ny teknik. Det är, anförmotionärerna, osannolikt att den industriella expansionen i vårt land hadevarit tillnärmelsevis lika kraftig under de gångna decennierna om inte ettantal svenska företag varit bland de teknikledande i världen på sina resp.områden. Att i detta hänseende hävdat sig väl har medfört framgångarför berörda företag och därmed trygghet och en hög lönenivå för de anställda.Det har dessutom, sägs det i motionen, varit en fömtsättning för skapandet avde resurser som har möjliggjort en uppbyggnad av den sociala välfärden. Dennavälfärd är enligt motionärerna med nuvarande balansproblem i ekonomin alltsvårare att finansiera. Den tekniska innovationskraften i svenskt näringslivhar, säger de, i betydande utsträckning kommit de enskilda människorna direkttill godo i form av bra och billiga varor och tjänster. Som exempel anger deSveriges telekommunikationer. Motdenna bakgmnd är det enhgt motionärerna uppenbart att i högre grad änflertalet länder borde betrakta data- och elektroniktekniken som en chans ochen utmaning snarare än en risk eller fara. De betonar vikten för av attbefinna sig vid den nya teknikens främsta front-hnje. Det måste vara politikensuppgift, inte bara på det datapolitiska fältet utan även i övrigt, att skapamöjligheter för att enskilda, organisationer och företag skall kunna ta tillvara de möjligheter som här erbjuds. Ivänsterpartiet kommunisternas partimotion 1981/82:2409 kritiseras regeringenför att i propositionen inte beröra vissa övergripande industripolitiskafrågor. Dataindustrin borde ha en nyckelposition i en svensk industripoHtik,anför motionärerna, dels därför att den har förutsättningar att expandera, delsdärför att den har stor strategisk betydelse för landets oberoende.Motionärerna föreslår att en ny utredning skall tillsättas med uppgift attlägga fram förslag som skall främja en utveckling av inhemsk nationelldataindustri. De anger följande fem utgångspunkter för utredningens arbete. NU 1981/82:41 8 De stora multinationelladataindustrierna bör nationaliseras. Ett samarbete bör upprättasmellan denna industri och befintlig småindustri inom data- ochelektronikområdet. Nyetableringar inom detta industriområde bör uppmuntras. En självständig statligproduktion av mini- och mikrodatorkomponenter bör byggas upp. Möjligheternaatt åtemppta produktion av stora generella datorer bör undersökas. En samordning avforskningsresurser mellan högskoleinstitutioner och den statliga dataindustrinbör komma till stånd, och den tekniska utbildningen och forskningen bör imycket högre grad än utgå från kraven på god arbetsmiljö, meningsfullaarbetsuppgifter och hög produktkvalitet. Upphandlingsbestämmelserna för stat, landsting och kommun bör ändras så attden offentliga sektorn ges möjligheter att styra sina beställningar till densvenska industrin. Imotion 1981/82:816 (s) begärs att regeringen skall utarbeta ett sammanhålletprogram för mikroelektronikens utveckling i så att sysselsättningenfrämjas. Vi bör ställa sådana krav på forskningen, tillverkarna ochanvändarna av mikroelektronik att expansion av billiga mikrodatorer kananvändas för att öka antalet jobb i områden med sysselsättningssvårigheter,säger motionärerna. De förordar vidare experiment med särskilda mindredataterminalarbetsplatser som kan lokaliseras till bostadsområden, mindrekommundelar etc. däi sysselsättningen behöver stabiliseras. Andra önskemål äratt regeringen skall ta initiativ dels till utvidgad gmndforskning vid detekniska högskolorna, dels till särskilt stöd åt projekt för att integreramikroelektronik i vanlig verkstadsproduktion i de regioner därelektronikföretagen är baserade. Såvälnär det gäller tillämpningen av mikroelektronik i service- och tjänstesektornsom när det gäller integration i industriella tillämpningar bör regeringenenligt motionärerna igångsätta omfattande program för att främja attden nya tekniken leder till en ökning och stabilisering av sysselsättningen ochinte till en ensidig bortrationalisering av arbeten på ett fåtal stora företagsvillkor. Det är angeläget, framhåller motionärerna, med en målbestämning frånregeringens sida innebärande att mikroelektroniken i skall utvecklas ialla samhällsled, genom forskning, beställningar och annan styrning så attsysselsättning med ett socialt värdefullt innehåll prioriteras. Tekniken böranvändas för att i största möjliga utsträckning sprida arbetstillfällen tillmänniskor och områden som bedöms råka ut för stora sysselsättningsproblem iframtiden. Utskottetansluter sig till de industripolitiska överväganden som redovisas ipropositionen. En höjning av produktiviteten inom det svenska näringslivet ärett viktigt sätt att förbättra industrins internationella konkurrenskraft. FörSveriges del är en konkurtenskraftig industri av avgörande betydelse när detgäller att komma till rätta med de ekonomiska balans- NU 1981/82:41 9 problemen.Satsningar på datateknik i industriproduktionen kan enligt utskottetsuppfattning bidra till en önskvärd höjning av effektiviteten ochproduktiviteten. Som sägs i propositionen kan tillämpningar av datateknik ingåi produkter och utgöra medel att öka försäljning av andra produkter, t. ex. iform av systemleveranser till industri- och anläggningsprojekt. Samstämmigauppgifter talar enligt industriministern för att de ledande industriländerna iökad omfattning kommer att besluta om ytterligare kraftfulla åtgärder inomdatateknik- och elektronikområdet. Utskottet anser liksom regeringen att dennautveckling måste följas och åtgärder vidtas som bevarar och stärker den svenskakonkurrenskraften på data- och elektronikområdet. De specifika förslag omindustripolitiska åtgärder som framförs i olika motioner återkommer utskottettill i det följande. Ettämne som särskilt tas upp såväl i propositionen som i den socialdemokratiskapartimotionen är den framtida bevakningen av datafrågorna i industripolitiken. Hösten1978 uppdrog regeringen åt statens industriverk att i samarbete med styrelsenför teknisk utveckling (STU) utreda den svenska elektronikindustrins nulägeoch utvecklingsmöjligheter. Uppdraget omfattade en rad frågor som delvis varskilda från varandra. Utredningsarbetet har därför successivt redovisats i formav delrapporter. 1rapporten (SIND 1981:5) "Elektronikindustrin i . Utvecklingsmöjligheteroch utvecklingskrav till 1990" ges en sammanfattning av industriverketssyn på det angivna ämnet. Rapporten uppehåller sig främst vid frågor omtillväxtpotential och tillväxthinder. Den utgör en sammanfattning av verketserfarenheter och tidigare rapporter och summerar vad som redan underutredningsarbetets gång har genomförts av viktigare expansionsfrämjandeåtgärder. Rapporten remissbehandlas f. n. Utskottet kommer i det följande attta upp delar av rapporten i samband med behandlingen av olika motioner. I dettasammanhang vill utskottet erinra om att industriverket i rapporten bl. a. harföreslagit att verket skall få mandat att organisera en verksamhet baserad påav verket föreslagna insatser på elektronikområdet. I de tidigare nämndadirektiven sägs bl. a. att den fortlöpande bevakningen av elektronikindustrinbör ske vid industriverket. Avpropositionen framgår som nämnts att data- och elektronikkommitténskvarvarande arbetsuppgifter kommer att ta omkring ett är i anspråk. Utskottetnoterar att regeringen avser att återkomma till frågan om hur deninformationsbas som kommittén representerar skall finnas tillgänglig i ett meralångsiktigt perspektiv. Denna informationsbas är enligt utskottets uppfattningav stort värde. Utskottetvill betona vikten av att det skapas effektiva former för en kontinuerlighantering av frågan om datapolitik och industriell utveckling. Ett samordnandeansvar inom detta område bör vara en viktig uppgift för något centraltindustripolitiskt organ. Utskottet fömtsätter att den utred- NU 1981/82:41 10 ningsom ser över industriverkets verksamhet söker klarlägga var i denindustripolitiska organisationen ett sådant samordnande ansvar för data-ochelektronikfrågor inom det industripolitiska området bör ligga. Utskottetvill också erinra om att industriverkets nämnda förslag är föremål förremissbehandling. Detta förslag och remissynpunkterna därpå bör givetvisuppmärksammas i de fortsatta övervägandena om statens industriverks roll inomdata- och elektronikområdet. Detfinns mot bakgmnd av vad utskottet här har anfört inte anledning för riksdagenatt uttala sig för någon ny utredning om den framtida dataindustrin, vilketkrävs i motion 1981/82:2409 (vpk). Motionsyrkandet avstyrks således. Dei motion 1981/82:816 (s) framförda förslagen har bl. a. anknytning till någraavsnitt i propositionen som behandlas av andra utskott. I bilaga 1 (s. 26)återges rekommendationer som har utarbetats i datadelegationens kansli såvittgäller sysselsättning och regional utveckUng. Dessa avsnitt kommenteras avföredragande statsrådet (s. 27 f.). behandlar denna del avpropositionen i betänkandet FiU 1981/82:34. Ibilaga 4 (s. 21) tas frågan om användningen av s. k. hemterminaler upp. Dennadel av propositionen behandlas av arbetsmarknadsutskottet i betänkandet AU1981/82:15. I samma betänkande behandlas vissa frågor om datateknikens konsekvenserför arbetsmarknadspolitiken. Vidarestuderar dataeffektutredningen (A 1978:05) datateknikens effekter påsysselsättning och arbetsmiljö. Datadelegationen har för övrigt bl. a. tilluppgift att följa utvecklingen på dataområdet och föreslå åtgärder för attgarantera en positiv utveckhng av datoranvändningen i samhället underdemokratisk styrning och kontroll. Somframgår av vad utskottet här har anfört behandlas sysselsättningsaspekternanär det gäller data- och mikroelektronikens utveckling i flera olikasammanhang. Enligt utskottets mening är en utgångspunkt för datateknikens ochelektronikens användning i vårt samhälle att datateknikens fördelar måsteutnyttjas för att utveckla produktionen så att sysselsättningen kanupprätthållas.