bet · G501SoU1 · 1981-12-31 00:00:00 — () föreslår i den väckta motionen 1980/81:933 aft statsbidrag för den öppnaförskolan skall införas. Motionen tillgodoses genom godkännande av reglerna omberäkning av bidragsunderlaget, Mofionen påkallar därför infe någon riksdagensåtgärd. Utskottet har inte heller i övrigt något atf erinra motpunkt 2 om beräkning av bidragsunderlagef. Utskottet vill framhållaangelägenheten av att, då utfärdar bestämmelser om beräkning avbidragsunderlagef, myndigheten bl. a. anger hur kapifaltjänstkostnaden skallredovisas. I flera motioner framställs yrkanden som syftar tillstörre neutralitet i fråga om bidrag fill olika former av förskole- ellerfritidshemsverksamhet eller för olika barngrupper. Även dessa yrkanden - imotionerna 1979/80:843 av m. fl. (c), 1980/81:1908 (yrkande4) av m.fl. (c) och 1980/81:1644 av m.fl. (s)-tillgodoses vid eff genomförande av regeringsförslaget. Inte heller dessa yrkandenpåkallar därför någon åtgärd. Kommunerna bör enligt motion 1980/81:2218 (yrkande 9) gesrätt att anlita den stödpersonal för barn med särsilda behov som befinnserforderlig och att i efterhand, sedan särskild redovisning skett, erhålla fullkostnadstäckning från staten för denna personal. Yrkandet har viss likhet med kravet i det ovan behandladeyrkandet i motion 1980/81:2216 om bl. 100 milj. kr. till särskilda insatserför förskolan. Utskottet vill framhålla att enligt barnomsorgslagen -liksom enligt socialtjänstlagen - kommunerna har särskilda skyldighetergentemot barn med behov av särskilt stöd. Om kostnaderna ökar som en följd avkommunens insatser för sådana barn kommer också statsbidraget atf öka.Differentierade statsbidrag skulle innebära att en av de stora fördelarna meddet nya statsbidragssystemet försvann, nämligen den administrativa förenklingenför stat och kommun. Utskottet avstyrker mofionsyrkandet. Utskottet vill dockhänvisa till vad utskottet i det följande anför om utvärderingen av det nyabidragssystemet. IngridSundberg m. fl. (m) vill i motion 1979/80:1220 atf vid beräkning av SoU 1981/82:1 30 underlag för erhållande av bidrag till drift av förskolaoch fritidshem det inte skall räknas in plats som upptas av barn med långvarigthemmavarande förälder, om inte särskilt behov av barnomsorgföreligger. Det i motionen framlagda förslaget kan uppenbarligen inteförenas med det nya statsbidragssystemet. Ett bifall till motionsyrkandetskulle innebära en betydande administrativ komplikation vid beräkningen avbidragsunderlaget i det nya statsbidragssystemet. Med hänsyn härtill finns detinte skäl att gå in i någon närmare diskussion av förslaget. Utskottet ansluter sig till förslaget i propositionen attdriftbidrag fill barnomsorgen liksom hitintills skall utgå endast till kommun.I p. 5 ovan har angivits att en bidragsförufsättning är att verksamheten finnsangiven i kommunens barnomsorgsplan. Häri ligger att kommunen liksom nu skallkunna besluta om bidrag fill enskild huvudman. I propositionen berörs härutöverinte frågan om bidrag till institutioner som har sådan huvudman. Utskottetfinner anledning ta upp denna fråga till närmare prövning. Utskottet anser atf då det gäller enskilda institutionerdet inte finns skäl att nu ändra de huvudregler enligt vilka bidrag i principutgår för heldagsomsorg i enskilda daghem och fritidshem. En av fördelarna medatt i huvudsak bibehålla det nuvarande systemet är att man slipper genomföra endetaljgranskning av de enskilda institutionernas ekonomi. Med hänsyn till detändrade statsbidragssystemet i övrigt bör dock följande ändringar av vad som nugäller vidtas. Kommunen bör med utgångspunkt i nu gällande bestämmelser och dekompletterande regler som utfärdar pröva hur många platser enenskild institution kan godkännas för. Vidare bör på grundvalav stickprovsundersökningar beräkna genomsnittskostnaden per platsför kommunala daghem och fritidshem med huvudsakligen heltidsbarn. Bidrag börutgå till kommunen av detta belopp för varje godkänd plats. Enuppräkning av beloppet bör ske motsvarande den genomsnittligalöneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. bör omsärskilda skäl föreligger få beräkna bidrag för ett annat platsanfal än def somfastställts av kommunen. Ett sådant fall kan exempelvis vara att en kommun viddet nya statsbidragssystemets ikraftträdande godkänner enskilda institutionerför ett antal platser som avviker från vad som gäller enligt nuvarande system. Utskottet förordar således att riktlinjerna för det nyastatsbidragssystemet kompletteras med de regler som utskottet sålunda angivit ifråga om enskilda daghem och fritidshem. I enlighet härmed föreslår utskotteten ny punkt 8 i bidragssystemet av följande lydelse. Regler för enskilda institutioner. I stället för vadsom sägs i punkt 1-7 skall i fråga om institutioner med annan huvudman änkommun gälla följande. Statsbidrag utgår för daghem som är öppet minst sjutimmar per dag och utnyttjas minst per barn och dag och förfritidshem som är öppet minst . Bidrag utgår till kommunenmed av SoU1981/82:1 31 en av beräknad genomsnittskostnad perplats. Beloppet skall räknas upp motsvarande den genomsnittliga årligalöneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. Antalet platser bestäms avkommunen. får om särskilda skäl föreligger beräkna bidrag förett annat platsanfal än def som bestämts av kommunen. Verksamheten skall varaangiven i kommunens barnomsorgsplan. betalar uf bidraget.Betalning sker genom fyra förskottsutbetalningar och en slutbetalning.Def sammanlagda förskotfsbeloppef skall vara av def totala bidraget förnästföregående år. I motion 1980/81:2215 av () ochBirgitta Rydle (m) yrkas aff def nya statsbidragssystemet skall träda i kraftförst eller således eff år senare än vad regeringenföreslagit. Det anförs i mofionen aft de nya reglerna kommer aft medförabetydande bidragsminskningar för vissa kommuner vid en jämförelse med vad somskulle blivit fallet om bidragsreglerna behållits oförändrade och attpropositionen förelagts så sent att riksdagsbeslut och formelltfastställande av kommunernas budget i stort sett sammanfaller i tiden. Ettikraftträdande av de nya reglerna i enlighet med regeringens förslag skulledärför inte ge kommunerna tillräckligt rådrum aff anpassa sig efter de nyareglerna. Utskottet delar motionärernas uppfattning. Omikraftträdandet av de nya stafsbidragsreglerna skjuts upp får kommunernamöjlighet att anpassa sin verksamhet efter de nya reglerna, som ger möjlighettill ett effektivare utnyttjande av kommunernas resurser, och aft beaktakonsekvenserna av de nya reglerna i den budgetberedning som avser år 1983.Utskottet tillstyrker således motion 1980/81:2215 och föreslår atf med ändringav regeringens förslag def nya statsbidragssystemet skall träda i kraft den 1januari 1983. Den s. k. tvåfredjedelsregeln har visat sig leda fillresultatet atf vissa kommuner har fått sitt statsbidrag väsentligt reducerattrots att det antal barn i barnomsorgen för vilka bidrag fått beräknas endastobetydligt understigit det antal som krävts för att fullt bidrag skulle utgåmed stöd av regeln. Med stöd av sin initiativrätt föreslår utskottet därför attom särskilda skäl föreligger vid beräkningen av statsbidrag till barnomsorgenför regeringen efter ansökan skall kunna ge dispens fråntvåtredjedelsregeln. I propositionen (s. 36) uttalas atf, sedan effekterna ocherfarenheterna av det nya bidragssystemet kan överblickas, bidragsnivån kan behövaomprövas med hänsyn till såväl utvecklingen av kostnaderna för verksamheten somden stafsfinansiella situationen samt allmänna kommunalekonomiska överväganden. Utskottet vill framhålla aft man därvid särskilt börbedöma vilken effekt spärregeln (punkt 3 ovan) haft och om def finns behov avdenna. Även i övrigt bör konsekvenserna av de nya reglerna övervägas, bl. a.såvitt avser effekterna för kommuner som redan nu har en väl utbyggd omsorg påheltid. I sammanhanget bör belysas möjligheterna och effekterna av atf i vartfall SoU 1981/82:1 32 viss del av statsbidraget görs prestafionsrelaferaf.Mofion 1980/81:2214 som redovisats tidigare (s. 28) blir därigenom i viss måntillgodosedd. Med hänsyn fill det anförda påkallar mofion 1980/81:2213av () inte någon åtgärd. I motionen fas uppfrågan om en utvärdering av konsekvenserna för heldagsomsorgen av def nyastatsbidragssystemet. Sammanfattningsvis föreslår således utskottet att riksdagendels godkänner vad som förordats i propositionen om förenkladsfafsbidragsgivning till barnomsorgen och som ovan redovisats i sju punkter,dels kompletterar det föreslagna systemet med en åttonde punkt om enskildadaghem och fritidshem, dels beslutar atf det nya bidragssystemet skall träda ikraft i stället för , dels ock beslutaratt för dispens skall kunna ges från den s. k. tvåfredjedelsregeln omsärskilda skäl föreligger. I propositionen föreslås atf manskall slopa den nuvarande möjligheten att - efter medgivande avlänsbostadsnämnden - i vissa fall få behålla räntebidraget när en bostadtillfälligt utnyttjas som barnstuga. ansluter sig till den bedömning som gjortsav civilufskottet i yttrande CU 1981/82:ly, som fogas vid betänkandet sombilaga. Detta innebär atf socialutskottet fillstyrker propositionen i häraktuell del och avstyrker avslagsyrkanden som framställts, nämligen yrkande 2 imotion 1980/81:2216 av m. fl. (s) och yrkande 1 delvis i mofion1980/81:2218 av m. fl. (vpk). Huvudmannaskapet för förskolor och fritidshem tillkallades enkommitté (U 1981:01) om samverkan mellan förskola och skola (dir. 1980:84). I direktiventill kommittén, som antagit namnet Förskola - skola-kommittén, redovisas olikafrågeställningar rörande förhållandet mellan förskola och skola som skallbelysas av kommittén. Det framhålls bl. a. följande: Behovet av en ökad samverkan mellansamhällets olika verksamheter för barn har blivit starkare genom de senareårens snabba utbyggnad av förskolan och omfattande reformering av grundskolan.Ett samarbete omkring barnets totala situation har genom denna utvecklingblivit allt nödvändigare. En försvårande omständighet för en samverkan kan enligtmin mening vara de skillnader mellan förskolan och skolan som finns när detgäller arbetssätt och metoder. En ökad samverkan mellan barnomsorgen och skolanbör bygga på ett likartat synsätt i fråga om barns utveckling och behov.Samverkan bör innehålla ett närmande av arbetssätt och pedagogisk metod tillvarandra. SoU1981/82:1 33 Mot bakgrund av bl. a. det allmännaönskemålet atf de kommittéer som tillsätts ej ges onödigt omfattandeutredningsuppdrag skall kommittén begränsa sitt arbete till aft kartlägga ochutvärdera erfarenheterna av den försöksverksamhet med samverkan mellan förskolaoch skola som har bedrivits eller som fortfarande bedrivs i olika delar av landet.Kommittén skall komma in fill regeringen med sin bedömning av till vilkaområden ett eventuellt fortsatt utredningsarbete för atf åstadkomma en närmaresamverkan mellan förskola och skola bör koncentreras. Kommittén skall arbetaskyndsamt. Efter begäran av har kommittén fåtttilläggsdirektiv (dir. 1981:39) enligt vilka kommittén skall förutsättningslöstöverväga de för- och nackdelar som är förknippade med sänkt skolpliktsålder. Med hänsyn till def utredningsarbete som sålunda ankommerpå påkallar följande motioner, nämligen motion 1979/80:280avStig Alftinm. (s)ochmotion 1979/80:1194avGörelBohlinm. (m),inte någon åtgärd. I motionerna tas upp frågan om konsekvenserna avdet nuvarande delade huvudmannaskapet mellan förskola och skola. I en annan motion, motion 1980/81:714 av ElisabethFleetwood (m) och Änn-Cafhrine (), yrkas atf regeringen skall begäraen översyn av huvudmannaskapet för fritidshemmen. Motionärerna menar att ettöverförande av huvudmannaskapet för fritidshemmen till skolan eller eff delathuvudmannaskap skulle kunna medföra ett smidigare genomförande av den samladeskoldagen. Utskottet kan så fill vida ansluta sig till motionärernasuppfattning att det kan vara motiverat att man överväger vilka konsekvenser densamlade skoldagen får för fritidshemsverksamheten. Utskoffef anser därför attregeringen i lämpligt sammanhang bör överväga formerna för denna verksamhet.Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion 1980/81:714 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. m. fl. (s) vill imofion 1979/80:848 aft barnomsorgslagen skall ändras så att kommunerna åläggsatt ge förtur till den som blivit ofrivilligt arbetslös, så aff inget hinderföreligger i detta hänseende aft anta erbjudet arbete. Medanledning av mofionen finns skäl anföra följande. Planeringsgruppen för barnomsorg behandlade relafivtutförligt frågan om barnomsorg för barn med arbetslösa föräldrar. I betänkandet(SOU 1979:57) Barnomsorg - behov, efterfrågan, planeringsunderiag'behandladeplaneringsgruppen följande frågeställningar beträffande arbetslösa, nämligendels hur barnomsorgsplaneringen skall ta hänsyn till deras behov, dels hurbarnen SoU1981/82:1 34 skall kunna erbjudas plats inom barnomsorgen. I sistnämndahänseende anförde planeringsgruppen följande (s. 107). Planeringsgruppen har inte iuppdrag att utreda i vilken utsträckning olika barngrupper behöver behålla enbarnomsorgsplats i samband med att föräldern inte längre förvärvsarbetar. Vivill emellertid framhålla aff def för barnens del är angeläget atf inteplötsliga avbrott görs i barnomsorgen. Barnomsorgen har utvecklats för atfbarnen skall erhålla en god omvårdnad under def aft föräldrarna förvärvsarbetarm. I det bör också ligga atf def finns en vistelsetrygghef i omvårdnaden såaff avbrott i omsorgen undviks så långt möjligt. Vi vill också peka på de svåraavvägningar som kan uppstå om vissa barn, enligt (1974 årsutredning om en allmän arbetslöshetsförsäkring), skall ha rätt till barnomsorgföre andra barn. Def kan vara mera humant och vålla mindre problem vidförtursplaceringar om de arbetslösas barn stannar kvar på sin barnomsorgsplats.Den kontinuerliga utbyggnaden av barnomsorgen till full behovstäckning börinnebära utrymme för detta. Enligt utskottets mening framstårdef som angeläget att den som förlorar en barnomsorgsplats fill följd av afthan eller hon blir arbetslös skall kunna få tillbaka platsen om han eller honerbjuds ett arbete. Detta står inte i motsättning fill vad planeringsgruppenanfört och utskottet kan ansluta sig till gruppens uppfattning aff det i ochför sig kan vålla mer problem att låta barn till arbetslösa som erbjuds arbetefå förtur till barnomsorgsplats än aff låta barnet eller barnen behålla denplats de har då arbetslösheten inträffar. Utskottet vill tillägga att den avmofionärerna upptagna frågan ytterst är en fråga om fördelning av tillgängligaplatser inom barnomsorgen. Utskottet är inte berett att i vidare mån än vad somföljer av bestämmelserna i barnomsorgslagen - eller fr. o. m. den 1 januari1982 - i socialtjänstlagen om barn med särskilda behov reglera kommunernas rättatf besluta om fördelningen av tillgängliga platser. Def kan emellerfid finnasskäl för att exempelvis i samband med information fillkommunerna om den i detta betänkande behandlade reformen erinra om vadutskottet ovan anfört. Med hänsyn till det anförda anser utskottet atf motion1979/80:848 får anses besvarad. Slutligen behandlar utskottet motion 1979/80:496 av UllaTilländer (c) och (). Motionärerna vill att kommunerna skall fåinformation om sina möjligheter att i den kommunala förskoleplanen inräkna ochge ekonomiskt stöd till alternativa förskolor. Motionärerna uttalar bl. a. attt. ex. Montessori-, Waldorf- eller ekumeniskt-kristna förskolor kan bedrivaverksamhet med lika mycket kommunalt stöd som den allmänna förskolan.Riksdagsbeslutet förutsätter naturligtvis att dessa förskolor uppfyller deallmänna krav som gäller för den vanliga förskolan. Bakgrunden till motionsyrkandet är följande. godkända förskolebetänkande (SoU 1973:30) uttalade utskottetbl. a. att kommunerna fick stor frihet aff inom ramen för de allmännariktlinjer för förskoleverksamheten som togs upp i propositionen i ämnet(1973:136) SoU1981/82:1 35 utforma verksamheten inom förskolan. Något hinder atf i vissutsträckning låta verksamheten variera mellan olika förskolor inom samma kommunskulle inte finnas (se även SoU 1975/76:28 s. 32). Då def nuvarandestatsbidragssystemet tillkom beslöts aft driftbidrag skulle utgå endast tillkommun men att daghem eller fritidshem som drivs av annan än kommun skulle fåinräknas i kommunens bidragsunderlag i den mån de ingår i kommunensbarnomsorgsplan. Def skulle sedan ankomma på kommunen aft besluta om bidragtill den som driver verksamheten. Som framgår av avsnittet om statsbidrag ovanföreslår utskottet viss förändring av reglerna för bidrag till förskolor somdrivs av annan huvudman än kommun. Då går uf med information fill kommunernaom innehållet i de nya stafsbidragsreglerna för barnomsorgen bör naturligtvisinformationen innefatta även uppgifter om innehållet i de nya reglerna förenskilda förskolor. Enligt utskottets mening kan def vara lämpligt att man idetta sammanhang informerar även om de riksdagsuftalanden som föreligger då defgäller möjligheterna att variera innehållet i förskoleverksamheten även i defall dä kommunen är huvudman. Utskottet anser med hänsyn till det anförda aftmofion 1979/80:496 infe påkallar någon åtgärd. Utöver vad ovan anförts föranlederpropositionen infe något uttalande eller någon erinran från utskottet. 1. beträffandemålsättningen för utbyggnaden av barnomsorgen att avslår motion 1980/81:1893 yrkande 1och motion 1980/81:2218 yrkande 2, 2. beträffandeplan för utbyggnad av barnomsorgen, m. attriksdagen med anledning av motion 1979/80:282 yrkande 1, motion 1980/81:531,motion 1980/81:1251 yrkande 3, motion 1980/81:1908 yrkande 3 och motion1980/81:1893 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om en plan för utbyggnaden av barnomsorgen fram till full behovstäckning,m. 3. beträffandeetappmål för utbyggnaden av barno/nsorgen attriksdagen avslår motion 1980/81:1893 yrkande 2 och motion 1980/81:2218 yrkande14 i motsvarande del, 4. beträffande klarläggande av deekonomiska förutsättningarna för fortsatt utbyggnad av bar/wmsorgen attriksdagen avslår motion 1980/81:2218 yrkande 14 i motsvarande del. SoU1981/82:1 36 5. beträffande/ör/ianrf/ingflr o/nen sänkning av föräldraavgifter na aftriksdagen avslår motion 1980/81:2218 yrkande 14 i motsvarande del. Kvalitetsfrågor m. m. 6. beträffande/ragfl/7o/n avslag på proposition 1980181:205 såvitt avser vissa uttalanden omfa/niljedaghe/n, öppna förskolor och deltidsförskolor (punkt 2 delvis ipropositione/is hemställan) att avslår mofion 1980/81:2218 yrkande 1i motsvarande del, 7. beträffandeinriktningen av bar/w//isorgsutbygg/iaden atf avslår motion1980/81:2218 yrkande 4, 8. beträffandefrågor om preciserade mål och riktlinjer samt läroplan förbarno/nsorgsverksa/nheten attriksdagen - med anledning av motion 1980/81:1251 yrkande 5, motion 1980/81:2218yrkande 3 och motion 1980/81:2216 yrkande 3 utom såvitt avser avslagsfrågan -som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om redovisningför rörande målsättning och riktlinjer m. m. för barnomsorgsverksamheten, 9. beträffande den etiskamålsättningen för förskolan /n. m. aff avslår motion 1980/81:1639, 10. beträffande pedagogiskgruppverksamhet för barn i sexårsål dern attriksdagen avslår motion 1980/81:926, 11. beträffande/rågan om avslag påproposition 1980/81:205 såvitt avser kvalitetsfrågor (punkt 2 i propositionens hemställan i den mån den inte behandlats i /?io/n. attriksdagen med anledning av motion 1980/81:2216 yrkande 3 i motsvarande del ochmotion 1980/81:2218 yrkande 1 i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om slutgiltigt ställningstagande till frågor omnormer och rekommendationer inom barnomsorgen, 12. beträffandebindande ytnormer för daghem och fritidshem att avslår motion1980/81:2218 yrkande 5 a, 13. beträffandeinstitutionsstorlek m. m. i/iom bar/to/nsorgen aft avslår motion1980/81:2218 yrkande 6, 14. beträffandeunderlättande av tillkomsten av lägenhetsdaghem //i. attriksdagen avslår motion 1979/80:1195, 15. beträffande verksamheten iåldersbla/tdade barngrupper att avslår motion 1980/81:2218 yrkande 7, SoU1981/82:1 37 16. beträffande bindande normer förgruppstorlek i daghem och fritidshem affriksdagen avslår mofion 1980/81:2218 yrkande 5 b, 17. beträffande bindande normer förpersonaltätheten i daghem och fritidshem affriksdagen avslår motion 1980/81:2218 yrkande 5 c, 18. beträffandeanställande av fasta vikarier inom barnomsorgen att avslår motion1980/81:2218 yrkande 8, 19. beträffandefastställande av behörighetsbestämmelser för tjänst inom barnomsorgen atfriksdagen avslår mofion 1979/80:1192 och motion 1980/ 81:1544, 20. beträffande vissautbildningsfrågor m. m. rörande barnomsor gen affriksdagen avslår motion 1980/81:2218 yrkande 10, 21. beträffandetjänsteformer inom barno/nsorgen aftriksdagen avslår mofion 1980/81:2218 yrkande 11, 22. beträffandekvalitetsfrågor m. m. ino/n bar/io/nsorgen affriksdagen godkänner vad i propositionen anförts (punkt 2 i propositionenshemsfällan) i den män frågorna inte behandlats i tidigare mom.. 23. beträffande/rrtgorow avslag påproposition 1980/81:205, såvitt avser nytt statsbidragssystem för barnomsorgen (pimkt 1 i propositio/iens he/nställan) och begäran om nytt förslag till bidragssystem attriksdagen avslår motion 1980/81:2214, motion 1980/81:2216 yrkande 1 och motion1980/81:2218 yrkandena 1 i motsvarande del, 12 och 13, 24. beträffande vissa förhandlingaro/n finansieringen av barnom sorgsutbyggnaden attriksdagen avslår motion 1980/81:1893 yrkande 4, 25. beträffandeinförande av vårdnadsbidrag atf avslår motion 1980/81:2217, 26. beträffandestatsbidrag tdl den öppna förskolan aff avslår motion 1980/81:933, 27. beträffandestörre neutralitet ifråga om bidrag till olika former av barnomsorg attriksdagen avslår motion 1979/80:843, motion 1980/81:1908 yrkande 4 och motion1980/81:1644, 28. beträffande bidrag tillstödpersonal för barn med särskilda behov attriksdagen avslår motion 1980/81:2218 yrkande 9, SoU1981/82:1 38 29. beträffande bidrag för platsinom förskola och fritidshem som upptas av barn tdl långvarigt hemmavarande föräldrar attriksdagen avslår motion 1979/80:1220, 30. beträffande tidpunkten förikraftträdande av nytt statsbidrags system för barnomsorgen attriksdagen med bifall till motion 1980/81:2215 och med avslag på regeringensförslag beslutar att nytt bidragssystem skall träda i kraft , 31. beträffande frågan om enförenklad statsbidragsgivning till barnomsorgen attriksdagen godkänner vad som förordats i propositionen (punkt 1 i propositionenshemställan) i den mån frågan inte behandlats i tidigare mom., 32. beträffande regler förstatsbidrag till enskilda institutioner inom barnomsorgen attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 33. beträffande den s. k.tvåtredjedelsregeln i det nuvarande stats bidragssystemet för barnomsorgen attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 34. beträffande utvärdering avkonsekvenserna för heldagsomsor gen av det nya statsbidragssystemet attriksdagen avslår mofion 1980/81:2213, Finansieri/ig av barnstugor 35. beträffande räntebidrag vidtillfällig uthyr/ii/ig av bostäder tdl barnstugor attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1980/81:2216 yrkande 2 och motion 1980/81:2218 yrkande 1 i motsvarande delgodkänner vad i propositionen förordats beträffande räntebidrag i angivna fall(punkt 3 i propositionens hemställan). Huvudmannaskapet för förskolor och fritidshem 36. beträffande konsekvenserna avdet delade huvudmannaskapet mellan förskola och skola attriksdagen avslår mofion 1979/80:280 och mofion 1979/ 80:1194, 37. beträffandehuvud/nan/iaskapet för fritidshemmen attriksdagen med anledning av mofion 1980/81:714 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om formerna för fritidshemsverksamheten. SoU1981/82:1 39 38. beträffande förtursplats inom barnomsorgen vid ofrivillig arbetslöshet för vårdnadshavaren attriksdagen avslår motion 1979/80:848,