bet · G501SkU14 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:14 om vissa taxeringsfrågor m. m. I detta betänkande behandlarutskottet nio motioner om såväl detalj- som principfrågor rörandetaxeringsprocessen. 1980/81:414 av () I motionen hemställs att hos regeringen anhållerom förslag till ändring av taxeringslagen innebärande att sista inlämningen försjälvdeklarationer ändras från till och förrörelseidkare från till att gälla från och och avseende . 1980/81:501 av i Kumla m. fl. I motionen hemställs att hos regeringen begäråtgärder för inrättandet av självfinansierade kommunala deklarationsbyråer. 1980/81:665 av m. fl. (m och c) I motionen hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts angående förstärkt rättsskyddför den som utsätts för taxeringsrevision. 1980/81:880 av förste vice talmannen () I motionen hemställs att begär att regeringenlåter utreda frågan om ersättning i vissa fall till enskild part itaxeringsprocess enligt med vad ovan anförts. 1980/81:1143 av () I motionen hemställs att hos regeringen anhålleratt riksskatte-verket ges i uppdrag att i kommande deklarationsanvisningar ochi information angående jämkning av preliminär skatt tydligt ange de möjlighetersom finns till avdrag för nedsatt skatteförmåga på grund av storförsörjningsbörda. 1980/81:1151 av () I motionen hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om en förändring avdeklarationsblankettens framsida. 1980/81:1155 av () I motionen hemställs att hos regeringen begäråtgärder i syfte att tillse att samme tjänsteman på länsrätt inte får möjlighetatt handlägga både iRiksdagen 1981/82. SkU 1981/82:14 2 överklagande av deklarationsärende och begäran om anst;indmed erläggan-de av restskatt som avser samma ärende. 1980/81:1172 av förste vice talmannen () I motionen hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av enklarehandläggning av skattemäl, som gäller flera län. 1980/81:1542 av m. fl. I motionen föreslås att hemställer attregeringen framlägger förslag till förändringar av skatteprocessen i enlighetmed vad som framförts i motionen. , ,kammarrätten i , länsrätten i och länsrätten i länhar avgivit yttrande över motionerna 1980/81:1172 och 1980/81:1342. Över dessayttranden liksom över iTtotionerna har justitieutskottet avgivit yttrande (JuU1981/82:1 y). Yttrandena fogas som bilagor till detta betänkande. Gällande bestämmelser och frågornas tidigare behandling Deklarationsförfarandet (motion1980/81:414 om tidsgränsen för deklarationer, motion 1980/81:501 om kommunaladeklarationsbyråer och motion 1980/81:1143 om bättre information i deklarationsanvisningarnaom existensminimireglerna). Tiden för avgivande av deklaration Enligt 34 § taxeringslagen(1956:623) skall självdeklaration utan anmaning om ej annat följer av vad därföreskrives. vara avlämnad under taxeringsåret. Följande deklarationsskyldiga får avlämna självdeklarationsenast under taxeringsåret, nämligen 1) staten,landstingskommun, kommun och annan dylik menighet. 2) den som nästföregående år varit skyldig föraräkenskaper, om räkenskapsåret gått till ända senare än året före taxerings året, 3) delägare i vanligt handelsbolag, kommanditbolag ellerrederi om vid 2) angivna förutsättningar föreligger beträffande bolaget eller rederiet. 4) person, som skall beskattas enligt för gift skattskyldiggällande bestämmelser tillsammans med person som avses vid 2) eller 3), 5) hemmavarande barn till deklarationsskyldigsom avses vid 2), 3) eller 4). SkU 1981/82:14 3 Visar någon att hinder på grund avsärskilda omständigheter möter att avlämna självdeklaration inom föreskriventid, får han efter ansökan beviljas anstånd med avlämnande avsjälvdeklarationen. Anstånd får icke utan att synnerliga skäl föreligger medgeslängre än till utgången av maj månad under taxeringsåret. Ansökan om anstånd görs hos och prövas av lokalaskattemyndigheten i det fögderi till vilket sökanden för beskattningsåret skallhänföras enligt bestämmelserna i 66 § kommunalskattelagen (1928:370) eller, omsökanden enligt nämnda bestämmelser icke kan hänföras till något fögderi,gjorts hos annan lokal skattemyndighet skall denna pröva ansökan om tiden intemedger att ansökan överlämnas till rätt myndighet. Den, som i varaktigt bedriven rörelse biträderdeklarationsskyldiga med upprättande av självdeklaration, får för sådanadeklarationsskyldiga som har generellt uppskov till efter ansökanerhålla tillstånd att enligt tidsplan avlämna deklarationer 1april-den 31 maj under taxeringsåret. Vid ansökningshandlingen skall fogasförteckning över de deklarationsskyldiga. I förteckningen upptagendeklarationsskyldig skall, om tillståndet medges, anses ha erhållit anstånd meddeklarationens avlämnande till den dag då deklarationen senast får avlämnasenligt tidsplanen. Ansökan om avlämnande enligt tidsplan görs hos och prövasav lokala skattemyndigheten i det fögderi inom vilket sökanden utövar sinrörelse. Mot lokalskattemyndighets beslut får talan ej föras. Motionsyrkanden om förlängddeklarationstid har upprepade gånger avvisats av och senast vidföregående , då utskottet (SkU 1980/81:3) anförde följande: Utskottet har vid sin prövning avmotsvarande fråga konstaterat att syftet med det framställdayrkandet kan tillgodoses genom att anstånd medges i det enskilda fallet, omkravet på en förlängd deklarationstid stöder sig på beaktansvärda skäl.Utskottet är inte heller nu berett att tillstyrka en allmän förlängning av deklarationstidenoch avstyrker således motion 1979/80:1106. Frågan om inrättande av kommunaladeklarationsbyråer behandlades av i samband medpropositionen (1977/78:81) om ny taxeringsorganisation i första instans. Utskottet(SkU 1977/78:55) anförde bl. a. följande: Vissa servicefrågor ochinformationsfrågor behandlas också i propositionen. Avsikten är bl. a. att enökad serviceverksamhet skall genomföras hos skattemyndigheterna i form atdeklarationsrådgivning i mer organiserade former än f. n. I propositionenuttalas också att det är värdefullt om kommunerna inrättar deklarationsbvråer. SkU1981/82:14 4 1 motion 943 begärs åtgärder föratt inrätta kommunala deklarationsbyråer. Enligt utskottets uppfattning torde yrkandet i motionenvara delvis tillgodosett genom den belysning frågan fått i propositionen.Samtidigt vill utskottet framhålla att frågan i vilken utsträckningdeklarationsbyråer av detta slag bör inrättas i första hand är en kommunalangelägenhet. Som anförs i propositionen får det ankomma på kommunerna attsjälva ta ställning till frågan. Med det anförda avstyrker utskottet motion943. Frågan om förbättrad information omexistensminimireglerna berördes i en motion till 1980/rörandeöversyn av dessa regler. Utskottet (SkU 1980/81:50) avstyrkte motionen utan attgå in på informationsfrågorna. Rättssäkerhet och sekretess m. (motion 1980/81:665 om rättskyddet vid taxeringsrevision, motion 1980/81:880 omersättning i vissa fall i taxeringsprocessen, motion 1980/81: 1151 om metodenför upprättande av taxeringslängd, motionen synes främst syfta till skärptasekretessbestämmelser för inkomst- och förmögenhetsuppgifter och motion1980/81:1155 om anståndsärenden rörande kvarstående skatt, en motion somnärmast berör jävsfrågor vid anståndsprövningen). Motion 1980/81:665 berör främstfrågan om förordnande av offentligt biträde enligt rättshjälpslagen (1972:429)för den som blir föremål för åtgärder enligt bevissäkrings- ellerbetalningssäkringslagen. Enligt 8 § 1. st. 3. rättshjälpslagen får allmänrättshjälp inte beviljas näringsidkare i angelägenhet som uppkommit i hansnäringsverksamhet om ej skäl föreligger för rättshjälp med hänsyn tillverksamhetens art och begränsade omfattning, hans ekonomiska och personligaförhållanden eller omständigheterna i övrigt. I motion 1980/81:880 åberopar motionären främst dekostnader som enskild part kan få vidkännas i samband med process enligt lagenom skatteflykt, den s. k. generalklausulen, som gäller under en femårsperiodfr. Som framgår av prop. 1980/81:17 med förslag till denna lag äravsikten att generalklausulen skall utvärderas från rättssäkerhetssynpunktermot slutet av femårsperioden och att lagstiftningen därvid skall övervägas pånytt. För att säkerställa att ett underlag finns för utvärderingen, harregeringen föranstaltat om att rättsfall och erfarenheter rörande tillämpningenav lagen löpande inrapporteras till justitiekanslern och givit denne i uppdragatt till regeringen inkomma med eget yttrande i saken. Det i motion 198fV81:1155 framförda yrkandet om att sammatjänsteman på länsrätt inte får handlägga både ett överklagat ärende ochbegäran om anstånd med skatt i samma ärende måste betecknas som oklart.Anståndsfrågorna handläggs inte av länsrätten utan av lokal skattemyndighetoch SkU1981/82:14 5 Det får därför antas att motionären syftarpå att taxeringsin-tendenturs tillstyrkande av anstånd fordras i vissa fall föratt lokal skattemyndighet skall kunna bevilja anstånd. Intendenten kan senarebli motpart i taxeringsprocessen. Anstånd kan också beviljas av länsstyrelsen.Reglerna syftar till att förhindra att en utsiktslös skatteprocess inledshuvudsakligen i syfte att få anstånd med skatten. Yrkandet i motion 1980/81:1151 om ändring avdeklarationsblankettens framsida i syfte att undvika offentlighet i fråga ominkomst- och förmögenhetsförhållanden tycks bygga på en missuppfattning.Avgörande för offentligheten är inte deklarationens utformning utansekretesslagens bestämmelser, som i princip innebär ett uttalat sekretesskyddför uppgifterna i deklarations- och kontrollmaterialet, men medger offentlighetåt inkomst-och förmögenhetslängderna. Förenklingar av taxeringsprocessen(motion 1980/81:1172 om förenklad handläggning av skattemål och motion1980/81:1542 om rationalisering av skatteprocessen). Beträffande dessa motioner hänvisar utskottet till denutförliga redovisning av yrkandena och sakläget som ges i de däröver avgivnaremissyttranden. De nio motioner som utskottet förtsamman i detta betänkande berör förhållandevis vitt skilda frågor som endasthar det gemensamt att de i huvudsak har anknytning till taxeringsförfarandeteller taxeringsprocessen. Att reglerna pä detta område inte är lättillgängligabelyses av att några av yrkandena synes bygga på missuppfattningar. Vissa av dehär behandlade frågorna har tidigare tagit ställning till och dekommer därför att redovisas mera summariskt. Beträffande de motioner somremissbehandlats kommer utskottet att inskränka sig till att ange sinprincipiella inställning utan att gå in på alla de konsekvenser av förslagensom remissinstanserna funnit skäl att belysa. Till de tidigare behandladefrågorna hör yrkandet i motion 414 av () om förlängning avtiderna för avgivande av självdeklaration. har upprepade gångeravvisat sådana förslag på hemställan av utskottet, som hänvisat till deanståndsmöjligheter som de gällande reglerna erbjuder. De synpunkter som nuförs fram i motionen föranleder inte utskottet att ändra sitt ställningstagandeoch utskottet avstyrker följaktligen bifall till motionen. SkU1981/82:14 6 Också det i motion 501 av KerstinAndersson i Kumla m. fl. (s) framförda förslaget om statliga åtgärder förinrättande av självfinansierande kommunala deklarationsbyråer har tidigareavvisats av . Både regering och riksdag har i och för sig varitpositiva till att sådana deklarationsbyråer upprättas men hävdat att de måsteanses vara en komnuinal och inte en statlig angelägenhet. Inte heller i dennafråga anser utskottet att det finns skäl att ändra ståndpunkt, varför utskottetavstyrker bifall till motionen. Yrkandet i motion 1143 av om förbättradinformation i deklarationsanvisningarna rörande möjligheterna till avdrag förnedsatt skatteförmåga på grund av stor försörjningsbörda -existensminimireglerna -har inte tidigare prövats av . Enligt motionärens mening yrkas sådant avdrag endast av enringa del av de hushåll som enligt inkomststatistiken borde vara berättigadedärtill, och motionären förutsätter att detta beror på bristande information. Utskottet vill inte bestrida att motionären till viss delkan ha rätt i sina antaganden. Misstag kan med stor sannolikhet antas förekomma- såväl till den skattskyldiges nackdel som fördel - även på grund av bristandekunskaper om andra beskattningsregler. Det komplicerade skattesystem som nugäller medför betydande informationsproblem, som det i första hand ankommer påriksskatteverket att lösa. I den mån existensminimireglerna inte kan ansestillfredsställande behandlade i sådant sammanhang förutsätter utskottet attverket i kommande deklarationsanvisningar eller på annat sätt utan särskildframställning härom från förbättrar informationen på denna punkt. Meddet anförda anser utskottet motion 1143 besvarad. Rättssäkerhet och sekretess m. m. I motion 665 av m.fl. (m och c) behandlas frågan om förstärkt rättsskydd i samband medtaxeringsrevision. Det problem som redovisas i motionen gäller närmastmöjligheterna för den - vars egendom i samband med sådan revision blir föremålför betalningssäkring - att erhålla rättshjälp. Motionärerna konstaterar att deadministrativa domstolarna är mycket restriktiva när det gäller att låtaföretagare få offentligt biträde och de menar att sådant biträde bör förordnasdä det gäller processuella säkerhetsåtgärder enligt bevissäkrings- ochbetalningssäkringslagarna. Som utskottet inledningsvis redovisat får allmänrättshjälp endast under särskilda omständigheter beviljas näringsidkare iangelägenhet som uppkommit i hans näringsverksamhet. Det kan under sådanaförhållanden inte läggas domstolarna till last att de iakttagit denrestriktivitet som lagstiftaren föreskrivit. Enligt utskottets mening måste dennarestriktivitet gälla också i samband med bevis- eller betalningssäkring, somfår tillgripas endast då risk föreligger att bevis undanhålls eller förvanskaseller då det föreligger påtaglig risk för att gäldenären inte kommer att betalasina skatteskulder. Frågor om såväl bevis- som betalningssäkring prövas avlänsrätt, som i betalningssäk- SkU1981/82:14 7 ringsfallen skall bedöma säkerhetsåtgärdens skälighet medhänsyn till de skattefordringar som kan väntas uppkomma. Motionärerna måsteuppenbarligen främst syfta på betalningssäkring som endast får vidtas omfordringarna uppgår till betydande belopp. I näringsverksamhet av sådanomfattning saknas vanligen förutsättningar för att få allmän rättshjälp ochenligt utskottets mening kan det inte anföras något bärande skäl för att ändradenna ordning. Med detanförda avstyrker utskottet bifall till motion 655. Frågan om ersättning till enskild part för kostnader itaxeringsprocess tas upp av förste vice talmannen i motion880. Motionären begär utredning härom med hänvisning till att frågan fåttförnyad aktualitet genom den s. k. generalklausulen, som enligt motionärensmening kommer att leda till att många ärenden till betydande kostnader måste förasända upp till regeringsrätten. Utskottet nöjer sig med att i denna fråga hänvisa till attgeneralklausulen är av tidsbegränsad giltighet och skall utvärderas avjustitiekanslern. 1 samband därmed kan också den av motionären aktualiseradeersättningsfrågan komma upp till prövning. Innan närmare erfarenheter vunnitsav klausulens verkningar är utskottet inte berett att förorda att frågan omersättning till enskild part utreds. Utskottet avstyrker således bifall tillmotion 880. () yrkar i motion 1151 ändring avdeklarationsblankettens framsida i syfte att därigenom skapa ett bättresekretesskydd för den enskilde skattebetalarens inkomst- ochförmögenhetsförhållanden. Som utskottet tidigare framhållit i denna frågabygger yrkandet på ett missförstånd. Skattesekretessen har ingenting medblankettutformningen att göra utan regleras av sekretesslagens bestämmelser. 1samband med sekretesslagens införande 1980 var frågan om skattesekretessenföremål för ingående prövning. motsatte sig dä bestämt deförslag till lättnader i denna sekretess som framfördes frän olika håll.Utskottet framhöll att kravet på offentlighet var i tillräcklig gradtillgodosett genom bl. a. tillgången till skattelängder och avvikelsebeslut. Deuppgifter motionären vill sekretess-skydda är vanligen hämtade urskattelängderna. Med hänsyn till offentlighetskravet är utskottet inte berettatt förorda någon ändring av sekretessbestämmelserna i denna del. Med detanförda avstyrker utskottet bifall till motion 1151. Innebörden av () yrkande i motion 1155 ärinte helt klar men utskottet förutsätter att motionären menar att detföreligger en jävsituation för taxeringsintendenten i det fall då intendentensmedgivande fordras för att lokal skattemyndighet skall kunna medge anstånd medbetalning av skatt och intendenten uppträder som den skattskyldigesmotpart inför länsrätten. Motionären befarar att intendenten av prestigeskälkan motsätta sig en begäran om anstånd i sådana fall. Såvitt utskottet kan bedöma måste den avgiftsfriaskatteprocessen medföra uppenbara risker för att syftet med ett överklagandefrämst kan vara SkU1981/82:14 8 att få anstånd med skattebetalningen. Med den organisationsom nu gäller för länsstyrelsernas skatteavdelningar är det tveksamt om detfinns något att vinna på att anståndsprövningen flyttas över till en annantjänsteman, som normalt bör vara underställd taxeringsintendenten. Det börvidare erinras om att kan meddela anstånd utan att hörataxeringsintendenten. Utskottet är inte berett att förorda några åtgärder medanledning av motionen men förutsätter att även frågor av denna art kommer attbehandlas i samband med den översyn av taxeringsprocessen, som utskottetåterkommer till i det följande. Med det anförda anser utskottet motion 1155besvarad. I två motioner- 1172 av förste vicetalmannen () och 1542 av m. (c)-aktualiserar motionärerna åtgärder i syfte att rationaliseraskatteprocessen. Utskottet har inhämtat yttranden över dessa motioner frånvissa skattedomstolar, och . Över motionerna ochremissyttrandena har justitieutskottet avgivit yttrande. Efter det attutskottet beslutade inhämta dessa remissyttranden har det s. k. Öbo-projektetvid - en arbetsgrupp inom verket som fått i uppdrag att göraen översyn av länsstyrelsernas besvärsenheters organisation m. m. - lagt framen rapport med principförslag benämnd Förenkla taxeringsprocessen! Som framgår av justitieutskottets yttrande harjustitiedepartementet genom en enkät till kammarrättspresidenternaoch länsrättslagmännen begärt förslag till förenklingar av skatteprocessen.Inom övervägs nu med utgångspunkt i det här redovisadematerialet direktiv för en mera grundlig översyn av hela skatteprocessen. Utskottet vill i de här behandlade frågorna förstkonstatera att motionärernas yrkanden fått en så mångsidig belysning iremissyttrandena att det saknas anledning att närmare gå in på de olikayrkandena. Gemensamt för remissinstansernas inställning är i huvudsak att deanser att frågorna bör vtterligare utredas. Motionärernas strävanden attrationalisera skatteprocessen sammanfaller alltså i tiden med åtskilliga andraansträngningar i samma riktning, vilket har sin naturliga förklaring i detberättigade missnöjet med de eftersläpningar som påvisats. Utskottet hälsar motdenna bakgrund med tillfredsställelse uppgifterna om att en genomgripandeöversyn av skatteprocessen väntas komma till stånd och förutsätteratt de i motionerna och remissyttrandena däröver framförda synpunkterna ivederbörlig mån beaktas under utredningsarbetet som bör bedrivas skyndsamt. Meddet anförda anser utskottet motionerna 1980/81:1172 och 1542 besvarade. 1. beträffandedeklarationsförfarandet att avslår a. motion1980/81:414, b. motion1980/81:501, c. motion1980/81:1143, 2. beträffande rättssäkerhet ochsekretess m. m. att avslår a. motion1980/81:665, b. motion1980/81:880, c. motion1980/81:1151, d. motion1980/81:1155, 3. beträffande förenklingar avtaxeringsprocessen att avslår a. motion1980/81:1172, b. motion1980/81:1542. Närvarande: (). StigJosefson (c), (). (), förste vicetalmannen (), i (s), (). (), (), ()*, (), (), () och (). Ej närvarande vid betänkandets justering. SkU 1981/82:14 10 Justitieutskottetsyttrande /82: ly över motioner om skatteprocessen Under den allmänna motionstiden år1981 väcktes motion 1980/81:1172 av förste vice talmannen () om förenklad handläggning av skattemål och motion 1980/81:1542 av StigJosefson m.fl. (c) om rationalisering av skatteprocessen. Motionerna hänvisadestill skatteutskottet. Den 26 maj 19S1 beslutade skatteutskottet att inhämtayttrande över motionerna från , , kammarrätten iGöteborg samt länsrätterna i och . Skatteutskottetbeslutade vidare att anhålla om yttrande från justitieutskottet över motionernaoch remissyttrandena i vad avser frågor rörande länsrätterna. 1 motion 1172 hemställs att som sin mening gertill känna vad som i motionen anförts om behovet av enklare handläggning avskattemål som gäller flera län. I motionen anförs att den som inte är nöjd medtaxeringsnämndens beslut i vissa fall kan behöva anföra besvär hos tvålänsrätter, nämligen om han anför besvär över både den kommunala och denstatliga inkomsttaxeringen och förvärvskällan ligger i annat län än det där hanär bosatt. Motionären påpekar vidare att en och samma fråga kan komma attbehandlas vid fler än två länsrätter om förvärvskällan innehas av fleraskattskyldiga. Den beskrivna ordningen skapar enligt motionären dubbelarbeteoch medför risk för skiljaktiga bedömningar. Till jämförelse pekar motionärenpå bestämmelsen i 4S förordningen (1977:937) om kammarrätternas domkretsar m.m. som möjliggör sammanföring till en kammarrätt av mål som anhängiggjorts imer än en kammarrätt om målen gäller samma förvärvskälla eller på annat sätthar nära samband med varandra. Motionären ifrågasätter om inte lämpligen enliknande bestämmelse borde finnas på länsrättsstadiet. 1 motion 1542 föreslås att hemställer attregeringen framlägger förslag till förändringar av skatteprocessen i enlighetmed vad som framförts i motionen. Motionärerna skisserar tre förslag i syfteatt påskynda skatteprocessen och minska skattebyråkratin. (1) Enligtmotionärerna bör taxeringsintendent få rätt att i uppenbara fall komma överensmed den skattskyldige om ändring i taxeringen. (2) Taxeringsintendenten börvidare få rätt att slutligt avgöra mål. i vilka det omtvistade skattebeloppetunderstiger viss beloppsgräns, t. ex. . (3) Vidare bör återinföras entidsgräns, inom vilken länsrätten skall ha avgjort ett m;°\l (s. k. stupstock). Fråga om effektivisering avskatteprocessen har aktualiserats i skilda sammanhang. Sålunda har under sommaren 1980genom en enkät till kammarrättspresidenterna och länsrättslagmännen sökt fångaupp olika uppslag för att förenkla skatteprocessen. Enkätsvaren övervägs f. n,inom justitie- och budgetdepartementen (se prop. 1980/81; 100 bilaga 5 s. 60). 1980/81:69 har chefen för budgetdepartementet erinratom dessa överväganden samt tillfogat att mer ingripande åtgärder lämpligen börövervägas inom ramen för en grundlig översyn, som han får återkomma till i ettsenare sammanhang. har till regeringen(budgetdepartementet) överlämnat en inom verket upprättad rapport-""Förenkla taxeringsprocessen!"" I rapporten tas uppproblemen med de långa tiderna vid behandling av besvär och de höga kostnadernaför verksamheten. I syfte att åstadkomma förenklingar och besparingar lämnasolika förslag till ändrade besvärsregler. a. föreslås ändringar beträffandeformer och tidpunkter för ändring av enklare taxeringsfrågor. I rapporten uttalas (s. 216) att det med utgångspunkt iden av genomförda enkätundersökningen och imaterialet i rapporten torde föreligga ett tillräckligt underlag för att inledaden av chefen för budgetdepartementet förutskickade större översynen avtaxeringsprocessen. Resultatetav enkätundersökning samt rapporten och remissvarenöver den övervägs enligt vad justitieutskottet inhämtat f. n. inomregeringskansliet med sikte på att direktiv för den förutskickade översynen avskatteprocessen skall kunna meddelas .