bet · G501KU6 · 1981-12-31 00:00:00 — I ett framlagt betänkande redovisar utredningen deprinciper som kan läggas till grund för direktval av kommundelsorgan (se Ds Kn1981:8 Direktvalda lokala organ). Utredningens andra huvuduppgift var att utarbeta förslagtill hur kommunindelningsreformen skulle utvärderas. Resultatet av kommitténsarbete med denna uppgift redovisades i delbetänkandet Utvärdering av KU1981/82:6 11 Förslag till forskningsprogram(Ds Kn 1978:2). Delbetänkandet föranledde regeringen att föreslå (prop. 1978/79:61) att anslå medel till ett forskningsprojekt för utvärderingav indelningsreformen. Propositionen godkändes av (KU 1978/ 79:17). Kommittén är administrativt ansvarig för genomförandet avdetta forskningsprogram. Forskningarna bedrivs inom den kommunaldemokratiskaforskningsgruppen, som avgett sju rapporter. Kommitténs tredje huvuduppgift har varit att undersökavilka återverkningar den gemensamma valdagen och den treåriga mandatperiodenhar på den kommunala demokratin. Arbetet med denna uppgift avslutades år 1979då kommittén avlämnade betänkandet Den gemensamma valdagen och mandatperiodenslängd. Kommunaldemokratiska synpunkter (Ds Kn 1979:15). Genom tilläggsdirektiven fick kommittén ocksåi uppdrag att föreslå åtgärder som kan underlätta för kommuninvånarna att åtasig kommunala och landstingskommunala förtroendeuppdrag och som därmed kanförbättra förutsättningarna för en allsidig rekrytering till sådana uppdrag.Kommittén räknar med att rapportera resultatet av detta utredningsarbete . Stat-kommungruppen (Kn 1980:03) har i uppdrag att se överde statliga myndigheternas tillsyn och kontroll av ochlandstingskommunal verksamhet. Syftet med utredningsarbetet är att denkommunala självstyrelsen skall stärkas och att sådan statlig normgivning ochannan tillsynsverksamhet som medför ökade kostnader för landstingskommunerskall begränsas. Arbetsgruppen bör enligt direktiven också sträva efter attminska krångel och ta bort onödig byråkrati. Arbetsgruppens arbete beräknaspågå . Decentraliseringsdelegationen, som inrättades i december1979, är knuten till budgetdepartementets personalenheter. Delegationen har bl.a. i uppgift att följa det decentraliserings- och delegeringsarbete som bedrivsinom och i statsförvaltningen i övrigt. Av de frågor som behandlas i dettabetänkande rör flera den kommunala kompetensen. I motionerna 1980/81:239 och366 begärs sådana lagändringar att det skall bli möjligt för kommunerna attbesluta om ersättning till föräldrar för vård av barn. Frågan om lagligheten avkommunal vårdnadsersättning har prövats av regeringsrätten.Regeringsrätten gjorde därvid ingen ändring i ett beslut av iVästerbottens län att upphäva ett av kommun fattat beslut att lämnavårdnadsbidrag. Genom regeringsrättens dom står det enligt utskottet klart attlagstiftningen KU1981/82:6 12 måste ändras för att det skall bli möjligt att införakommunala vårdnadsbidrag. Utskottet är inte berett att förorda sådanalagändringar. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna 239 och366. En annan kompetensfråga behandlas i motion 1980/81:652. Idenna föreslås att kommunernas och landstingskommunernas kompetens vidgas såatt det blir tillåtet för kommunerna att i solidaritetssyfte vidta bojkottaktioneroch andra åtgärder på det internationella planet. Motioner med samma syftebehandlades vid 1977/78 och 1979/riksmöten och avslogs då av ,bl. a. med hänvisning till att den avvägning som gjorts mellan å ena sidan denkommunala självstyrelsen och å andra sidan och regeringens ansvarför den svenska utrikespolitiken skulle rubbas (1977/78:44,1979/80:11).Utskottet finner inte anledning föreslå att frångå denna ståndpunkt.Motionen avstyrks sålunda. En utredning om vissa kommunala kompetensfrågor begärsockså i motion 1980/81:1899. I motionen ifrågasätts om det mot bakgrund av deaktuella problemen i kommunernas ekonomi även i fortsättningen bör vara lagligtatt subventionera energitaxor och fastighetsupplåtelser. De åtgärder av kommunernasom diskuteras i motionen torde enligt utskottet främst syfta till att stödjanäringslivet i kommunerna. Utskottet vill därför i sammanhanget hänvisa tillden redogörelse för kommunernas befogenheter beträffande näringslivsfrämjandeåtgärder som är under utarbetande i utredningen om kommunalkompetenslagstiftning. I avvaktan på resultatet av denna genomgång bör motioneninte föranleda något initiativ från sida. Principerna för tillsättning av kommunala tjänsterbehandlas i motion 1980/81:490. Motionärerna föreslår att det införs enlagbestämmelse som i likhet med vad som gäller på den statliga sidan åläggerkommunerna att vid tjänstetillsättningar fästa avseende endast vid sakligagrunder såsom förtjänst och skicklighet. Regeln i 11 kap. 9 § regeringsformen att vidtjänstetillsättning avseende endast skall fästas vid sakliga grunder såsomförtjänst och skicklighet gäller, som framhålls i motionen, inte vidtillsättning av . Vissa kommunala tjänster, t. ex. tjänster inomskolväsendet, är dock statligt reglerade. För dessa tjänster gäller sammabestämmelser om tillsättning som för statliga tjänster. Vidare förekommer ispeciallagstiftning regler för tjänstetillsättning som motsvarar dem som gällerpå det statliga området. Även i avtal kan finnas bestämmelser av motsvarandeinnebörd. Beslut om tjänstetillsättning utanför detstatligt reglerade området kan överklagas genom kommunalbesvär. Besvärsrätttillkommer då varje medlem av kommunen. Besvären måste grundas på något av deskäl som anges i kommunallagen. Besvären prövas i första instans av kammarrättenoch i andra instans av regeringsrätten. Kommuneneller landstingskommunen kan dock begagna sig av möjlig- KU1981/82:6 13 heten i kommunallagen (7 kap. 3 §) att inrätta särskildnämnd med uppgift att pröva besvär över styrelsens, annan nämnds ellerrevisorernas beslut och tillsättning av eller förordnande på ellerlandstingskommunal tjänst, entledigande från sådan tjänst eller disciplinäråtgärd mot tjänsteman. Finns besvärsnämnd i kommunen skall besvären riktas tilldenna. Besvärsrätten är utvidgad på det sättet att även den som berörs avbeslutet utan att vara kommunmedlem har rätt att överklaga. Till skillnad frånvad som gäller i fråga om kommunalbesvären begränsas ej de tillåtnabesvärsgrunderna genom regler i kommunallagen. kan följaktligenpröva ett tillsättningsärende både i formellt och materiellt hänseende.Besvärsnämnd finns i praktiskt taget samtliga landstingskommuner och i deflesta större kommuner. I sammanhanget skall erinras om attkommunalbesvärskommittén har i uppdrag att se över besvärsgrunderna vidkommunalbesvär och besvärsnämndernas ställning. Utskottet anser att även kommunerna i princip bör följaallmänt erkända meritvärderingsprinciper såsom förtjänst och skicklighet vidtjänstetillsättningar. Utskottet vill emellertid framhålla att den avmotionärerna förordade lagstiftningen inte kan genomföras utan en långtgåendeutbyggnad av besvärssystemet. En sådan förändring skulle bl. a. inverka på denkommunala självstyrelsen. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionen. I motion 1980/81:657 behandlas reglerna för prövning avkommunalbesvär. Motionären föreslår att kommunalbesvär skall prövas även omden som besvärat sig återkallat besvären. Förslaget motiveras med att ettbeslut mot vilket endast en person har anfört kommunalbesvär ofta berör mångafler personer eller t. o. m. har stor allmän betydelse. Utskottet vill inte förnekaatt det i undantagsfall kan vara önskvärt att få ett kommunalbesvär prövat ävenom den som besvärat sig har återtagit besvären. Vanligare torde dock vara attbehovet av prövning bortfallit dä den klagande återkallat sina besvär. Attfölja motionens förslag skulle därför enligt utskottets mening innebära en iallt väsentligt onödig merbelastning på prövningsinstanserna. I motion 1980/81:1917 föreslås uttala att deriktlinjer för samhällsutvecklingen som framhålls i motionen läggs till grundför en målmedveten reformpolitik inriktad på livskvalitet. I motionen behandlasbl. a. ökad decentralisering från statliga till kommunala och landstingskommunalaorgan samt från kommunala organ till lokala kommunala organ. Utskottet vill erinraom att de behandlade frågorna direkt eller indirekt tas upp i olikautredningssammanhang. Syftet med länsdemokratikommitténs arbete är bl. a. attstärka landstingskommunernas ställning och därmed vidga utrymmet för denkommunala självstyrelsen. En av kommunaldemokratiska kommitténs huvuduppgifterär att överväga reformer som kan stärka medborgarinflytandet inom kommuner ochlandstingskommuner. I förgrunden för kommitténs arbete med denna uppgift harstått strävanden att KU1981/82:6 14 förstärka den kommunala självstyrelsens lokala förankringgenom en organisation med lokala organ. Vidare finns den s. k.stat-kommungruppen som har i uppdrag att se över de statliga myndigheternastillsyn och kontroll av och landstingskommunal verksamhet, bl. a. isyfte att stärka den kommunala självstyrelsen. Slutligen kan nämnasdecentraliseringsdelegationen som bl. a. har till uppgift att följa detdecentraliserings- och delegeringsarbete som bedrivs inom ochi statsförvaltningen i övrigt. Som framgår av denna redovisning pågår på olika hållutredningsarbete med i stort sett samma syfte som motionens. Med hänsyn härtillanser utskottet att ett uttalande av den innebörd som föreslås i motionen ej ärpåkallat. 1. beträffande den kommunalakompetensen att a) avslårmotionerna 1980/81:239 och 366, b) avslår motion 1980/81:652, c) avslår motion1980/81:1899, 2. beträffandeprinciperna för tillsättning av kommunala tjänster att avslår motion1980/81:490, 3. beträffandeprövning av kommunalbesvär att avslår motion 1980/81:657, 4. beträffande riktlinjer församhällsutvecklingen att avslår motion 1980/81:1917. Närvarande: (), (),(), (), Per (), (),(), (), i (m),(), (), (), KerstinNilsson (s), () och (). beträffandeden kommunala kompetensen av , , ,, , och (allas) som anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "En annan" KU1981/82:6 15 och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följandelydelse: I motion 1980/81:652 föreslås att kommunernas ochlandstingskommunernas kompetens vidgas så att det blir tillåtet för kommunernaatt i solidaritetssyfte vidta bojkottaktioner och andra åtgärder på detinternationella planet. Utskottet vill erinra om att kommuner och landsting sedan1975 har rätt att vidta internationella solidaritetsaktioner i form avkatastrofhjälp. Enligt utskottet talar starka skäl för att genom lagstiftningge kommunerna möjlighet att för egen del vägra inköp av varor från vissaleverantörer i syfte att stödja människor som på grund av dessa leverantörershandlande försatts i en situation som i politiskt, socialt, fackligt ellerekonomiskt hänseende är oacceptabel från de värderingar som är förhärskande idet svenska samhället. Det ligger ett betydande värde i att arbetet förinternationell solidaritet får förankring i en så bred opinion som möjligt.Från denna synpunkt är det önskvärt att solidaritetsyttringar på detinternationella fältet kan ske även via de kommunala organen. Därför bör frågansåsom föreslås i motionen bli föremål för utredning. dels att utskottet under 1 b) borthemställa b) bifaller motion 1980/81:652, avBritta Hammarbacken (c) beträffande riktlinjer för samhällsutvecklingen: Enligt min uppfattning börbegreppet livskvalitet ses som ett övergripande mål i samhället. Ökad materielllevnadsstandard kan bara i begränsad omfattning förbättra människansvälbefinnande i ett land som vårt. I många fall kan t. o. m. den materiella standardökningenvisa sig ske till ett så högt pris på andra områden att resultatet blir enförsämrad totalsituation för människorna. Livskvalitet måste med nödvändighet ha olika innehåll förolika människor. Samhällets uppgift kan bara vara att försöka underlätta förmedborgarna att gemensamt skapa sig en kvalitativt högvärdig tillvaro. En sådan grundförutsättning är att samhället är uppbyggtså att var och en kan känna sig ha en verklig möjlighet att påverka sin egenlivssituation och det samhälle de lever i. Möjlighet för var och en attengagera sig för det gemensamma bästa och ta ansvar är en annangrundförutsättning. Gemenskap mellan människor och samarbete är också ettgrundbehov som samhället måste främja. Ytterligare en avgörande förutsättning för livskvalitet äratt den mänskliga tillvaron är förenlig med ett långsiktigt ansvar för naturoch naturresurser. Livskvalitet måste bygga på en strävan mot ett samhälle somutgår från de KU1981/82:6 16 ekologiska förutsättningarna och hushållning mednaturresurserna. I motion 1980/81:1917 framläggs förslag som syftar tillatt i positiv riktning påverka de nämnda förutsättningarna för ett samhälle sombygger på livskvalitet. Motionen har remitterats till fyra olika utskott,vilket enligt min mening är olyckligt. Därmed blir det nämligen omöjligt attanlägga den helhetssyn på samhällsproblemen som begreppet livskvalitetförutsätter. Den del av motionen som behandlats avkonstitutionsutskottet rör möjligheterna att påverka sin egen livssituationgenom att via demokratiska beslutsformer påverka samhällets utformning. Dettaaren mycket vital del av livskvalitetsfrågorna. Det är sannolikt att ett samhälle präglat av livskvalitetkräver ett radikalt nytänkande på decentraliseringsområdet. I motionen har vit. ex. pekat på att den kooperativa idén i småskalig form med starktmedlemsinflytande skulle kunna utgöra en mycket värdefull nyckelför att lösa många lokala angelägenheter. Över huvud taget måste vi strävaefter en samhällsorganisation som bättre än den nuvarande tar till varamänskliga resurser. Glädjande nog pågår dock, som utskottet visat, en hel delutredningsarbete och försöksverksamhet som syftar till att göra människor pådet lokala planet mer delaktiga i det politiska beslutsfattandet. Dessasträvanden bör enligt min mening fullföljas. 'i6(l 1981