bet · G501KrU30 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringen har iproposition 1981/82:100 bilaga 12 under punkt B 24 (s. 73-76) föreslagitriksdagen att till Vissa bidrag till bildkonst för /83 anvisaett reservationsanslag av . Förslaget i propositionen innebären anslagshöjning med . under en ny anslagspost tillFöreningen och . till Konsthantverkskooperativ.Ett av framfört förslag om en höjning av anslagsposten tillKonstfrämjandet för att möjliggöra för organisationen att öka sin pedagogiskaverksamhet bl. a. genom en aktion om och för bildkonsten i har inte avregeringen förts vidare till . Motionerna I detta sammanhangbehandlar utskottet motionerna 1981/82:975 av m.fl.(vpk) vari yrkas att under punkt B 24 anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt belopp avseende ytterligare bidragtill konsthantverkskooperativ, 1981/82:1780 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i motionen om ett statligt stöd för Konstfrämjandets projekt förbildkonsten i , då lämpligen genom planering för en försöksverksamhetunder 1982/83. I propositionen markeras en klartpositiv inställning till det svenska konsthantverket såväl genom de uttalandensom görs i fråga om verksamheten inom och inoms.k. konsthantverkskooperativ som genom de medelsanvisningar som föreslås.Utskottet ansluter sig till den uppfattning som därmed kommit till uttryck ochtillstyrker bifall till det i propositionen föreslagna anslaget. Den ökningutöver förslaget i propositionen av medelsanvisningen till konsthantverkskooperativsom föreslagits i motion 975 (vpk) kan utskottet däremot inte tillstyrka. KrU1981/82:30 52 Som framgått av det föregående haren av Konstfrämjandet planerad aktion om och för bildkonsten i fåttstöd av men inte föranlett något förslag i budgetpropositionen.Tanken har tagits upp i motion 1780 (s) i vilken uttalas att , för attmarkera ett stöd för aktionen, bör ge regeringen i uppdrag att undersökamöjligheterna att förplanera en försöksverksamhet /83. Enligtutskottels uppfattning är det ett intressant uppslag som det är fråga om.Utskottet anser sig dock inte böra tillstyrka att gör någonframställning till regeringen om en förplanering av verksamheten. Utskottet avstyrkerdärför motion 1780. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenmed bifall till proposition 1981/82:100 och med avslag på motion 1981/82:975till Vissa bidrag till bildkonst för /83 under niondehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 2. att riksdagenavslår motion 1981/82:1780 om Konstfrämjandets projekt i fråga om bildkonsten iNorrland. Arkiv, kulturminnesvård, museer och utställningar Arkivet för ljud och bild. Utskottet tillstyrkerregeringens i proposition 1981/82:100 bilaga 12 under punkt B 29 (s. 84-85)framlagda förslag och hemställer attriksdagen till Arkivet för ljud och bild för /83 undernionde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av 5438000 Statliga arkiv: Vissa kostnader för samlingar ochmateriel m. m. Utskottet tillstyrker regeringens i proposition 1981/82:100bilaga 12 under punkt B 30 (s. 86-88) framlagda förslag och hemställer attriksdagen till Statliga arkiv: Vissa kostnader för samlingar och för /83 under nionde huvudtiteln anvisarett reservationsanslag av . Inriktningen av de statliga åtgärderna på fllmområdet.Regeringen har i proposition 111 (s. 5-41) föreslagit att godkännavad i propositionen anförts om inriktningen av de statliga åtgärderna på film-och videoområdet. KrU 1981/82:30 53 I propositionen redovisas ett avtal mellan staten,filmbranschen och videobranschen om den fortsatta verksamheten hos . Avtalet, som benämns film- och videoavtal,ersätter fr. o. m. det avtal som ingicks mellan statenoch filmbranschen. Denviktigaste nyheten i förhållande till avtal är att en avtalsreg-leradavgift införs på inspelade videogram. Därmed ökar resurserna för olikafilmpolifiska åtgärder med 17-21 milj. kr. Filminstitutetsansvarsområde utvidgas till att avse bl. a. att främja spridning och visning avvärdefull film samt att följa den tekniska utvecklingen vad gäller produktionoch visning av film. En visningsnämnd och en inom Filminsfitutet. får resurser för att genomföra enförsöksverksamhet med lokal spridning av kvalitetsvideogram och lokalamedieverkstäder. Nuvarande fonder ersätts med en enda filmfond. Proposifioneninnehåller vidare vissa förslag om medelsanvisningar för nästa budgetår. Två avdessa har redovisats i det föregående under anslagen B 3. Bidrag tillsärskilda kulturella ändamål och B 20. Talboks- och punktskriftsbiblioteket:Produktionskostnader (punkterna 4 resp. 23). I det följande behandlar utskottetförslag som gäller anslagen C 1. och C 2. Filmstöd(punkterna 29 resp. 30). I fråga om dessa anslag uttalas att föreslagnaanslagshöjningar möjliggörs genom den aviserade och i proposition1981/82:159 föreslagna kassettskatten. Idetta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1981/82:1334 av m.fl. (c) variyrkas att hos regeringen hemställer att överläggningar upptas med företrädareför frlm-och videobranschen syftande till ett avtal mellan staten och film- ochvideobranschen beträffande dessas samhällsansvar, 1981/82:2284 av m.fl. (s) vari,såvitt nu är i fråga, yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tillsättandet avstyrelsen för Stiftelsen , 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om sammansättningen avvisningsnämnden och , 3. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om omprövning av avgiftenpå hyrvideogram, 6.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om uppgifterna för . KrU 1981/82:30 54 1981/82:2285av m. fl. (m) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motion 1981/82:2319 anförts omvideobranschens rätt att säga upp filmavtalet, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motion 1981/82:2319 anförts , 3. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motion 1981/82:2319 anförts omvisningsfrämjande åtgärder, 1981/82:2287av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 1. att avvisar vad som iproposition 1981/82:111 anförts om inriktningen av de statliga åtgärderna påfilm- och videoområdet, 2. att uttalar att dekulturpolitiska mål som tidigare antagit också skall ha giltighet förstatens insatser på filmområdet varmed dessa insatser frigörs från nuvarandekommersiella bindningar, 3. att uttalar sig fören kulturlagstiftning baserad på de kulturpolitiska målen och med ettutjämnande ansvar för att dessa mål också genomförs i kommunerna, 4. att hos regeringenbegär en utredning av vilka konsekvenser en momsbeskattning avbiografbranschen skulle få och vilka kostnader som skulle vara förenade med attde privatägda biograferna överförs i samhällets ägo, 7. att hosregeringen begär a) att en utredning tillsätts meduppgift dels att göra en samlad översyn av film- och videoutbildningen frånförskola till högskola, dels att pröva ansvarsfördelning och behov avmediapedagogiskt utvecklingsarbete, b) att i avvaktan därpå förutbildningsdepartementets disposition reserveras 3 milj. kr. 8. attriksdagen hos regeringen hemställer om åtgärder för att klargöra det önskvärda i att på ett bestämdare sätt ifrågasätter inslag av porr och underhållningsvåld vid sin granskning av film. Propositionenbörjar med en kortare inledning och därefter följer ett omfattande avsnitt medmbriken Föredragandens överväganden. I detta behandlas enligt vad somuttryckligen framhålls - för överblickens och sammanhangets skull även frågorsom inte fordrar beslut av . Denna del av propositionen avslutas meden hemställan att regeringen måtte föreslå att godkänna vadföredragande statsrådet anfört om inriktningen av de stafiiga åtgärderna påfilm- och videoområdet. Därefter följer anslagsberäkningar avseende fyra olikaanslag. Ipropositionen redovisas ett avtal mellan staten, filmbranschen ochvideobranschen om den fortsatta verksamheten hos . Avtalet, vars text ingår i propositionen som bilaga 5 med KrU 1981/82:30 55 tillhörandeåtta underbilagor, har träffats under fömtsättning av regeringens godkännande.Den text som i propositionen finns under mbriken Föredragandens övervägandeninnehåller, fömtom omfattande bakgmnds-beskrivningar, uttalanden som delviskommenterar och förklarar avtalstexten, delvis kompletterar denna. Därjämtetar föredraganden här under mbriken Vissa övriga frågor upp i avsnittetpreciserade frågor som har aktualiserats i videogramutredningens betänkande (SOU1981:55) Video. I avsnittet ger föredraganden sin syn på frågan om våld ivideogram m.m. samt diskuterar bl. a. utbildningsfrågor och frågan om registeröver bildprogram. Vidare tas upp frågor som har anknytning till anslagsberäkningar. Somnyss nämnts innehåller propositionen - förutom förslag i fråga om fyra olikaanslag - en sammanfattande hemställan om godkännande av vadföredragande statsrådet anfört om inriktningen av de statliga åtgärderna påfilm- och videoområdet. Utskottetkonstaterar först att inom ramen för det som därmed underställs fåranses ligga den sammanfattning av uppgifterna för den svenska filmpolitiken somfinns på s. 8 i propositionen. Denna sammanfattning har följande lydelse. Uppgifterna för den svenska filmpolitiken kansammanfattas på följande sätt. Det gäller att, inom vårt begränsadespråkområde, uppehålla en filmproduktion av sådan omfattning att vi kan behållaen egen filmkulturell identitet. Denna produktion bör i sin helhet präglas aven kvalitetsambition. Det måste finnas utrymme för konstnärUgt sökande och förexperiment med uttrycksmedel och innehåll och för filmgenrer som inte hör tillde mest kommersiellt lönsamma. De filmpolitiska åtgärderna bör vidare syftatill att öka möjligheterna att visa kvalitetsfilm också utanför storstadsområdena.Inom filmpolitikens ram bör också förutsättningar skapas för att bevara ochlevandegöra kulturarvet på filmens område, liksom för att upprätthålla enberedskap inför tekniska förändringar. Insatser för barn och ungdom harsärskilt stor betydelse inom alla delar av filmpolitiken. Propositionen innehåller inte någon hemställan omriksdagens godkännande av det nya filmavtalet som sådant, men det sätt påvilket avtalet presenteras för bör enligt utskottets mening förståsså att det godkännande som begärs i proposifionen även gäller själva metodikenatt i avtalsform dra upp riktlinjer för den statliga filmpolitiken.Godkännandet bör vidare anses gälla valet av avtalsslutande parter ochavtalstidens längd samt att skall bestå som centralt instrumentför den statliga filmpolitiken. Inom ramen för vad som underställs riksdagenfår också anses ligga att institutets verksamhetsområde skall utvidgas utöverdet hittillsvarande så att det omfattar även att öka intresset för film, attfrämja spridning och visning av värdefull film och att följa den tekniskautvecklingen på området. Huvudprinciperna för institutets organisation, förverksamhetens finansiering genom avgifter och statsbidrag och för förvaltningenoch användningen av stiftelsens medel hör enligt utskottets mening också hit. KrU 1981/82:30 56 När det gäller de övriga frågor som har tagits uppi propositionen och som inte har samband med filmavtalet elleranslagsframställningar föreligger enligt utskottets uppfattning inte någotkrav på godkännande från sida av vad där har anförts. Inriktningenav de stafiiga åtgärderna på fllmområdet Starkt kritiska synpunkter på film- ochvideoavtalet har framförts i motion 2287 (vpk). Motionärerna anser att avtaletinte bygger på kulturpolitiska värderingar utan är uttryck för en hållningslösmediepolitik på marknadskrafternas villkor. Vad som saknas är enligt motionenen övergripande politik som inbegriper både statliga och kommunala insatserför att på ett mer genomgripande sätt förändra film- och videogramutbudet. Mofionärernaskritik utmynnar i ett yrkande om att skall avvisa vad som ipropositionen anförts om inriktningen av de statliga åtgärderna pä film- ochvideoområdet (yrkande 1). Utskottetanser inte att vad som anförts i motion 2287 utgör skäl för attavvisa proposition 111 i den nu angivna delen. Tvärtom anser utskottet attriksdagen bör lämna det begärda godkännandet, uppfattat på det sätt somutskottet angivit. Utskottet tillstyrker alltså propositionen och avstyrkermotion 2287 yrkande 1. Vidtidigare riksmöten har utskottet med anledning av motioner konstaterat att deav riksdag fastställda kulturpolitiska målen har giltighet även förstatens insatser på filmområdet. Utskottet har betonat att det inte kan rådanågon tvekan om att dessa mål skall gälla som en viktig utgångspunkt för allastatliga insatser på filmområdet (KrU 1978/79: 30 och 1979/80:26). Någotförnyat uttalande av samma innebörd är enligt utskottets uppfattning inteerforderligt, och utskottet avstyrker därför yrkande 2 i motion 2287 (vpk). Medanledning av det i samma motion (vpk) framförda yrkandet 3 att skalluttala sig för en kulturiagstiftning får utskottet erinra om attutredningsyrkanden om en dylik lagstiftning tidigare avvisats av . Såskedde på förslag av kulturutskottet i betänkandena KrU 1977/78:9 och1979/80:26. I förstnämnda betänkande hänvisades bl. a. fill att avvisat tanken att staten genom lagstiftning skulle reglera denkommunala verksamheten inom kulturområdet. Utskottet avstyrker även det nuföreliggande yrkandet om en kulturlagstiftning. Deti motion 2287 (vpk) framförda önskemålet om en utredning av vilka konsekvenseren momsbeskattning av biografbranschen skulle få och vilka kostnader som skullevara förenade med att de privatägda biograferna överfördes i samhällets ägo harinte motiverats i motionen. Utskottet finner ingen anledning för attbegära en dylik utredning och avstyrker därför yrkande 4 i motion 2287. Isamma motion (vpk) betecknas det som en brist i propositionen att det inte idenna finns något genomtänkt förslag till ansvarsfördelning när det gällerolika former av mediepedagogiskt utvecklingsarbete (yrkande 7). KrU 1981/82:30 57 Motden bakgrunden föreslås att hos regeringen begär tillsättande av enutredning med uppgift dels att göra en samlad översyn av film-ochvideoutbildningen från förskola fill högskola, dels att pröva ansvarsfördelningoch behov av mediepedagogiskt utvecklingsarbete. Utskottet får med anledninghärav hänvisa fill de i motionen nämnda uttalanden i utbildningsfrågor som görsi proposifionen och därjämte framhålla att det ankommer på de ordinarieutbildningsmyndigheterna att i sitt arbete följa utvecklingen inom undervisningoch forskning och därvid även uppmärksamma om och i vad mån behov föreliggerav samlade översyner inom olika områden. Utskottet anser inte att idetta sammanhang bör göra det i motionen angivna uttalandet. Motionen avstyrksalltså i denna del. Därmed avstyrks också yrkandet i samma mofion omreserverande av . för nämnda utredningsarbete. Imotion 2287 (vpk) uttalas att en växande tolerans mot inslag av pornografi ochunderhållningsvåld i film har kunnat iakttas sedan det nuvarande filmavtaletstillkomst . Motionärerna uttalar också att inslag avdenna art är starkt markanta på videogrammarknaden. bör enligtyrkande 8 i motionen hos regeringen hemställa om åtgärder för att klargöra detönskvärda i att vid sin granskning av film på ettbestämdare sätt ifrågasätter inslag av pornografi och underhållningsvåld. Utskottetfår med anledning av detta yrkande erinra om att frågan om biografbyrånsmöjligheter att ingripa mot nya typer av våldsfilmer och filmer mednarkotikainslag behandlades i en interpellationsdebatt i den 16november 1981 (Rd prot. Chefen för framhölli debatten bl. a. att det inte utan en gmndlagsändring är möjligt att f.n.skärpa eller utvidga filmcensuren i . uttalade han som sinuppfattning att det behövs en översyn av hela regelsystemet för filmcensurenoch framhöll att en sådan är att vänta så fort yttrandefrihetsutredningen ärklar. I fråga om tillämpningen av nu gällande regler erinrade han dels ombiografbyråns skyldighet att i tveksamma fall rådgöra med filmgranskningsrådet,dels att regeringens enda möjlighet att påverka biografbyråns praxis ligger iatt de ärenden där biografbyråns beslut överklagas slutligt avgörs avregeringen. Medhänvisning till det nu anförda avstyrker utskottet motion 2287 yrkande 8. Fråganom effekten av de våldsskildringar som förekommer i videogrammen har tagitsupp i motion 2284 (s). Motionärerna anknyter till den behandling denna frågafick vid förra och erinrar om det vilande lagförslaget om förbud motspridning av filmer och videogram som innehåller s.k. extremvåld (KU1980/81:28, rskr 1980/81:424). Enligt motionen bör biograffilm och videogrambehandlas på likartat sätt, men en reglering i enlighet härmed bör genomförasförst i samband med ett ställningstagande till kommande förslag avyttrandefrihetsutredningen. Motionärerna uttalar attdet finns ett stort behov av åtgärder för infor- KrU 1981/82:30 58 mationoch opinionsbildning och anser att få i uppdrag att i samverkan med bl. a. skola och studieförbund ansvaraför olika former av opinionsbildning och utbildning om medievåldet och dessskadeverkningar. bör som sin mening ge till känna för regeringen vadmotionärema anfört i denna fråga. Ibetänkandet KrU 1979/80:26 betonade utskottet vikten av att man haruppmärksamheten fäst på den risk för direkt och indirekt påverkan somsuggestiva framställningar av våld på film kan innebära, inte minst på den ungagenerationen. Utskottet framhöll önskvärdheten av att filmbranschen tar ettstörre samhällsansvar men var inte berett att medverka till att detta uppnåddesgenom en begäran till regeringen om ett initiativ syftande till ett avtalmellan staten och filmbranschen beträffande branschens samhällsansvar.Utskottet ansåg att yttrandefrihetsutredningens överväganden om filmcensur inteborde föregripas genom ett uttalande av till förmån för ett dyliktavtal. Sammafråga har återkommit i motion 1334 (c) men utvidgad fill att gälla ävenvideobranschen. Motionärerna yrkar att hos regeringen hemställer attöverläggningar tas upp med företrädare för film- och videobranscherna syftandetill ett avtal beträffande dessa branschers samhällsansvar. Med anledning avde föreliggande båda yrkandena i fråga om våld i filmer och videogram fårutskottet erinra om att föredragande statsrådet i propositionen (s. 24) bl. a.särskilt betonat det ansvar som föräldrarna har för vad deras barn ochungdomar tar del av i form av videogram. Han har också uttalat att engranskningsverksamhet i den form som bedrivs i barnfilmrådets regi och somavses överförd till bör kunna få en ny och viktig uppgift ispridandet av information till föräldrarna om de filmer för barn och ungdomarsom finns att hyra i videogramform. Han har vidare (s. 38) erinrat omriksdagens behandling av regeringens förslag om en lag om förbud motspridning av filmer och videogram med våldsinslag. Behandlingen ledde bl. a.till att en av föreslagen paragraf innehållande förbudmot spridning av videogram med s. k. extremvåld förklarades vilande . Statsrådet har i propositionen uttalat att han utgår från attriksdagen kommer att anta den vilande I § i videovåldslagen så snarttolvmånaders-fristen löpt ut. Han har också uttalat att hemvideobranschen ipraktiken redan synes ha inlett en anpassning till de normer som gäller förbiografbyråns granskning av biograffilm. Han utgår från att denna anpassningkommer att fortsätta och att utbudet på video snart kommer att överensstämmamed de filmer som visas på biograf. Enligt hans mening finns det inte behov avytterligare regleringar på detta område, medan man avvaktar ett ställningstagandetill yttrandefrihetsutredningens kommande förslag. Utskottetvill framhålla att utvecklingen på området bör följas med stor uppmärksamhet.Med hänsyn till att snart skall ta ställning till det vilandelagförslaget och - längre fram - till de förslag som kan väntas KrU 1981/82:30 59 bliresultatet av yttrandefrihetsutredningens arbete anser utskottet det inteerforderligt att gör vare sig det i motion 2284 (s) yrkande 6 begärdauttalandet eller den i motion 1334 (c) begärda framställningen hos regeringen. 1982års film- och videoavtal Som framgått i det föregående skall film- ochvideoavtalet träda i kraft . Enligt avtalet (4§) skallFilminstitutets styrelse bestå av sju ledamöter jämte tre suppleanter, utseddaav regeringen, som tillika utser styrelsens ordförande. Styrelsens ledamöteroch suppleanter skall utses för en fid av högst i sänder. Motionärernai motion 2284 (s) anser att styrelsen genom det nya avtalet kommer att få enavsevärt starkare position som filmpolitiskt beslutsorgan än som varit fallettidigare. Eftersom avtalet träder i kraft kan det enligtmotionärema synas märkligt att ett från kulturpolitisk synpunkt betydelsefulltbeslutsorgan regelmässigt kommer att filisättas strax före allmänna val. Enligtmotionärernas uppfattning är det önskvärt att styrelsens mandatperioderanpassas efter valperioderna. De föreslår därför ett uttalande av omatt regeringen i inledningsskedet bör tillsätta styrelsen än treår (yrkande 1). Utskottetfår med anledning härav framhålla, vilket också motionärerna gjort, attformuleringen i avtalet inte utgör något hinder mot att styrelsen -helt ellerdelvis - utses än . Något hinder mot att byta ledamötereller suppleanter under pågående mandatperiod uppställer avtalet i och för siginte heller. Enligt protokollsanteckning till avtalet (underbilaga 8 tillavtalet) kommer regeringen vid sammansättningen av styrelsen att sträva efteratt till ledamöter och suppleanter bl. a. utse personer som har sakkunskap ocherfarenhet från skilda håll på film- och videoområdet. Motionärernasbegäran syftar till att nå en överensstämmelse mellan styrelsesmandatperiod och de allmänna politiska valperio-dema. Någon sådan direktanknytning förekommer i allmänhet inte inom den stafiiga förvaltningen. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet yrkande 1 i motion 2284 (s). Enligtvad som framgår av promemorian (Ds U 1979:5) Den svenska filmpolitiken.Lägesbeskrivning och probleminventering har sätten att stödja produktion avkortfilm varit många års filmavtals löptid. a. disponerarkonstnärsnämnden /79 särskilda medel för projektbidragtill produktion av film som är avsedd att distribueras på annat sätt än genomde vanliga biograferna. Bakgmnden till anslaget var en framställning frånSvenska teaterförbundet om särskilda medel för att utveckla filmens friasektor. består av ordförande och elva andra ledamöter samtåtta suppleanter, vilka alla utses av regeringen. Åtta av ledamöterna samtsuppleanterna utses efter förslag av KLYS (Konstnärliga och litterärayrkesutövares samarbetsnämnd). KrU 1981/82:30 60 I det nya film- och videoavtalet föreskrivs (32 C§) bl. a. att viss andel av fondens medel skall användas förprodukfionsgarantier till svenska kortfilmer. Beslut om garantier skall fattasav en särskild . Enligt underbilaga 3 punkt 18 tillavtalet skall närmare bestämmelser om produktionsgarantier till svenskakortfilmer samt om sammansättning av och uppgifter för garantinämnden förkortfilm fastställas av i samråd med samt efter yttrande av Föreningen ochvideobranschen. I propositionen föreslås att huvuddelen av de medelsom tidigare anslagits till konstnärsnämnden till projektbidrag för produktionav film skall bortfalla. I stället skall resurser förprodukfionsgarantier till svensk kortfilm förstärkas med motsvarande belopp. Närdet gäller egen produktion av svensk film (32 A §) sägs iunderbilaga 3 punkt 19 bl. a. att lägst av tillgängliga medel skallanvändas till kortfilm, företrädesvis för barn. Motionärernai motion 2285 (m) vänder sig mot att närmare bestämmelser omproduktionsgarantier till svenska kortfilmer samt om sammansättning av ochuppgifter för skall fastställas av institutetsstyrelse i samråd med . Enligt motionärema är detolämpUgt att i praktiken ges vetorätt mot varjeutformning av nämndens sammansättning och arbete som inte fullt ut tillgodoserförbundets önskemål. De begär ett uttalande av om att formuleringen"i samråd" bör ersättas med "efter samråd" (yrkande 2).