bet · G501JuU32 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:32 om det militära ansvarssystemet I motion 1981/82:220 av AnitaJohansson (s) och () hemställs att hos regeringenbegär en översyn av lagar och bestämmelser som reglerar begreppen"tillrättavisning" och "disciplinstraff inom det militärarättsvårdssystemet i syfte att bringa dem i bättre överensstämmelse med vad somgäller i samhället i övrigt. Motionärerna framhåller att det militärarättsvårdssystemet inte har många likheter med det civila samhällets juridiskasystem. Den värnpliktige upplever enligt motionärerna många av de militärareglerna som ofidsenliga och omotiverade; han får känslan av att stå utanförnormalt rättsligt skydd. Motionärerna vänder sig särskilt mot militärbefattningshavares möjlighet att för begångna förseelser ålägga disciplinstraffoch tillrättavisning. Enligt mofionärernas mening leder tillämpningen avreglerna på området fill att många värnpliktiga får en negativ syn påvärnplikten och försvaret. Det är därför nödvändigt att reglerna ses över. I motion 1981/82:1109 av LarsWerner m. fl. (vpk) föreslås att hos regeringen hemställer om förslagom att den särskilda militära bestraffningsrätten avskaffas. Motionärerna uttalar att värnpliktslagen är viktig i denbemärkelsen att alla män har plikt och rätt att delta i försvaret.Lagstiftningen får emellertid enligt motionärerna inte innebära att svenskavärnpliktiga under alla förhållanden kritiklöst skall utföra order uppifrån. Imotionen anförs vidare bl. a. att de värnpliktiga kräver stopp för militärernasmöjligheter till trakasserier, bestraffningar eller hot om straff mot värnpliktigasom går till aktion för bättre villkor. Gällande bestämmelser m. m. finns i ensärskild straff- och processlagsfiftning för det militära försvaret.Straffrättsliga bestämmelser finns intagna i och i lagen (1973:18)om disciplinstraff för krigsmän. Processrättsliga bestämmelser och regler omverkställighet av disciplinstraff m. m. finns i militära rättegångslagen(1948:472) och i kungörelsen (1948:691) angående den militära rättsvården. De särskilda straffbestämmelserna i finns i21 kap., som behandlar brott av krigsmän. Dessa är lydnadsbrott, myteri,ohörsamhet mot vakt, missbruk av förmanskap, obehörig befälsutövning, våldeller hot mot 1 1981/82. JuU1981/82:32 2 krigsman, missfirmelse mot krigsman, oskickligt beteende,uppvigling av krigsmän, undanhållande, rymning, övergivande av post, onykterheti tjänsten, förargelseväckande beteende och tjänstefel. 1 22 kap. , som innehåller de s. k.krigsartiklarna, finns ansvarsbestämmelser som med något undantag ärtillämpliga endast under krig eller beredskapstillstånd. De flestabestämmelserna avser krigsmän. Vid sidan av de övriga påföljder som kan ådömas enligtbrottsbalken finns disciplinstraff för krigsmän som en särskild påföljd.Disciplinstraffen är enligt 32 kap. 6 § fritidsstraff ochdisciplinbot. I stället för disciplinstraff kan enligt 17 § lagen omdisciplinstraff för krigsmän för mindre förseelser användas tillrättavisning,dvs. varning, extratjänst, utegångsför-bud och landgångsförbud. För den processuella handläggningen av de militärabrottmålen gäller i flera hänseenden en särreglering. Militära brottmålhandläggs vid allmän domstol eller som disciplinmål. I disciplinmål är detbefattningshavare vid försvarsmakten som prövar frågan om straff för brottet.Bestraffningsrätt i disciplinmål och rätt att ålägga fillrättavisning ärtillerkänd bl. a. chef för regemente eller motsvarande förband.Tillrättavisning kan också åläggas av lägre militära chefer, bl. a. kompanichefi vissa fall. Som huvudregel gäller att beslut i disciplinmål, varigenomdisciplinstraff ålagts, skall verkställas utan hinder av att beslutet inte harvunnit laga kraft. Beslut i disciplinmål överklagas till allmän domstol. Ålagdtillrättavisning skall gå i verkställighet. Tillrättavisningsbeslutkan på begäran omprövas av närmast högre befattningshavare som harbestraffningsrätt. För att biträda bestraff-ningsberättigade chefer vidhandläggningen av disciplinmål finns auditö-rer. Militärstrafflagstiftningen reformerades genomgripandeåren 1948 och 1972. Bakom reformerna låg tanken att lagstiftningen på områdetinte bör avvika från vad som gäller på andra områden i vidare mån än som ärnödvändigt för att säkerställa försvarsmaktens effektivitet. I samband med 1975års omläggning av ansvaret för offentliga funktionärer gjordes mindre ändringari det militära ansvarssystemet. Härigenom skedde en ytterligare anpassning avförhållandena inom den militära verksamheten till dem som råder inom den civilasektorn av samhällslivet. Det militära ansvarssystemet sesöver av militäransvarskommittén (Ju 1977:09). Enligt kommitténs direkfiv (kommittéberättelsen 1978 del II s. 47) skall översynen avse heladen särskilda straff- och processordning som gäller för försvarsmaktenspersonal. En utgångspunkt för reformarbetet skall vara att söka nå fram fill enytterligare anpassning av det militära ansvarssystemet till det regelsystem somgäller inom samhället i övrigt. JuU1981/82:32 3 direktiven samma ansvarsregler i möjlig mån gälla för allanställd personal inom försvarsmakten, både militär och civil. Kommittén skallockså behandla andra frågor inom den militära rättsvården, t. ex.tillrättavisningsrätten och systemet att militära befattningshavare handläggermilitära brottmål. Kommitténberäknas avsluta sitt arbete . Frågor rörande det militäraansvarssystemet behandlades senast av justitieutskottet . Ärendetgällde då en motion om slopande av den militära bestraffningsrätten. godkända betänkande (JuU 1979/80:21) anförde utskottet att det medhänsyn till militäransvars-kommitténs pågående arbete saknades anledning tillnågon åtgärd till följd av motionen. Utskottet behandlar i dettabetänkande två motioner som gäller det militära ansvarssystemet. I mofion 220begärs att den reglering som rör disciplinstraff och tillrättavisning ses överi syfte att bringa den i bättre överensstämmelse med vad som gäller i samhälleti övrigt. I motion 1109 förespråkas att den särskilda militärabestraffningsrätten avskaffas. En motion med samma yrkande som i den sistnämnda motionenbehandlades senast av utskottet (JuU 1979/80:21). I enlighet medutskottets hemställan avslog motionen. Det militära ansvarssystemet ses f. n. över avmilitäransvarskommittén. Enligt kommitténs direktiv gäller översynen hela densärskilda straff- och processordningen för försvarsmaktens personal. Enutgångspunkt för reformarbetet skall vara att anpassa det militära ansvarssystemettill det regelsystem som gäller för samhället i övrigt. Kommittén beräknasavsluta sitt arbete . Med hänsyn till det reformarbete som sålunda pågår finnsdet enligt utskottets mening inte skäl för någon åtgärd från sidamed anledning av motionerna. att avslår motion 1981/82:220 och motion 1981/ 82:1109. JuU 1981/82:32 4 Närvarande:Bertil (), (), (), (), HansPetersson i (fp), (), (), (), (), (), (), Karl-GustafMathsson (s), (), () och ().