bet · G501CU26 · 1981-12-31 00:00:00 — ?/flg om ledigalägenheter att avslår motion 1981/82:2364 yrkandena 9 a och 9 b, 26. beträffande viss utformning avlånevillkoren att avslår motionerna 1981/82:659 yrkande 1 och 1545, 27. beträffande anslag till räntebidragm.m. att med bifall til! regeringens förslag och med avslag på motion1981/ 82: 1549 yrkande 2 under trettonde huvudtiteln för /83till Räntebidrag m.m. anvisar ett förslagsanslag av , 28. beträffande ändring avseendefördelning av kostnadsansvaret mellan staten och kommunerna för vissabostadsbidrag att godkänner vad i regeringsprotokollet förordats, 29. beträffande anslag tillbostadsbidrag m. m. att med bifall till regeringens förslag och medavslag pä motionerna 1981/82: 1548 i motsvarande del, 2360 yrkande 3, 2364yrkande 6 och 2367 yrkande 4 under trettonde huvudtiteln för /83till Bostadsbidrag m.m. anvisar ett förslagsanslag av . På civilutskottets vägnar . Närvarande: . (), Per (), RolfDahlberg (m), (), (), (), KnutBilling (m), (), (), (),(), (), i (c) ochBertil (). CU 1981/82:26 23 1Förskjutning från generella mot behovsprövade subventioner Per , , , , och (alla s) anser att dels det avsnitt i utskottets betänkande som på s.8 börjar "Vad i" och slutar "av räntesubventioneringen"bort lyda: Förändringarnainom bostadsfinansieringssystemet måste utgå från helt andra värderingar än desom väglett förslaget i proposifionen. Med utgångspunkt årsbostadspolitiska beslut måste en eventuell omfördelning ske inom ramen för enfördelningspolitik som utgår från rättvisa och solidaritet mellan alla boende.De resurser som frigörs genom en omfördelning måste användas för att bl. a. slåvakt om och utveckla den sociala bostadspolitiken, trygga en socialt nödvändignyproduktion, möjliggöra satsningar på underhåll och reparationer, förbättrabefintliga boendemiljöer samt förhindra den av de borgerliga regeringarnainledda och genomförda nedrustningen av bostadsbidragen. I motioner (s) tillriksdagen har tidigare föreslagits överläggningar mellan företrädare församtliga riksdagspartier i syfte att lägga fast riktlinjerna för en omprövningav bostadspoHfiken i huvudsak i enlighet med vad som förordas i motion 2364(s). Dessa tidigare förslag har emellertid avvisats av . Utskottetanser emellertid att vad i motioner (s) förordats alltjämt bör varautgångspunkten för en omprövning av bostadspolitiken. propositionen anförts och hemställts om förskjutningen av bostadssubventionernamedför enligt utskottets uppfattning så stora förändringar och är av så allmänkaraktär att förslagen inte kan läggas till grund för ett riksdagensgodkännande. Meddet anförda föreslår utskottet att med godkännande av vad utskottetnu anfört inte godkänner vad bostadsministern i regeringsprotokollet förordatom inriktningen av bostadssubventionerna. Detta bör ges regeringen till känna. delsutskottet under 1 bort hemställa: 1. beträlfande förskjutning från generella motbehovsprövade sub ventioner att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört och att inte godkänner vad i regeringsprotokollet förordats, t> 2 Avskaffande av räntesubventioner, såvitt avserhemställan , och (alla m) anser att utskottet under 2 bort hemställa: 2. beträffande avskaffande av räntesubventioner attriksdagen med bifall till motion 1981/82:2067 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. CU 1981/82:26 24 3Avskaffande av räntesubventioner, såvitt avser motiveringen a. . (), (), SvenEric Åkerfeldt (c), Kersfin i (c) och () anser att detstycke i utskottets betänkande som på s. 8 börjar "Ett uttryck" ochslutar "av bostadspoHfiken" bort lyda: Utskottethar med det ovan anförda inte tagit ställning till omfattningen avförskjutningen av subventionerna. Utskottet kan inte ställa sig bakom motion2067 (m) yrkande 4 vari hemställs att uttalar att räntesubventionernapå sikt skall avskaffas till den del de inte är motiverade av skildaskatteregler för olika upplåtelseformer. Ett så allmänt hållet förslag bör intebinda statsmakternas framtida handlande avseende inriktningen av detbostadspolifiska stödet. Hur ett subventionssystem skall utformas torde fåbeslutas i anslutning till framförda konkreta förslag varvid hänsyn får tas bl.a. till utvecklingen såväl inom bostadsfinansieringssystemet som inomskattesystemet, b. , och (alla m) anser - under förutsättning av bifall till reservation 2 - att det stycke i utskottets betänkande som på s. 8börjar "Ett uttryck" och slutar "av bostadspolitiken" bortlyda: Bostadsministemsovan refererade uppfattning om subventionernas inriktning utgår bl.a. från detfaktum att vissa av de utgångspunkter som låg till grund för riksdagensbostadspolitiska beslut delvis har måst överges. a. har den snabbapris- och ränteutvecklingen medfört modifieringar av bostadsfinansieringssystemet.Det har även varit nödvändigt att genom kompletterande åtgärder inomskattesystemet hävda de krav som låg till grund beslut. Förutomde beslut om förändringar i bostadsfinansieringssystemet och skattesystemet somtidigare fattats av vill utskottet erinra om attrealbeskattningsutredningen har i uppdrag att belysa konsekvenserna av realbeskattning av räntor och kapitalvinster, m. m. I utredningens direktiv anförsbl.a. att det bör prövas om en real beskattning av lån kan göra det lättare attfinna fillfredsställande lösningar på bl.a. frågan om fördelning över fiden avde reala kapitalkostnaderna. Enligt vad utskottet erfarit kommer utredningenatt avge sitt slutbetänkande . Fråganom finansiering av bostadsbyggandet behandlas även av stads-förnyelsekommittén,underhållsfondsutredningen och byggprisutred-ningen. I den senare utredningenbehandlas bl. a. frågan om räntebidragens faktiska utfall i löpande och fastapriser. under allmänna motionstiden väckta motionen 2067 (m) yrkande uttala att räntesubvenfionerna skall avskaffas till den delde inte är motiverade av skilda skatteregler för olika upplåtelseformer. CU 1981/82:26 25 Den oro för ökningen avbostadssubventionerna som bostadsministern ger uttryck för i propositionenåtföljs tyvärr inte av förslag till hur ett subventionssystem på längre siktborde vara utformat. I propositionen föreslås ytterligare extra upptrappningarav de garanterade räntorna. Bostadsministern tycks inte ha någon uppfattningom inriktningen av statens finansiella åtaganden på bostadsbyggnadsområdet. Utskottet delar den uppfattning som förs fram i motion2067 (m) yrkande 4 om räntesubventionernas roll i ett framtidabostadsfinansieringssystem. När bl.a. övervägandena av de ovan nämndautredningarna färdigställts i regeringens kansli finns underlag för att bedömahur ett finansieringssystem enligt mofionsförslaget närmare skall utformas. 1avvaktan på kommande överväganden anser utskottet att genom etttillkännagivande bör uttala vad i motionen föreslagits om räntesubventionernasroll . I avvaktan härpå bör ett bostadsfinansieringssystemutformas enligt förslaget i motion 1549 (m). Denna motion behandlar utskottetnedan. 4 Omfördelning av vissa boendekostnader Per , , , , och (alla s) anseratt dels det stycke i utskottetsbetänkande som på s. 9 börjar "Motionärernas krifik" och slutar"av boendekostnaderna" bort lyda: De i propositionen nu framförda omfördelningsförslagen ären direkt fortsättning på den borgerliga fördelningspolitik som regeringen slogin på i samband med den första s. k. besparingspropositionen. Även regeringensnu presenterade förslag saknar i stort sett överväganden om effekterna av denförordade omfördelningen. I stället för att låta en bostadspolitisk helhetssynvara utgångspunkten för de i propositionen förordade förändringarna harförslagen utformats utifrån besparingspolitiska motiv något som ytteriigarebidrar till ett bostadspolifiskt lappverk där effekten av åtgärderna för deboende blir högst olika bl.a. beroende på om man bor med hyresrätt, bostadsrätteller äganderätt. Dessutom blir effekten av omfördelningsåtgärderna olikaberoende på när huset färdigställts. Vissa årgångar av fastigheter kommer intealls att beröras av förslagen i propositionen. Utskottets nu framförda kritik av propositionen avseendegrunderna för omfördelningen innebär en anslutning till vad i motion 2364 (s)yrkande 1 förordats om inriktningen av fördelningsinsatserna. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottet under 3 bort hemställa: 3. beträffande omfördelning avvissa boendekostnader att med bifall till mofion 1981/82:2364yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. CU 1981/82:26 26 5 principernaför ett nytt räntebidragssystem RolfDahlberg, och (alla m) anser att dels det stycke i utskottets betänkande som på s.10 börjar "Det i" och slutar "fr. o. m. 1983" bort lyda: Ovanhar förslaget i motion 1549 (m) om ändring av principerna för beräkning avräntebidrag redovisats. Förutom vad där anförts bör erinras om att det nutillämpade systemet med lika stora åriiga höjningar utformades med hänsyn tillbetydligt lägre inflationstakt än den nu rådande. Subventionssystemet har letttill att kostnadsskillnaderna mellan olika årgångar av hus snarare accentuerasän utjämnas. För att motverka dessa effekter har extra uppräkningar beslutatsför äldre hus. Deti motionen förordade systemet har utformats så att en bättre anpassning tillrådande inflationstakt gjorts. Genom en relativt lika stor årlig uppräkning avden garanterade räntan blir systemet lättöverskådligt. Dessutom minskarbehovet av extra upptrappningar. Detta gör att de boende avsevärt bättre än f.n. kan förutse utvecklingen av kapitalkostnaderna. Utskottethar ovan, med bifall till förslaget i motion 2067 (m), uttalat sig för ett påsikt subventionsfritt bostadsfinansieringssystem om subventionerna inte ärmofiverade av skilda skatteregler för olika upplåtelseformer. I avvaktan på attett sådant system införs bör det nuvarande finansieringssystemet modifieras såsom föreslagits i motionerna 1549 (m) och 2316 (m). bör sålundabifalla vad i dessa motioner föreslagits. delsutskottet under 4 bort hemställa: 4. beträffande principerna för ett nytträntebidragssystem att bifaller motionerna 1981/82:1549 yrkande 1och 2316 yrkande 1, båda yrkandena i motsvarande delar, 6 Upptrappningav garanterade räntor a. . (), (), SvenEric Åkerfeldt (c), i (c) och ()anser att dels det stycke i utskottets betänkande som pä s.11 börjar "Utskottet, som" och slutar "motsvarande del"bort lyda: Utskottetkan inte ställa sig bakom förslaget i motionen ett förslag som innebär starktökade kostnader för staten och som betyder att den ovan angivnabudgetförstärkningen inte kan nås om inte andra i propositionen framfördaförslag avstås. Vad i propositionen föreslagits om extra upptrappning av degaranterade räntorna för hyreshus för tillstyrks av utskottet. Motion2364 (s) yrkande 3 avstyrks i motsvarande del. Inteheller kan utskottet fillstyrka vad i motion 2364 (s) yrkande 2 a föreslagitsom att ställning inte nu skall tas till den extra höjningen av den garanteraderäntan för hyreshus . CU 1981/82:26 27 Motionärernas förslag röjer enligt utskottets uppfattning en bristpå vilja att ta ansvar för de beslut som måste genomföras och om vilka börlämnas besked i sådan tid att bl.a. boende och bostadsföretag kan anpassa sinekonomi till de ändrade förutsättningarna. dels det stycke i utskottets betänkande som på s.11 börjar "Förslag beträffande" och slutar "yrkande 2 a"bort lyda: Förslageti motion 2364 (s) yrkande 2 a om att beslut avseende räntebidragen för år 1984och 1985 bör anstå avstyrks såvitt avser bostadsrättshusen med hänvisning tillvad ovan anförs i motsvarande fråga beträffande hyreshusen. dels det stycke i utskottets betänkande som på s.12 börjar "Förslaget i" och slutar "1983 årsbudgetproposition" bort lyda: Förslageti motion 2364 (s) yrkande 2 a om att beslut om upptrappningar för åren 1984 och1985 inte nu skulle fattas avstyrks med hänvisning till det ovan anförda. delsutskottet under 5 bort hemställa: 5. beträffande upptrappning av garanterade räntoratt godkänner vad i regeringsprotokollet förordats och avslår motionerna1981/82:1549 yrkande 1, 2316 yrkande I båda yrkandena i motsvarande delar och2364 yrkandena 2 a och 3, b.Rolf , och (alla m) anser att dels det stycke i utskottets betänkande som på s.11 börjar "Utskottet som" och slutar "motsvarande del" bortlyda: Utskottethar ovan tillstyrkt förslagen i motionerna 1549 (m) och 2316 (m) omutformningen av subventionssystemet i avvaktan på övergång till ett i principsubvenfionsfritt bostadsfinansieringssystem. Vad i propositionen och i motion2364 (s) yrkandena 2 a och 3 avstyrks med hänvisning till det anförda. dels det avsnitt i utskottets betänkande på s. 11som börjar "Den uppfattning" och slutar "yrkande 2 a" bortlyda: Ävenbeträffande bostadsrättshusen bör räntebidragen utformas enligt förslaget imotionerna 1549 (m) och 2316 (m). Däremot ställda förslag i propositionen och imotionerna avstyrks med hänvisning härtill. dels det avsnitt i utskottets betänkande som på s.12 börjar "Utskottet tillstyrker" och slutar "ovan anförts"bort lyda: Somanförts i motion 2316 (m) skapas kostnadsneutralitet mellan olikaupplåtelseformer genom den av beslutade ökade uppräkningstakten försmåhusen och vid ett bifall till förslaget i motion 1549 (m) avseenderäntebidrag för flerbostadshus. Utskottet har ovan ställt sig bakom sistnämndaförslag varav följer att utskottet inte kan acceptera vad i propositionenförordats om extra upptrappning avseende egnahem. CU1981/82:26 28 dels utskottet under 5 bort hemställa: 5. beträffande upptrappning avgaranterade räntor att bifaller mofionerna 1981/82:1549 yrkande 1 och2316 yrkande 1 båda yrkandena i motsvarande delar samt avslår vad i regeringsprotokolletförordats och motion 2364 yrkandena 2 a och 3, 7 Ökade räntebidrag för vissa flerbostadshus Per , , , , och (alla s) anseratt dels det stycke i utskottetsbetänkande som på s. 12 börjar "Som framgår" och slutar "ställdamotionsyrkandena" bort lyda: I motion 2364 (s) hävdas i motsats till vadbostadsministern gör gällande, att kostnadspariteten på grund avfastighetsbeskattningen genom förslaget i propositionen kommer att försämras istället för att förbättras mellan privata och övriga bygghertar tillflerbostadshus. Regeringens förslag kan därför inte tolkas annat än somytterligare ett steg på vägen bort från en social bostadspolitik. Motionerna2364 (s) yrkande 2 b och 2367 (vpk) yrkande 1 c tillstyrks av utskottet. Förslageti propositionen avstyrks. dels utskottet under 7 bort hemställa: 7. beträffande ökade räntebidragför vissa flerbostadshus att riks dagen bifaller mofionerna 1981/82:2364 yrkande 2 b och 2367 yrkande I c och inte godkänner vad i regeringsprotokollet föror dats, S Räntebidrag för vissa projekteringskostnader Per , , , , och (alla s) anseratt dels det stycke i utskottetsbetänkande som på s. 12 börjar "Utskottet behandlade" och slutar"tidigare ställningstagande" bort lyda: Olika åtgärder måste tas till vara som gör det möjligt attöka omfattningen av ny- och ombyggnaden av flerbostadshus. En sådan åtgärd äratt aktivt stödja och främja planering och projektering så att det finns enreserv av projekt som kan förverkligas när så anses lämpligt. Det i motion 249(s) föreslagna projekteringsstödet är ett verksamt bidrag till detta. Utskottetanser att bör tillstyrka motionen och begära preciserade övervägandenoch förslag i ämnet från regeringen. dels utskottet under 8 bort hemställa: 8. beträffande räntebidrag förvissa projekteringskostnader att med bifall till motion 1981/82:249 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. CU 1981/82:26 29 9Höjningen av det statliga bostadsbidraget RolfDahlberg, och (alla m) anser att dels det stycke i utskottets betänkande som på s.13 börjar "I sak" och på s. 14 slutar "" bort lyda: Förslageti motion SBB kombineras med ett förslag i samma motion om höjdaflerbarnstillägg. Sistnämnda förslag har hänvisats till socialutskottet. De tvåmotionsförslagen innebär att en större del av det ekonoimska stöd, som inuvarande statsfinansiella läge kan ställas till barnfamiljernas förfogande,kommer familjer med tre barn eller flera till godo än om endast en höjning avSBB görs. Utskottet anser den höjning av SBB som förordas i motionen väl avvägdmed hänsyn härtill. delsutskottet under 9 bort hemställa: 9. beträffande höjningen av det statligabostadsbidraget att med anledning av vad i regeringsprotokolletförordats och med bifall till mofion 1981/82:2360 yrkande 1 godkänner vad imotionen förordats, 10Den nedre hyresgränsen för bostadsbidrag Per , , , , och (alla s) anser att dels det stycke i utskottets betänkande som pä s.14 börjar "Som framgått" och slutar "yrkande 3 b" bortlyda: Förslageti propositionen om höjd nedre hyresgräns innebär stora försämringar för allahushåll utan barn som har bostadsbidrag eftersom någon höjning av de övrehyresgränserna för dessa hushåll inte förordas i propositionen. Ävenför vissa hushåll med barn kommer försämrade bostadsbidrag att bli följden omförslaget i propositionen accepteras ; detta inträffar även vid den höjning avSBB som föreslagits i propositionen och vilken utskottet accepterat. Omförslaget i motion 2364 (s) om en höjning av den nedre hyresgränsen, däremotgenomförs kommer flera hushåll med barn att få högre bostadsbidrag än enligtförslaget i propositionen. Dessutom finns, vid ett bifall till motionsförslagetstörre möjligheter, än om förslaget i propositionen accepteras, att hushåll medbarn som inte kan tillgodogöra sig höjningarna av de övre hyresgränserna kanbehålla sina bostadsbidrag vid nuvarande nivå. Förslaget i motionen ger ettkonkret uttryck för den vilja som utskottet tidigare ställt sig bakom och sombl.a. innebär att reformerna inom bidragssystemet skall inriktas mot att stödjahushåll med stor försörjningsbörda. Bostadsministern som i ord synes dela dennauppfattning förmår inte genorn förslag till utforma ettbidragssystem som gör det praktiskt möjligt att förverkliga den eftersträvademålsättning- CU1981/82:26 30 Förslaget i motionen 2364 (s) om nivån på den nedrehyresgränsen ger däremot en bättre möjlighet till detta. Tillsammans med deövriga förslag om bättre bostadsbidrag som förs fram i samma motion ges enannorlunda utformning av bostadsbtdragsgivningen. Utskottet finner det lämpligt att den nedre hyresgränsenändras såsom föreslagits i motionen 2364 (s) yrkande 4. Enbart dettamotionsförslag innebär att de maximalt utgående bostadsbidragen förbättras med480 kr. i förhållande till regeringens förslag. Genom vadutskottet förordat har vad i motion 2367 (vpk) yrkande 3 b föreslagitstillgodosett i inte ringa grad. Förslaget i propositionen avstyrks. dels utskottet under 10 bort hemställa: 10. beträffande den nedrehyresgränsen för bostadsbidrag att med bifall till motionerna1981/82:2364 yrkande 4 och med anledning av motion 1981/82:2367 yrkande 3 binte godkänner vad i regeringsprotokollet förordats, 11 Inkomstgränser för bostadsbidrag Per , , , , och (alla s) anseratt dels det stycke i utskottetsbetänkande som på s. 15 börjar "Förslaget i" och slutar "nedreinkomstgränser" bort lyda: Utskottet kan inte acceptera bostadsministerns förslag omoförändrade inkomstgränser för hushåll som bestar av en vuxen.Bostadsministerns ovilja att föreslå höjda nedre inkomstgränser utgår frän detfaktum att en höjning av gränserna innebär att alla hushåll som har inkomsteröver inkomstgränserna ges ett ökat stöd oberoende av försörjningsbördan. Somanförs i motion 2364 (s) innebär bostadsministerns passiva inställning att honaccepterar att inflationen tilläts urholka bidragens värde. Dessutom ärinkomstgränserna för vissa grupper så låga och avgången ur systemetså stor att justeringar måste göras. Det är enligt utskottets uppfattning därför rimligt ochfrån såväl fördelningspolitiska som bostadspolitiska utgåigspunkterförsvarbart att inkomstgränserna höjs för hushåll som består av ensamståendemed barn och ensamstående utan barn. Genom att ställa sig bakom förslaget i motionen harutskottet även accepterat motionärernas principiella inställning om attensamstående bör ha samma utrymmesstandard som makar m.fl. Förslaget i motionenger även bättre möjligheter än propositionsförslaget till ökade bostadsbidraginte minst för ungdomar. Denna grupp har kanske hårdast av alla drabbats av denförda regeringspolitiken. Genom de olika förslagen om förbättrade bostadsbidragsom förts fram i motionen om höjda nedre inkomstgränser ökar bostadsbidragenmaximalt med /år i förhållande till förslaget i CU 1981/82:26 31 propositionen.Ett bifall till mofion 2364 (s) innebär - tillsammans med övriga i mofionenföreslagna förbättringar - att bostadsbidraget för kan bli 930 kr.högre än vad som skulle bli fallet om förslaget i propositionen genomförs. Utskottettillstyrker med det anförda vad i motion 2364 (s) anförts om höjda nedreinkomstgränser. Vad i mofion 2367 (vpk) yrkande 3 c föreslagits är därigenom iväsentlig grad tillgodosett. delsutskottet under 12 bort hemställa: 12. beträiiande nedre inkomstgränsen förbostadsbidrag att r\]/isda-gen med bifall fill motion 1981/82:2364 yrkande 5och med anledning av motion 1981/82:2367 yrkande 3 c godkänner vad utskottetförordat, 12Beräkning av förmögenhet vid fastställande av bostadsbidrag RolfDahlberg, och (alla m) anser att dels det avsnitt i utskottets betänkande som på s.15 böljar "Enhgt utskottets" och på s. 16 slutar "skalltäckas" bort lyda: Bostadsministernanför att hon i avvaktan på bostadsbidragskommitténs förslag anser attändringarna inom systemet bör göras inom ramen för bidragens nuvarandeprincipiella utformning. Därefter föreslår hon en ny princip för beräkning avförmögenhet och påstår dessutom att förslaget ligger väl i linje med deöverväganden som har gjorts inom bostadsbidragskommittén, men vars förslagbostadsministern alltså avvaktar. Förutomatt bostadsministern inte avvaktar bostadsbidragskommitténs kommande betänkandeförefaller förslaget i propositionen utskottet föga genomtänkt. Så t. ex.kommer den som har ett underskott i sitt fritidshus inte att få beaktaränteutgifterna när bostadsbidraget skall bestämmas, medan däremot den som harett föga intecknat egnahem inte skulle drabbas av någon skärpning. Bostadsbidragskommitténkommer att avlämna sitt betänkande inom en snar framfid. Enligt utskottetsuppfattning är det lämpligt att kommitténs förslag avseende bedömning avförmögenhet när bostadsbidrag skall bestämmas behandlas med förtur så attriksdagen kan underställas förslag i frågan. Ett eventuelltökat anslagsbehov med anledning av det här förordade förslaget bör tas upp påtilläggsbudget. Meddet anförda får syftet med motion 2360 (m) yrkande 2 anses tillgodosett. anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. delsutskottet under 14 bort hemställa: 14. beträffande beräkning av förmögenhet vidfastställande av bostadsbidrag att med anledning av motion1981/82:2360 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. CU 1981/82:26 32 13 Avvecklingav bostadsbidragen till hushåll utan barn RolfDahlberg, och (alla m) anser att dels det stycke i utskottets betänkande som på s.17 börjar "Även vad" och slutar "kommande betänkande" bortlyda: Förslageti motionen 1548 (m) om avveckling av bostadsbidraget för hushåll utan barnligger väl i linje med de fördelnings- och bostadspolitiska principer somutskottet enhälligt ovan (s. 13) anslutit sig fill. Bidraget för denna grupphar aUtmer föriorat i reell betydelse. Genom den höjning avden nedre hyresgränsen som utskottet förordat kommer värdet av bidraget atturholkas ännu mera. Det finns inga bärande motiv för att behålla dennastödform. Som utskottet tidigare uttalat sig för bör de bostadspolifiskasatsningarna i form av bostadsbidrag främst inriktas mot barnfamiljer. Utskottettillstyrker förslaget i motionen om att bostadsbidragsgivning-en för hushållutan barn bör avvecklas i och med utgången av . Je/sutskottet under 19 bort hemställa: 19. beträffande avveckling av bostadsbidrag tillhushåll utan barn att med bifall till motion 1981/82:1548 imotsvarande del beslutar att bidragsgivningen skall upphöra i och med utgångenav ,