bet · G501NU30 · 1981-12-31 00:00:00 — Så föreslås i motion1981/82:1140 (vpk) att skall begära att regeringen lägger framförslag till ett program för installafion av mottryckskraft i kommunalafjärrvärmeverk och industriella anläggningar. Det framgår av propositionen (bilaga 17 s. 69) attmottryckskraftens andel av elproduktionen har minskat kraftigt . Frånatt ha varit () har den sjunkit fill () debåda följande åren. 5 1981/82. NU1981/82:30 66 har nyligenframlagt en rapport (SIND PM 1982:2) om förutsättningarna förmottrycksutbyggnad . Slutsatsen i rapporten är att det, om manutgår från en utveckling av elefterfrågan som motsvarar ett lägre alternativsom man har arbetat med i utredningen, sannolikt inte kommer att finnas behovav att bygga ny elproduktionskapacitet i form av kraftvärmeverk ochindustriellt mottryck förrän tidigast . Industriverketgör bedömningen att de möjligheter för utbyggnad av mottrycksproduktion somfinns i nytillkommande större fjärrvärmeverk och industriella ånganläggningarinte kommer att utnyttjas . Dock räknar industriverket med attdet i de nyfillkomman-de fjärrvärmeverken behövs vissa förberedelser för senaremottrycksproduk-fion. Verket meddelar i rapporten att det avser att informeraberörda intressenter om förutsättningarna för mottrycksutbyggnad. Utskottet hänvisar till industriverkets rappjort och anseratt den fortsatta behandlingen av denna nu bör avvaktas. I samma motion påyrkas åtgärder från regeringens sida föratt förhindra att värmeverk byggs ut i samhällen där industriell spillvärme kanutnyttjas. Utskottet vill med anledning av detta yrkande fästa uppmärksamhetenpå en föreskrift i lagen (1977:439) om energiplanering. Enligt dennaföreskrift skall en kommun vid sin planering bl. a, undersöka förutsättningarnaatt genom samverkan med annan kommun eller betydande intressent påenergiområdet, t. ex. processindustri, gemensamt lösa frågor som har betydelseför hushållningen med energi eller för energifillförseln. Finns förutsättningarför en sådan gemensam lösning skall den, heter det i lagen, tas till vara iplaneringen. Utskottet utgår från att kommunerna beaktar denna föreskrift ochfinner inte anledning till någon framställning i ämnet från tillregeringen. Åven detta motionsyrkande avstyrks alltså. Mofion 1981/82:443 (c) tar sikte på ett väsentligt ökatutnyttjande av värmepumpar i energiproduktionen. Hemställan i motionen går utpå att regeringen skall se över reglerna för bl. a. oljeersättningsfondensstödverksamhet och energisparlånen, så att "ett framtidsriktigt utnyttjandeav vår elproduktionskapacitet" gynnas i högre grad än . Detsistnämnda skall ske på det sätt som redovisas i motionen. Elenergin, som harhög energikvalitet, skall enligt motionärernas recept särskilt användas förförädling av de stora mängder billig energi med låg kvalitet som finns inaturen och i form av spillvärme. En förutsättning för ett riktigt utnyttjandeav värmepumpar är, framhålls det, att temperaturerna i våra värmesystem sänks. Värmepumpsprojekt är med de regler som f. n. tillämpasberättigade till stöd från oljeersättningsfonden. Ett stort antal sådanaprojekt har redan fått stöd från fonden. I detta sammanhang kan erinras om attfondens verksamhet skall utvärderas . Åven energisparstöd kanerhållas för installation av värmepumpar. De nya riktlinjer förenergisparstödet som NU1981/82:30 67 har antagits innebär bl. a. att ökad vikt läggsvid introduktionen av nya och förnybara energikällor. Det är enligt utskottets mening väsentligt attvärmepumpsteknikens möjligheter utnyttjas i ökad utsträckning. Med hänsyn tillvad här har sagts om förekommande stödformer är utskottet emellertid inteövertygat om att det finns skäl för en sådan framställning fill regeringen sombegärs i motionen. Därför avstyrks denna. Ytterligare ett yrkande i mofion 1981/82:1140 (vpk) är attriksdagen skall hemställa hos regeringen om förslag fill kommunalasolvärmeprogram. I proposition 1978/79:115 om riktlinjer för energipolifikeningick ett förslag till solvärmeprogram, kallat Sol 85. Programmet omfattadeåtgärder inom alla led av utvecklingskedjan från forskning till allmänanvändning av solvärmetekniken. a. ingick däri planering för attunderlätta införande av solvärme i bebyggelsen. En särskild arbetsgrupp inomoljeersättningsdelegationen har redovisat förslag till styrmedel för solvärmeintroduktionen(Ds I 1980:10). energipolitiska proposifion aviserades att enutvärdering av insatserna inom solvärmeområdet skulle göras med början . Vid sin behandling av ett mofionsyrkande omkommunala solvärmeprogram erinrade utskottet (NU 1980/81:60 s. 124) ominsatserna inom ramen för Sol 85-programmet. Utskottet ansåg inte attmotionsyrkandet borde föranleda någon åtgärd, och följde härvidlagutskottet. Samma ståndpunkt intar utskottet . En annan i mofion 1981/82:1140 (vpk) föreslagenframställning fill regeringen skulle gälla åtgärder för att befrämjautbyggnaden av närvärmesystem. Härmed menar motionärerna småskaligavärmesystem med mindre blockcentraler eller gruppkvarterscentraler.Kännetecknande för närvärmesystem är, säger de, att drifttemperaturen hållsnere och att solvärme, värmepumpar, lokal spillvärme och olika slags bränslenkan användas. Utskottet anser inte att det är befogat med någonframställning fill regeringen i detta ämne. Att utforma lämpliga värmesystem pålokal nivå är närmast en uppgift för kommunen, som därvid har att tillämpa denförut nämnda lagen om energiplanering. Det kan också förutsättas attkommunerna utan att tar något inifiativ får den information somerfordras för att de skall kunna utnyttja förekommande stödformer på dettaområde. Med det sagda avstyrks motionsyrkandet. Sist i detta avsnitt tar utskottet upp motion 1981/82:442(c). Där föreslås att skall uttala att regeringen och berördamyndigheter bör beakta de riktlinjer för oljeersättning som redovisas imotionen. Huvudsynpunkten i mofionen är att elprodukfionskapaciteten inte fårslösas bort i toppeffekter som ger liten oljeersättning. I stället bör manmedvetet arbeta för ett jämnare utnyttjande av elenergin . En sådan förändring av elutnyttjandet främjas av de underåret differentierade eltariffer som successivt införs och som det harredogjorts för tidigare i detta betänkande (s. 37). Åven de nyariktlinjer för energisparstödet som antogs av (prop.1980/81:133) kan verka på detta sätt. Bestämmelserna stimulerar användandet avsåväl kombinerade uppvärmningssystem för elenergi och fasta bränslen somlågtemperatursystem. Utskottet finner det naturligt att man avvaktarerfarenheter av de åtgärder som här har nämnts innan man riktar en påminnelseenligt motionärernas förslag till regeringen. Utskottet föreslår följaktligenatt motionen lämnas utan åtgärd. En förstärkning avoljeersättningsfondens resurser krävs i motion 1981/ 82:1571 (c). Motionärernasmotivering är att det behövs betydande investeringar för att åstadkomma den avriksdagen beslutade inriktningen av energisystemet till att baseras på ihuvudsak varaktiga, helst förnybara och inhemska, bränslen med minsta möjligamiljöpåverkan. Oljeersättningsfondens resurser är enligt mofionärerna alltförbegränsade. När motionen väcktes förelåg regeringens förslag ibudgetpropositionen om en höjning av beredskapsavgiften för oljeprodukter.Förslaget nämns dock inte i mofionen. Den föreslagna höjningen, som hartillstyrkts av näringsutskottet (NU 1981/82:3 y) och av skatteutskottet (SkU1981/82:30) och sedermera beslutats av kammaren, kommer delvisoljeersättningsfonden till godo. Utskottet är inte förberett att nu föreslå en ytterligareresursförstärkning för oljeersättningsfonden och avstyrker alltså motionen.Utskottet fäster då avseende vid det medelstillskott som blir en följd av dehöjda avgifterna och dessutom vid att, såsom framhålls i propositionen (bil. 110), en utvärdering av fondens verksamhet är planerad att äga rum till år1983. Regeringen föreslår ett formellt anslag av . tilloljeersättningsfonden för /83. Med hänsyn till riksdagensinledningsvis (s. 15) berörda beslut om de centrala energimyndigheterna saknardetta förslag numera aktualitet. Det avstyrks därför. I propositionen (bilaga 17 s. 108) meddelas attLantbrukarnas riksförbund (LRF), ochSHIO-Familjeföretagen har framställt vissa önskemål beträffande stödet frånoljeersättningsfonden. F. n. gäller att stöd inte kan utgå till projekt somkostar . Denna gräns vill de nämnda organisationerna fåsänkt till . Vidare menar de att handläggningen av mindre ärendenborde decentraliseras, till lantbruksnämnderna när det gäller jord- ochskogsbruket och trädgårdsnäringen, i övriga fall till de regionalautvecklingsfonderna eller kommunerna. Föredragande statsrådet förklarar iproposifionen att han inte är beredd att förorda några ändringar i stödetsutformning eller administration. Han betecknar det dock som angeläget att manföljer utvecklingen och systematiskt bearbetar erfarenheter av stödgivningen.Ett argument för NU1981/82:30 69 föredragande statsrådets avvisande hållning gentemotåtgärdsförslaget är att den tillämnade nya myndighetsorganisationen påenergiområdet, i vilken oljeersättningsfonden ingår som en del, snabbare skullekomma i full verksamhet om stödvillkoren och stödets administration inteändras. Efter beslut att till väsentlig del uppskjuta genomförandetav den nya organisationen har detta argument uppenbarligen fått minskadbärkraft. Det refererade förslaget från LRF m. fl. har med vissmodifikation tagits upp i motion 1981/82:819 (c). Däri föreslås att riksdagenskall uttala sig för att beloppsgränsen för stödberättigade projekt sänks till15 . och att handläggningen av ärenden där stödet uppgår till högst . decentraliseras fill lantbruksnämnderna resp. de regionalautvecklingsfonderna. Utskottet delar regeringens uppfattning att reglerna förstöd från oljeersättningsfonden inte bör ändras . Frågan om ev. ändringar avdessa regler och av ordningen för stödärendenas handläggning kan lämpligenaktualiseras vid den snart förestående översynen av oljeersättningsfondensverksamhet. Utskottet avstyrker alltså mofion 1981/82:819 (c). Stöd till prospektering efter olja, naturgas eller kol Staten lämnar stödtill prospektering efter olja och naturgas. omfattas även prospekteringefter kol av stödet. Detta ges i form av bidrag fill prospekteringsprojekt.Bidragen finansieras genom att en del av inkomsterna av den särskilda beredskapsavgiftenför oljeprodukter tillförs en statlig fond, oljeprospekteringsfonden. I budgetproposifionen föreslås (bilaga 17 s. 76 f.)ändringar i två avseenden av de grunder för bidragssystemet som hargodkänt. För det första skall det inte längre som vara ett normalt villkorför bidrag att bidragstagaren skall erlägga avgift eller vinstandel i annanform fill staten. Syftet med denna ändring är att öka intresset bland svenskaföretag för prospekteringsinsatser, särskilt i med angränsandeområden. Föredragande statsrådet framhåller att de ekonomiska villkoren förprospekterings- och utvinningsverksamhet har försämrats under de senaste årentill följd av bl. a. skärpt beskattning i värdländerna. För det andra skallregeringen kunna delegera till en myndighet att, sedan regeringen har fattatett statsbidragsbeslut av ramkaraktär, fortsättningsvis bevilja bidrag inom denfastställda ramen allteftersom mottagaren kan precisera sitt bidragsbehov. kommunisterna godtar inte den första av deangivna ändringarna utan yrkar i sin partimotion 1981/82:1140 att villkoret omvinstandel för staten skall fortsätta att gälla. I motionen kritiseras attstaten får stå för förlusten om det blir en sådan, medan en större eller mindrevinst däremot får behållas av det bidragsberättigade företaget. Utskottetfinner den i propositionen anförda motiveringen bärkraftig. 7 1981/82. NU1981/82:30 70 Utskottet ansluter sig därför till regeringens förslagbeträffande ändring av grunderna för prospekteringsstödet och avstyrker alltsåmotionsyrkandet. Regeringen föreslår vidare att ramen för de sammanlagdabidragsåtagandena vidgas från 250 milj. kr. till 650 milj. kr. Detta förslagtillstyrks av utskottet. beslut omenergipolitiken innefattade bl. a. riktlinjer för energiforskning under entreårsperiod, budgetåren 1981/ 82-1983/84. Medelsramen för verksamheten inomHuvudprogram Energiforskning skulle utgöra 1,4 miljarderkronor utöver icke disponerade medel från tidigare budgetår. Det förslag tillanslag som har framlagts i budgetpropositionen under punkten Energiforskningavser emellertid endast ett formellt belopp av . Verksamhetenfinansieras nämligen fr. o. m. det innevarande budgetåret genom en del av densärskilda beredskapsavgiften för oljeprodukter (jfr NU 1981/82:3 y, SkU1981/82:30). Jämte den angivna medelstilldelningen föreslår regeringen att denfår bemyndigande att i samband med stöd till forskning och utveckling inomenergiområdet ikläda staten ekonomisk förpliktelse för de tre budgetåren1984/85-1986/87 upp till en gräns av 200 milj. kr. resp. 115 milj. kr. Utskottet tillstyrker regeringens här nämnda förslag. Som har framhållits i inledningen beslöt förraåret att en ny myndighet, energiforskningsnämnden, skall inrättas iår. Dess uppgift blir i första hand att svara för långsiktiga och övergripandefrågor inom energiforskningsområdet. Antalet tjänster vid nämnden beräknasenligt propositionen bli 20. Motsvarande befattningar finns nu huvudsakligenhos delegafionen för energiforskning och till en del hos nämnden förenergiproduktionsforskning. Såsom ram för nämndens administrationskostnader -som finansieras med energiforskningsmedel - anges preliminärt ett belopp avinte fullt 6 milj. kr. föreslås bemyndiga regeringen att videnergiforskningsnämnden inrätta en ordinarie tjänst för chefen för nämnden med beteckningenp, dvs. en sådan tjänst som tillsätts med tidsbegränsat, normalt sexårigtförordnande. Utskottet tillstyrker detta förslag oeh har ingenting att erinramot vad föredragande statsrådet i övrigt har anfört om nämnden. Inriktningen av den verksamhet som finansieras genomenergiforskningsprogrammet diskuteras i två motioner. Moderata samlingspartietpåyrkar i sin partimotion 1981/82:2051 ett uttalande av att kommandeenergiforskningsprogram bör koncentreras till områden och tekniker där snabboljeersättning kan påräknas. I motiveringen klargörs ytterligare attenergiforskningsanslagen enligt parfiets uppfattning bör "starkt koncentreras".I första hand bör, säger man, sådana områden prioriteras som tillkonkurrenskraftiga priser snabbt kan minska vårt lands oberoende. NU1981/82:30 71 I motion 1981/82:1929 (fp) föreslåsatt riksdageri skall i en meningsyttring till regeringen ansluta sig till vadmotionären har anfört om prioriteringen inom energiforskningsprogrammets ram avenergiskog, värmepumpar och vindkraft. De nuvarande s. k. storförsöken medenergiskogar är för små, anser motionären. Erfarenhet av odling i stor skalafår man inte förrän . Försöken borde redan nu göras meraomfattande. Vidare borde vattenfallsverkets värmepumpsprojekt utvidgas.Erfarenheterna av långtidsdrift av värmepumpar bedöms nämligen av mofionärensom otillräckliga. Politiska beslut om vindkraft kan man, sägs det vidare imofionen, inte räkna med att få förrän tidigast . Idrifttagningen kan dåäga rum eller , och det är enligt mofionären i senaste laget.Han förordar att beslut om ytterligare beställningar fattas ifallvid det laget de två fullskaleprototyper som skall tas i drift har givittillfredsställande resultat. Utskottet vill allmänt framhålla att intelämpligen bör ingripa i den löpande energiforskningsverksamheten genom att göramer eller mindre allmänt hållna uttalanden avsedda att få en styrande effekt.Avsikten med det nu aktuella yrkandet i motion 1981/82:2051 (m) tycks inteheller vara denna, eftersom det är "kommande energiforskningsprogram"som motionärerna tar sikte på. Såväl besluten om energiforskningsprogrammetslångsiktiga utformning som de löpande besluten rörande särskilda projektinnefattar givetvis regelmässigt en avvägning mellan koncentration på vissahuvudområden och spridning över ett bredare register med hänsyn fill bl. a.behovet av kunskapsuppbyggnad inom energiområdet i stort. Utskottet utgår frånatt berörda instanser ägnar stor uppmärksamhet åt detta awägningsproblem både isin planering och i sina administrativa beslut. De synpunkter som förs fram imotion 1981/82:2051 (m) ingår naturligen i underlaget för sådana överväganden.I så måtto kan motionen anses bli tillgodosedd utan särskild åtgärd frånriksdagens sida. Vad utskottet anför i början av sin kommentar fill detnyssnämnda mofionsyrkandet är tillämpligt också på motion 1981/82:1929 (fp).Utskottet finner motionärens synpunkter intressanta och förutsätter att deuppmärksammas av de programansvariga. har enligt utskottets meninginte nu underlag för att göra ett sådant uttalande som motionären begär.Motionsyrkandet avstyrks följaktligen. Såsom redovisas ibudgetpropositionen (bilaga 17 s. 126) uppförs f. n. inom ramen förenergiforskningsprogrammet två vindkraftsaggregat på beställning av nämnden förenergiprodukfionsforskning (NE). Det är prototypanläggningar i full skala somvardera skall få en effekt av 2 MW. Aggregaten byggs av bl. Det ena verket skall placeras i Maglarp i och skalldrivas av , medan vattenfallsverket NU1981/82:30 72 svarar för det andra, som förläggs till påGotland. Bägge aggregaten beräknas kunna tas i drift . I mofion 1981/82:1140 (vpk) föreslås att skallbegära åtgärder av regeringen för att fler vindkraftverk skall kommatill uppförande. Motionärerna åberopar ett förslag från NE rörande produktionav vindkraftverk och menar att det redan nu finns tillräcklig erfarenhet fören sådan satsning. Med motiveringen att är ett av de områden iSverige som är bäst lämpade för vindkraftverk yrkas i motion 1981/82:1055 (vpk)att regeringen skall anmodas lägga fram förslag om en utbyggnad av vindkraft ianslutning till Forsmarksanläggningen. Genom en lokalisering till Forsmarkskulle ledningsnätet från kärnkraftverket där utnyttjas. I sitt ställningstagande till motsvarande mofionsyrkandenår (NU 1980/81:60 s. 124) redogjorde näringsutskottet för ett förslag frånNE om vindkraftssatsningar utanför energiforskningsprogrammet. I remissyttrandenöver förslaget hade bl. a. vattenfallsverket och bedömt det somlämpligast att man, innan nya beställningar gjordes, först skulle utvärdera detvå prototyper som är under uppförande. En sådan utvärdering är planeradtill . Utskottet instämde i denna bedömning och avstyrktemotionerna, som också avslogs av . Utskottet finner inte heller nu attdet finns underlag för en begäran från om ytterligare insatser påvindkraftsområdet. De båda motionerna avstyrks följaktligen. Enligt mofion 1981/82:629 (m) bör regeringen uppmanas attvidta åtgärder för att säkra att vindkraftverket i Maglarp kommer på plats. Imotionen talas om en överhängande risk för att leveransen av aggregatet intekan genomföras på grund av transportsvårigheter. En landsvägstransport skullemedföra kraftig åverkan på vägarna. Leveransen av vindkraftverket till Maglarp har genomförtsden utan att de befarade vägskadorna uppstod. Utskottetkonstaterar alltså att motionen inte påkallar någon åtgärd. En del av de förslag om anslag ochfinansiella åtgärder i övrigt som tas upp i budgetpropositionen har behandlatsi det föregående tillsammans med andra frågor som rör den verksamhet för vilkenanslagen är avsedda. Övriga anslag etc. på energiområdet behandlar utskottet idetta avsnitt. Det gäller ett antal anslagspunkter som inte har föranlett någramotioner. För utbildning och rådgivning m. m. för att spara energi erfordrasbara ett formellt belopp av , vilket utskottet tillstyrker. Denmotsatta ytterligheten representeras av , som enligtproposifionen får ett reservafionsanslag av . Ianslutning därtill föreslår regeringen att den får bemyndigande att delsgodkänna ett avtal mellan vattenfallsverket och Kraftverk, delsöverlåta en fasfighet och staten tillhörig NU1981/82:30 73 fallhöjd som skall utnyttjas i Sädva kraftstafion.Utskottet hänvisar beträffande utformningen i detalj av regeringens förslag tillframställningen om propositionen i ingressen fill detta betänkande (s. 3) ochbeträffande förslagens närmare innebörd till propositionen (bil. 17 s. 129 f.,147 f.) Ramen för borgensåtaganden från vattenfällsverkets sida för lån tillbolag där vattenfallsverket förvaltar statens aktier föreslås utvidgad med 1600 milj. kr. till i det närmaste . De övriga anslagen avserlandsbygdens elektrifiering (4,5 milj. solmätning vid meteorologiskaoch hydrologiska insfitut (ca 1,1 milj. och visst internationelltenergisamarbete (7,9 milj. Samtliga förslag tillstyrks av utskottet. I några motioner relateras statenssträvanden på energiområdet fill dess allmänna industripolifiska mål. Desocialdemokratiska partimofionerna 1981/82:1609 och 1981/82:2138 innehålleridenfiska yrkanden om att skall begära förslag från regeringen om ettvisst handlingsprogram. Detta program skulle avse samhällets verksamhet medutveckling och upphandling främst av teknik för utnyttjande av inhemska,förnybara energikällor. Det skall ange hur denna verksamhet skall organiseras iett samhällsägt utvecklings- och upphandlingsbolag. Till mofivering anförmotionärerna bl. a. följande. Det är väsentligt att staten tar initiativ så attdet snabbt kan skapas en stor hemmamarknad för den nya tekniken. Nödvändigainslag i en statlig utvecklings- oeh upphandlingsorganisation är ett handlingsprogramför offentlig upphandUng samt utvecklingsavtal mellan staten, industrin ochnågra stora beställare, t. ex. inom den kommunala sektorn. En kvantifiering avvarje förnybar energikällas sysselsättningspotenfial och en samhällsekonomiskprojektbedömning bör ingå i handlingsprograrnmet. Ett närbesläktat yrkande finns i mofion 1981/82:1049 (c). Mofionärernaönskar från regeringen en plan för teknikupphandling och exportfrämjahdeåtgärder. De vill att staten genom en avsättningsgaranti skall medverka fill enomfattande teknikupphandling på energiområdet. Utskottet har i olika sammanhang haft anledning attunderstryka teknikupphandlingens centrala roll för den tekniska utvecklingeninom näringslivet. Detta gäller för energiproduktionen likaväl som för annanprodukfion. Med hänsyn fill att energianvändningen i stor utsträckning sker ioffentlig regi kan teknikupphandlingen t. o. m. antas spela större roll somstimulansfaktor inom energisektorn än inom åtskilliga andra produktionsgrenar. Det nu angivna förhållandet har också beaktats avstatsmakterna. Utskottet (NU 1980/81:64) diskuterade ämnet i sambandmed den då framlagda propositionen om industripolitikens inriktning m. m.Därvid framhöll utskottet bl. a. att styrelsen för teknisk utveckling (STU) harett program Myndighetsservice, vars huvuddel avser teknikupphandlingsser- NU1981/82:30 74 vice, dvs. åtgärder i syfte att främja och underlättateknikupphandling vid främst statliga och kommunala myndigheter. Ett viktigtfaktum i sammanhanget är också att - ett avtre nationella utvecklingsbolag som.riksdagen har beslutat om - harpåbörjat sin verksamhet. Om denna har utskottet lämnat några uppgifteri sitt yttrande NU 1981/82:8 y. Utan att närmare än så gå in på de olika instrument somsamhället har för att främja teknikupphandling anser sig utskottet kunnakonstatera att det inte behövs någon framställning från tillregeringen för att syftet med de nu aktuella motionsyrkandena skall bli tillgodosett.Följaktligen avstyrker utskottet dessa yrkanden. Det föreslås i motion 1981/82:1609 (s) vidare attriksdagen skall ge regeringen till känna som sin mening vad motionärerna haranfört om industri- och energipolifiskt samarbete med . Vad som åsyftas ärfrämst en rad exempel på önskvärda samarbetsprojekt, bl. a. en samordnadutbyggnad av raffinaderier och petrokemisk industri samt långsiktig planeringför utnyttjande av norska gasfyndigheter. Utskottet vill erinra om att godkändeett avtal mellan och regeringar om ekonomiskt samarbete,särskilt på industri- och energiområdena, och att en fond för svensk-norsktsamarbete har bildats i enlighet med detta avtal (prop.1980/81:189, NU 1980/81:65, rskr 1980/81:427).