bet · G501JoU40 · 1981-12-31 00:00:00 — omforskningen m. m. såvitt avser verksamhetsområde (prop.1981/82:106 bilaga B) I proposifion 1981/82:106 bilaga B har regeringenföreslagit att godkänna de allmänna riktlinjer förforskningsverksamheten m. m. inom verksamhetsområde somangetts i propositionen. Ipropositionen framhålls betydelsen av en fortsatt uppbyggnad av biologisktgrundad helhetskunskap om skilda produkfionsåtgärders effekter i syfte att förde biologiska näringarna förena kraven på hög produktivitet och bättreresurshushållning. Vikten av att stödja gmndläggande forskning om bl. a.markens ekologi, skogsförnyelse och skogsproduktion samt livsmedel betonas.Vidare understryks vikten av att stärka forskamt-bildningens organisation föratt skapa ett rekryteringsunderlag för bl. a. framtida forskning. Utskottet har funnit lämpligt att i dettasammanhang behandla följande sex under allmänna motionstiden väcktamofioner berörande olika forskningsfrågor. I mofion 1981/82:800 av () yrkasatt beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts beträffande vikten av forskning och övriga åtgärder förbetryggande förekomst av mineralämnen i odlingsjorden och jordbmketsprodukter. I motion 1981 /82:872 av () yrkas,med hänvisning fill vad som anförts i motion 1981 /82:871, att hosregeringen anhåller om åtgärder i syfte att främja studier och praktiskanvändning av spårämnen främst selen inom livsmedelssektorn. I mofion 1981/82:1441 av StigJosefson m. fl. (c)yrkas att hos regeringen begär förslag om stöd till inhemsk odling avsojabönor. I motion 1981/82:1442 av ()yrkas att beslutar att hos regeringen begära att resurser till ökadforskning kring dricksvatten och miljöns påverkan på kvaliteten av vattnet iförebyggande hälsosyfte anslås. 1 1981/82. JoU 1981/82:40 2 I mofion 1981/82:1896 av m. (s,m, c, fp, vpk) yrkas att beslutar att hos regeringen begära attmöjligheten att inrätta en renforskningsstafion i i enlighet med häromframlagt förslag i betänkandet (Ds 1980:18) Lokalisering av ny verksamhet fillVästerbottens län prövas. I motion 1981/82:2106 av () yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts beträffande värdet av närmare studier av magneteffekter inom odling. I föreliggande del av propositionen redovisasregeringens överväganden rörande vissa frågor som avser forskning inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde. Uppmärksamhet ägnas bl. a. åt frågorrörande planering, främst långsiktig sådan, och samverkan mellan olika delarav forskningssystemet. Vissa övergripande prioriteringar inom forskningsverksamhetenpå området läggs också fast. Vadgäller planeringen framhålls att ()återkommande redovisar långsiktsplaner för sin verksamhet. Planerna, somspänner över relafivt långa perioder, har utgjort referensram för särskilda,femåriga verksamhetsplaner. Lantbmksuniversitetet har i samband med sinanslagsframställning för /83 lagt fram en långsiklsplan inför1990-talet och en verksamhetsplan för åren 1981 1986. Det erinras också omatt skogs- och jordbmkets forskningsråd () omorganiserats (prop.1980/81:129, JoU 1980/81:27, rskr 1980/81:336). I samband därmed har denlångsiktiga forskningsplaneringen blivit ett viktigt instmment i rådetsforskningsstödjande verksamhet. Vidare har rådet fått ett vidgat ansvar vadgäller energiforskning, livsmedelsforskning och vattenbmk. I sammanhangetnämns också de ramprogram för olika branschforskningsfrågor som förekommerinom jordbmksdepartementets verksamhetsområde. Sammanfattningsvisanser jordbmksministern att kraven på långsikfig planering är relativt vältillgodosedda vad gäller nu berörd forskning. Detanförs emellertid att den långsiktiga planeringen liksom inom andra områdenoftast är begränsad till den inom resp. forskningsinstitution bedrivnaforskningen. Vad som därför i första hand bör åstadkommas inomjordbruksdepartementets forskningssektor är enligt propositionen en bättresamverkan mellan skilda forskningsorgan vid planläggning av forskningen.Behovet av samverkan mellan olika forskningsinsfitutioner exemplifieras medförhållandena inom bl. a. livsmedelsforskningen, som spänner över vida fält innefattandeett stort antal specialdiscipliner. Flera myndigheter har fill uppgiftatt hålla sig underrättade om och samarbeta inom livsmedelsforskningen. JoU 1981/82:40 3 samarbetemed styrelsen för teknisk utveckling (STU), olika forskningsråd ochforskningsrådsnämnden (FRN), SLU samt övriga universitet och institut. Iviss utsträckning förekommer redan samverkan mellan olika forskningsorgan. Detpekas i propositionen på bl. a. samordningen av forskningen mellan skildainstitutioner och över fakultetsgränser vid SLU. Samförläggning avforskningsinstitutioner tillhörande skilda myndigheter förekommer också. Enligtjordbruksministerns mening skulle också ytterligare effektivitetsvinster kunnauppnås om forskningsplaneringen i ökad utsträckning kunde avse hela kedjanfrån råvaran via förädlingsindustrin till marknaden samt slutligavfallshantering. Utskottetfinner ingen anledning till erinran mot vad föredraganden anfört i nuförevarande avseenden. Ifråga om övergripande prioriteringar på forskningsområdet anförjordbruksministern inledningsvis att bristen på kunskap om de grundläggandesambanden mellan olika processer i de biologiska systemen och deras omgivningblivit allt tydligare och allvarligare ju snabbare skogsbruket och jordbruketutvecklats i tekniskt och ekonomiskt hänseende. Detta gäller såvälförhållandena i som internationellt. I konkurrensen med projekt av mertillämpad inriktning har de grundläggande problemställningarna haft svårt atthävda sig. Detta har främst gällt skogsforskningen. En ändring härvidlag ärdock numera på väg. I samband med organisationsförändring ändradesrådets instmktion. Rådets forskningsstödjande verksamhet kommer därmed attinriktas på stöd till mer grundläggande och långsiktig forskning. Det är enligtjordbruksministerns mening viktigt att en fortsatt, allmän satsning sker pågrundläggande forskning vid sidan av tillämpade frågeställningar, vilka försin lösning kan kräva mer djupgående, riktad forskning. Utskottetdelar jordbruksministerns uppfattning när det gäller stödet till dengrundläggande forskningen. a. av en av forskningsrådsnämnden (FRN) framlagd rapport om förslagfill övergripande innehållsliga prioriteringar inom forskningen samt denlångsiklsplan inför 1990-talet som SLU lagt fram i samband med sinanslagsframställning för /83 gör jordbruksministern vissamarkeringar av de frågor som han inom sitt ansvarsområde bedömer vara mestväsentliga som föreliggande forskningsproposition avser. Desynpunkter, som jordbmksministern därvid anför, innebär sammanfattningsvisföljande. Enökad produktivitet inom jord- och skogsbmket får inte innebära att naturresursernaöverexploateras och miljön skadas. Bevarandet av markens produktionsförmåga ärav väsenfiig betydelse för jordbmket och skogsbruket. De eventuellamöjligheterna eller nödvändigheten av att minska användningen av kemiskabekämpningsmedel och handelsgödsel I * 1981/82. JoU 1981/82:40 4 medbibehållande av hög produktivitet är av avgörande betydelse för både skogs- ochjordbruket. Insatser rörande markens ekologi bör sålunda utgöra en strategiskforskningssatsning. Det är naturligt att får huvudansvaret härför i närasamarbete med SLU. Framtidaresurser för forskningen måste i ökad utsträckning filiföras områden avsärskild betydelse för svensk skogsnärings framtida konkurrenskraft.Skogsförnyelse- och skogsprodukfionsforskning bör därvid ges hög prioritet. Vidareär det väsentligt att forskningen belyser de samhällsekonomiska konsekvenser avolika handlingsalternativ som kan uppställas för skogsbruket. Det är ocksåviktigt att studier utförs rörande de ekonomiska förutsättningarna för olikaintressenter att nyttiggöra skogen. Härvid bör speciell uppmärksamhet riktasmot de ekonomiska förutsättningarna för det kombinerade skogs- och jordbruket. Sverigemåste kunna utveckla produkter som efterfrågas inte minst på exportmarknaden.Detta gäller även inom jordbruket och skogsbruket. Därvid blir ävenmarknadskunnandet betydelsefullt. Detta är svagt utvecklat framför allt närdet gäller jordbruksprodukter. Detta område bör därför ges ökad prioritet inomramen för de resurser som tillförs forskningen och utbildningen på jord- ochskogsbrukets område. Detförutsätts vidare att behovet av forskning och försök på trädgårdsområdetägnas fortsatt uppmärksamhet av SLU i dess prioriteringar. Viktenav forskning på energiområdet understryks starkt. Forskningen bör inriktas motnya och förnybara energikällor inom jord- och skogsbruket. Forskningen kringenergisparverksamheten inom de biologiska näringarna bör också intensifieras. Ytterligaresatsningar bör göras inom livsmedelsområdet. Beredskaps-och säkerhetsaspekternabör ägnas ökad uppmärksamhet mot bakgrund av att utvecklingen inom svensklivsmedelsindustri har gett ett sårbart system med stora risker för störningargenom avspärrning eller energiavbrott. Utvecklingeninom den moderna djurhållningen har inte varit problemfri fråndjurhälsosynpunkt. Djurens hållbarhet och motståndskraft mot sjukdomar har iflera avseenden utvecklats i negativ riktning. Forskning är därför viktig pådetta område för att undvika de ansenliga produkfionsför-luster genom olikadjursjukdomar som animalieprodukfionen får vidkännas. Särskiltbetonas vikten av en helhetssyn på forskningen. a. är det väsentligt attforsknings- och utvecklingsarbetet samt problemformuleringar sker medutgångspunkt i hur hela produktionskedjan ser ut. Familjelanlbruketsavgörande betydelse för vår livsmedelsproduktion gör att de problem somundersöks och de lösningar som tas fram bör hämtas från och anpassas fill dennaföretagsform. De kombinerade lantbruksföretagens problem bör även ägnas ökaduppmärksamhet. JoU 1981/82:40 5 Utskottet har inte något att invända mot de förslagtill övergripande innehållsmässiga prioriteringar som läggs fram ipropositionen beträffande forskningen inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde. Inte heller har utskottet något att erinra mot vad iförevarande propositionsavsnitt i övrigt anförts. Utskottet vill bl. a.understryka jordbruksministerns uttalande att en väl fungerande och kvalitafivthögtstående forskamtbildning är angelägen för och debiologiska näringarna. I sammanhanget vill utskottet liksom jordbmksministernframhålla, att en fortsatt utveckling av det nordiska samarbetet, särskilt närdet gäller ett regelbundet utbud av kvalificerade doktorandkurser, måste geshög prioritet. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att godkänner deallmänna riktlinjer för forskningsverksamheten m. m. inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde som angetts i proposition 1981/82:106 bilaga B. Utskottet övergår härefter till att behandla någraunder allmänna motionsfiden väckta motioner beträffande vissa speciellaforskningsfrågor. I motion 800 betonas vikten av forskning och övrigaåtgärder för betryggande förekomst av mineralämnen i odlingsjorden ochjordbrukets produkter. Motionären påpekar att brist på såväl som överskott avlivsnödvändiga mineral- och spårämnen ger störningar i växt- ochdjurproduktion med sekundära effekter på folkhälsan i ett långsiktigtperspekfiv. Enligt motionen är bl. a. effekten av sur nederbörd påhumusfunkfionen och humus förmåga att omsätta spårämnen ofullständigt kända.Vidare framhålls att det är ofullständigt känt hur spårämnesinnehållet ilivsmedel påverkas av olika processer inom livsmedelshanteringen. Utskottetkan för sin del vitsorda att motionären berör viktiga problem om vilka ökadkunskap är angelägen. De upptagna frågorna faller också inom ett par av de iden behandlade forskningspropositionen högt prioriterade områdena,nämligen markens ekologi och livsmedelsforskningen. En forskningsplanering somavser hela produktionskedjan från råvaran via förädlingsindustrin tillmarknaden etc. svarar väl mot tankegångarna i nu berörda motion. Det bör isammanhanget vidare erinras om att den tillsatta utredningen omanvändning av kemiska medel i jord- och skogsbmket enligt sina direktiv bl. a.har till uppgift att pröva behovet av ytterligare forskning, försök ochutvecklingsarbete i syfte att få fram alternativa produktionsmetoder.Möjligheterna till ökade insatser inom bl. a. växtförädling, biologiskbekämpning och alternativ odlingsteknik bör därvid övervägas och erforderligaförslag läggas fram. En motion med motsvarande yrkande som det nu föreliggandeöverlämnades på utskottets förslag fill utredningen. Utskottetfinner under nu angivna förhållanden ingen anledning påfordra någon riksdagensytterligare JoU 1981/82:40 6 åtgärdmed anledning av motion 800. Behovetav forskning rörande spårämnens roll i livsprocessen berörs även i motion 871och den därtill hörande följdmotionen 872. I den sistnämnda begär mofionärensålunda åtgärder i syfte att främja studier och praktisk användning avspårämnen, främst selen, inom livsmedelssektorn. Enligt mofionären har en ökadmedvetenhet inte minst hos allmänheten om betydelsen av dietens roll fören god hälsa fokuserat intresset på betydelsen av brist på ett eller fleraspårämnen i dieten för uppkomst av ohälsa. Förevarande motioner syftar till attfästa uppmärksamheten på selenets betydelse bl. a. i normalkosten och som ettvärdefullt kostfillskott. Enligtvad utskottet inhämtat är frågan om användning av selen som tillskott tillkosten f. n. föremål för uppmärksamhet inom . Vissaexperimentella undersökningar rörande selen sker bl. a. vid verketstoxikologiska laboratorium. Samråd med äger vidare mm ifrågan. torde framlägga sinarekommendationer i ämnet. Mot angiven bakgrund finner utskottet det intenödvändigt med någon ytterligare åtgärd med anledning av motion872. Enligt motion 2106 framkommer genom spriddatidningsuppgifter som i många fall förefaller att vara grundade påvetenskapligt material att det i olika länder har gjorts framgångsrika försökmed magneteffekter inom växtodlingen. Vid uppgifter rörande de olika förfaringssättenhar det vanligen meddelats skördeökningar . Även i () har försök utförts med enligt uppgift gott resultat. Enligtmotionärens mening kan det vara av värde för svenskt lantbruk och växtodlare imindre skala atl man i central instans studerar hithörande förhållanden.Rimligtvis bör kapacitet kunna avdelas för att åtminstone studera denrapportering från utlandet som avhandlar försök med magneteffekter inomodlingstekniken. Utskottethar tidigare i detta betänkande uttalat sig för att forskning rörande markensekologi bör särskilt prioriteras. Ökade kunskaper om fömtsättningarna förodling och vård av skogsbruksmarker och jordbmks-marker är sålunda av avgörandebetydelse för de biologiska näringarna och miljövården. Som i det föregåendeframhållits är det naturligt att får huvudansvaret härför i nära samarbetemed SLU. Såvitt gäller bevakningen av forskningen i andra länder på skogs- ochjordbmkets område faller denna närmast på SLU. Någonytterligare åtgärd från sida med anledning av föreliggandemotionsyrkande finner utskottet inte erforderlig. I motion 1441 erinras om att det sedan slutet av1930-talet sker en förädling av sojabönor i vårt land. F. n. finns enligtmotionen tre godkända sorter i den svenska rikssortlistan, som dock odlas imycket begränsad JoU 1981/82:40 7 omfattning.Enligt motionärerna vore det önskvärt om vi här i landet kunde få till stånd enviss fältmässig odling. Det främsta hindret för en automatisk utveckling äremellertid det gap som råder mellan världsmarknadspriset på sojabönoroch det pris som de svenska odlarna kräver för att få en intäkt som ligger inivå med övriga grödor. I motionen yrkas på stöd av statsmedel till en inhemskodling av sojabönor, som i inledningsskedet lämpligen kunde omfatta 50 ha. Utskottetvill nämna att en kontinuerlig forskning bedrivs i vårt land för, att förädlafram lämpliga sojabönsorter. Bidrag till denna förädlingsverksamhet har tidigareunder en följd av år anvisats över statsbudgeten. har medelfill verksamheten anvisats från den till lantbruksstyrelsen knutnaväxtförädlingsnämnden, som för innevarande budgetår har anslagit drygt 200 000kr. för fortsatt forskning på området. Ytterligareöverväganden torde krävas innan man närmare kan bedöma förutsättningarna för enmera fältmässig odling av sojabönor i vårt land. Dessutom måste en bedömningske om andra typer av proteinväxter är mer lämpade för våra förhållanden ochvilken typ av växtprolein som från koslsynpunkt är lämpligast. Utskottetvill erinra om att av angivna skäl lämnade ettmotionsyrkande motsvarande det nu behandlade utan åtgärd. Utskottet finner inteskäl att nu påkalla något ändrat ställningstagande från sida ifrågan. Motion 1441 avstyrks därför. I motion 1442 hemställs att resurser i förebyggandehälsosyfte anslås till ökad forskning kring dricksvatten och miljöpåverkan påkvaliteten av vattnet. I motionen anförs att det dricksvatten somtillhandahålls ofta innehåller höga halter av järn, mangan och humus som kan gefärg, smak och gmmlighet. I vissa områden innehåller gmndvattnet höga halter avfluorid och radon. Ökad försurning tillför vatten tungmetaller från marken.Från befintliga avlopp tillförs ytterligare kvalitetsförsämrande tillsatsertill vattentäkterna. Motionären framhåller att forskning kring vårtdricksvatten har haft mycket låg prioritet under det attvattenvården i stort ensidigt inriktats på lätt iakttagbara miljöeffekter. Utskottetvill hänvisa till att även ifrågavarande forskningsprojekt faller inom ett avde områden, nämligen livsmedelsforskning, som i enlighet med vad i detföregående anförts bör särskilt prioriteras i den fortsatta forskningsplaneringen.Frågan om forskning rörande dricksvattnet har aktualiserats så fillvida att i sin anslagsframställning under ett nyttprojektområde för miljövårdsforskning redovisat ett detaljeratforskningsprogram rörande dricksvattenkvalitet och hälsa. Programmet harutformats gemensamt av livsmedelsverket, , vatten-ochavloppsföreningen och . Syftet med mofion 1442 torde därför blitillgodosett utan särskilt initiativ från sida. Motionen bör därförlämnas utan ytterligare åtgärd. JoU 1981/82:40 8 1 motion 1896 som underskrivils av representanterför samtliga fem riksdagspartier föreslås att hos regeringen begäratt möjligheten att inrätta en renforskningsstafion i prövas.Motionärerna hänvisar i sammanhanget till det förslag härom som framlagts avutredningen med uppdrag att utreda frågan om lokalisering av ny verksamhettill (Ds B 1980:18). Utskottet vill med anledning häravanföra följande. Isamband med att antog nu gällande rennäringslag fattaderiksdagen även beslut om olika åtgärder för att främja renskötseln. a.infördes vissa nya bestämmelser rörande statens medverkan och ekonomiska stödtill rennäringens rationalisering. I fråga om forskning och försök pårennäringens område anfördes i proposifion 1971:51 att rennäringen genomrationalisering skulle komma att bättre kunna utnyttja forskningsresultaten.Samtidigt blev näringen mer beroende av forskningens framsteg. Del ansågsangelägel alt tyngdpunkten i forskningsverksamheten lades på målforskning, somkunde väntas ge påtagliga och snabba rationaliseringsvinster. Verksamhetens inriktningborde därför närmast jämställas med den som gäller för lantbmkshögskolansförsöksverksamhet. Riksdagsbeslutet innebar att huvudmannaskapet förrenforskningen fördes över från lantbmksstyrelsen till lantbmkshögskolan.Vidare inrättades en tjänst som statsagronom vid samt entjänst som statsveterinär vid statens veterinärmedicinska anstalt. För renforskningsverksamhetendisponerar SLU f. n. lokaler dels vid en renforsknings-station i Kuolpavare,dels i Röbäcksdalen vid . Lokalerna har av SLU bedömts som otillräckliga,och den lokalmässiga uppsplittringen har framstått som hämmande förverksamheten. Renforskningens organisation och lokalisering har därför varitföremål för en utredning inom SLU, vilken ledde till att SLU gjorde enframställning till regeringen om byggande av en renforskningsstation i Vindeln.I avvaktan på att frågor om samordning m. m. av renforskningen i , Finlandoch närmare utretts lades detta förslag åt sidan. Formerna för detnordiska samarbetet beträffande renforskningen är nu fastlagda, och ettsärskilt organ Nordiskt organ för renforskning () är sedan ett års tidetablerat. Uppgiften för är alt samordna nationella forskningsinsatser. NORhar inga egna forskningsresurser. En förutsättning för det nordiska samarbetetbeträffande renforskningen är att det finns nationella forskningsresurserinkl. Enligt börrenforskningen få en samnordisk lösning. Detta har också rekommenderats vid enrektorskonferens på med deltagande från de nordiskalantbrukshögskolorna. har för sin del avgett en rekommendation om att enrenforskningsstation bör byggas i . Utskottetanser att det nu är tid att föra frågan om förstärkning av resurserna förrenforskningen i vårt land framåt. Det är bl. a. angeläget att tillse attforskningen och försöksverksamheten på rennäringens område JoU 1981/82:40 9 Förhållandena är som framgår av SLU:s uttalanden intebra f. n. Det framhålls i utredningen om ny sysselsättning i attetablerandet av en ny renforskningsstation i skulle bli av storbetydelse för rennäringen. Utskottet delar denna uppfattning och vill för sindel biträda motionsyrkandet om att möjljgheterna att inrätta en sådan stationsnarast prövas. Som framgår av vad utskottet i annat sammanhang anfört (JoU1980/81:18, p. 2) kan sambandet med annan vikfig verksamhet på området, såsomden centrala rennäringsadministrationen, ha viss betydelse vid dessaöverväganden. Det bör emellertid ankomma på regeringen att närmare bestämmahur den förordade prövningen bör genomföras. här anfört med anledning av mofion 1896 bör som sin meningge regeringen till känna. 1. beträffande/orsfcningsverksam/iefen m. m. inomjordbruksdepar tementets verksamhetsområde att godkänner deallmänna riktlinjer som angetts i proposifion 1981/82:106 bilaga B, 2. beträffandemineral- och spårämnen i jordbrukets produkter att lämnarmotion 1981/82:800 utan ytterligare åtgärd, 3. beträffandegrundämnet selen i kosten att lämnarmotion 1981/82:872 utan ytterligare åtgärd, 4. beträffandestöd till odling av sojabönor att lämnarmotion 1981/82:1441 utan ytterligare åtgärd, 5. beträffande/orsfcn/wgom dricksvatten att lämnarmotion 1981/82:1442 utan ytterligare åtgärd, 6. beträffandelokalisering av en renforskningsstation i att med bifalltill motion 1981/82:1896 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 7. beträffandemagneteffekter inom odling att lämnarmofion 1981/82:2106 utan ytterligare åtgärd. JoU 1981/82:40 10 Närvarande:Svante ()*, (), (), HansWachtmeister (m), (), ()*, (),(), (), (), EssePetersson (fp), (), ()*, () och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering. , , ,, , och (allas) anför: Ivår motion 1981/82:1915 har vi begärt en översyn av jordbrukspolitiken. Vipekar där på behovet av att sätta in jordbrukspolitiken i ett vidarelivsmedelspolitiskt perspektiv. Det är av stor vikt att förädlingsleden ochlivsmedelsproduktionen prövas i detta sammanhang. Samma sak gäller det ökandeinternationella beroendet och möjligheterna att utveckla en egen nationelllivsmedelsteknologi. Översynen av jordbrukspolitiken skall också omfattakonsumentinflytandets utveckling. Enligt vår uppfattning är detta frågor sommåste ägnas särskild uppmärksamhet i den framtida forskningsverksamheten.