bet · G501FiU40 · 1981-12-31 00:00:00 — Med moderata samlingspartiets hjälp har istället regeringsförslagen bifallits. Utskoltel noterar att moderata samlingspartiet under våren1982 har lagt fram en rad motioner med förslag innebärande betydandeskattesänkningar. Några åtgärder för att finansiera dessa förslag har intepresenterats. Förslagen leder således till en avsevärd budgetförsvagning. I ett yttrande till skatteutskottet beräknar utskottetkostnaderna för de moderata förslagen vad gäller inkomstskatterna till 4,2miljarder kronor 1983 (FiU 1981/82:6 y). Några åtgärder för alt kompenserastatsbudgeten för bortfallet föreslås inte. Utskottet avstyrkte i yttrandet detmoderata förslaget. Kostnaden för förslagen då de är fullt genomförda, ,ligger i storieksordningen . I olika motioner har moderata samlingspartiet behandlat slopandeav bolagsskatt, sänkt förmögenhetsskatt, sänkt arvs- och gåvoskatt. Vidare harutvidgningar föreslagits av skattesparandet. Från moderat håll har ocksåföreslagits höjningar av sparavdraget, införande av avdrag för barntillsyn ochavdrag för reparationer av egen bostad, sänkt skogsvårdsavgift, sänkt elskatt istödområdet. Förslagen har redovisats utan några beräkningar av kostnadseffektermen sammantaget överstiger kostnaderna vida de besparingar som manursprungligen föreslog. Utskottet tar bestämt avstånd från en skattepolitik sominnebär en ytterligare urholkning av skatteinkomsterna och med den inriktningsom föreslås i de moderata motionerna. Utskottet avvisar också den inriktning av budgetpolitikensom de moderata motionerna sammantaget indikerar. Utgångspunkter för budgetarbetet.Enligt utskottet bör budgetarbetet syfta till att ta ett fastare grepp om dentotala budgeten. Budgetens inkomstsida bör granskas lika noga som dessutgiftssida. Utskottet anser till skillnad från de borgerliga partierna attbudgetpolitiken inte bör begränsas till att enbart kontrollerautgiftsutvecklingen. Utan att på något sätt eftersätta utgifts-granskningen ärdet nödvändigt att i en rad avseenden förstärka kontrollen överinkomstutvecklingen. Den juridiska och formella kontrollen över inkomstsidanbehöver kompletteras med en granskning som i högre grad tar hänsyn tillsamhällsekonomiska och statsfinansiella aspekter. I detta syfte börredovisningen av statsinkomsterna byggas ut, bl. a. för att bättre belysa de inkomstbortfallsom förorsakas av olika typer av avdrag, skattereduktio- FiU 1981/82:40 71 ner,underuttag vid den preliminära beskattningen, skattebefrielse och underlåtenhetatt betala debiterade skatter och avgifter. Ivissa situationer, t. ex. när det gäller att stimulera någon viss typ avverksamhet, finns det ibland möjlighet att välja mellan statsbidrag och avdragvid beskattningen. I det senare fallet är redovisningen av budgeteffekternaofta mycket bristfällig och ibland helt obefintlig. Ett belysande exempel ärdet stora skaltebortfall som förorsakas av det s. k. skattesparandet. Dettaväxer f. n. i en snabb och okontrollerad takt. Redan gjorda insättningar påskattesparkonton innebär stora statsfinansiella åtaganden som sträcker sigåtskilliga år fram i tiden. En motsvarande slapphet vid kontrollen avstatsutgifter är, dess bättre, närmast otänkbar. Bl.a. med hänsyn till denna "utbytbarhet"! vissa fall mellanstatsutgifter och avdrag vid beskattningen (s. k. skatfeutgifter) finns delstarka skäl tiU en ökad samordning vid kontrollen av statsutgifter ochstatsinkomster. Härigenom erhålls en bättre överblick och det blir möjligt altnoggrant prioritera mellan olika typer av åtgärder som kan beröra såväl budgetensutgiftssida som dess inkomstsida. Ettannat inslag som enligt utskottet bör eftersträvas i budgetpolitiken för attöka möjUgheterna till överblick och underlätta meningsfulla prioriteringar äratt budgetförslaget för ett visst år bör utarbetas vid ett och samma tillfälle.Under senare år har budgetprocessen tenderat att spridas ut . För att underlätta budgetarbetet för alla parter och möjliggöra att detbedöms mot en samhällsekonomisk bakgrund, bör budgetarbetet inom regeringskanslieti allt väsentUgt äga rum och därvid resultera i en samladbedömning med noggranna prioriteringar mellan olika åtgärder med budgetmässigakonsekvenser. Ytterligareen omständighet som bör få ökad vikt gäller att studera de fördelningsmässigaeffekterna av olika ekonomisk-politiska åtgärder. Det är angeläget attambitionsgraden för sådana studier höjs. Detta är särskilt betydelsefullt motbakgrund av de kärva perspektiv som avtecknar sig såväl i fråga ombiidgetpoUtiken som när det gäller den ekonomiska poUtiken i stort för denärmaste åren. Mot bakgrund av de ovan angivna aUmänt formuleradeutgångspunkterna för den kommande budgetpolitiken finns det anledning att angevilka riktlinjer som bör gälla/ör budgetpolitiken under främst budgetåren1982183 och 1983/84, Imotion 2547 (s) föreslås en lång rad åtgärder för att bygga ut ocheffektivisera budgetprocessen. Särskilda anvisningar bör utfärdas för myndigheternasanslagsframställningar, översynsarbetet av myndigheterna bör byggas ut,indexeringar och andra typer av automatik bör på många områden mildras, detstatliga kommittéväsendet bör ses över, statens betalningsrutiner böreffektiviseras och kontrollen av s. k. utombudgetära utgifter bör stärkas. FiU 1981/82:40 72 Utskottet har inte något att invända mot vad somföreslås i motion 2547 om budgetarbetets inriktning. Detta bör ges regeringentill känna. Imotion 2547 återges översiktligt de budgetmässiga konsekvenserna av socialdemokraternasställningstaganden i eller, i de fall sådana ännu inte hunnit göras,av förslag framlagda i socialdemokratiska parti- och utskottsgruppsmotioner. Debelopp som återges uttrycker skillnaden mellan socialdemokraternas ochregeringspartiernas ställningstaganden. Uppgifterna avser de budgetmässigakonsekvenserna under /83. a. lagt fram följande förslag till utgiftsökningar på statsbudgeten. Åtagandenai fråga om pensioner kostar netto 200 milj. kr. (härtill kommer enutgiftsökning med 2:45 milj. kr. på AP-fonden). Ställningstagandet rörandesjukförsäkringen kostar 825 milj. kr. Dendel av utgiftsökningen för arbetslöshetsersättningen som faller påstatsbudgeten uppgår till 530 milj. kr. Förslaget rörande statsbidragen tillbarnomsorgen medför inga utgiftskonsekvenser för /83 (för helårberäknas utgiftsökningen till 350 milj. Detta är de fyra åtaganden somsocialdemokraterna utfäst sig att genomföra i händelse av att detblir en socialdemokratisk regering . Ettomfattande investeringsprogram presenteras i motionen som i förhållande tillregeringens förslag beräknas medföra merutgifter om 1 887 milj. kr. Ökaderesurser till AMS kostar 2 140 milj. kr., vartill kommer en merutgift förtidigare lagda förslag som uppskattas till 176 milj. kr. Blandövriga förslag med mera omfattande utgiftskonsekvenser kan nämnas höjdabarnbidrag m. m. kr., bostadspoUtiska åtgärder 505 milj. kr.,regionalpoUtiken 326 milj. kr., åtgärder inom näringspolitiken och särskildainsatser för småföretagen 183 milj. kr., åtgärder för ungdom 111 milj. kr.,studiemedel 99 milj. kr., åtgärder för barn 84 milj. kr. och presstöd 76 milj.kr. Övriga förslag till ökade statsutgifter summerar tiU 330 milj. kr. Totaltinnebär förslagen ökade statsutgifter med 7 976 milj. kr. Förslagentill utgiftsbesparingar hänför sig till stor del till samma områden som nämntsovan. I flera fall förordar motionärerna vissa utgiftsökningar men i gengäldgår man emot andra utgiftsökningar som föreslagits av regeringen. Debeloppsmässigt största besparingarna avser bostadspolitik 350 milj. kr.,arbetsmarknadspolitik 150 milj. kr. och försvaret 110 milj. kr. Totalt uppgårbesparingarna utöver regeringens förslag till 721 milj. kr. Påinkomstsidan förordas att momsen skall återställas till den nivå som rådde framtiU , vilket enligt nuvarande beräkningar väntas inbringa 3400 milj. kr. Elöjningen bör äga rum den 1 juU 1982.1 övrigt föreslås skärptskatt på större förmögenheter 100 milj. kr., skatt på videoutrustning 150 milj.kr., höjda avgifter på försenad skatteuppbörd 250 milj. kr., skatt påkraftbolagens vinster 500 milj. kr., miljöavgifter 275 milj. kr., enhyreshusavgift 650 milj. kr. och höjd skogsvårdsavgift 290 milj. kr. Ikalkylerna inberäknas också ett visst inkomstbortfall till följd av FiU1981/82:40 73 alt de höjda arbetsgivaravgifter som föreslås (se nedan)förutsätts bli avräknade i avtalsförhandlingarna. Inkomstbortfallet uppskattastill 920 milj. kr. Totalt beräknas statsinkomsterna till följd av ovan nämndaförslag öka med 4 695 milj. kr. Härtill föreslås i en särskild motion (2549) två åtgärdersom engångsvis innebär betydande inkomstförstärkningar för statsbudgeten. Genomförbättrad uppbörd av arbetsgivaravgifterna tillförs statsbudgeten enengångs-inkomst om ca 2 000 milj. kr., varav hälften faller under budgetåret1982/83. Genom förbättrad uppbörd av B-skatt tillförs statsbudgeten enengångsin-komsl om ca 5 000 milj. kr., varav 1 700 milj. kr. faller /83. Några av förslagen får konsekvenser för den del avsocialförsäkringssektorn som ligger utanför statsbudgeten. Hit hör förslagenpå pensionsområdel som leder till ökade utgifter för AP-fonden med 245 milj.kr., förslaget att förbättra delpensionen 50 milj. kr. och ökade utgifter överarbetslöshetsfonden 670 milj. kr. I gengäld föreslås höjd delpensionsavgifl225 milj. kr. och höjd arbetsgivaravgift till arbetslöshetsersättningen 1 500milj. De sammanlagda effekterna av de framlagda förslagenframgår av tabellen. Effekter /83 av förslag redovisade i motion2547 (s) (miljarder kr.) + 7,4 -1-7,3 -H0,1 + L7 -f 1,0 -1-0,7 8,3 -H 0,8-1,0' Totalt beräknas förslagen förbättraden totala statsbudgetens finanser (häri inräknas även den del avsocialförsäkringssektorn som redovisas utanför den egentliga statsbudgeten) medknappt 1000 milj. kr. för /83. Härvid har även beaktats attstalsskuldränlorna minskar något. Huvuddelen av de ovan nämnda engångsförslärkningarna avstatsinkomsterna (ca ) faller emellertid först /84. Budgetunderskottet kan som följd härav beräknas bli knappt2,lägre än enligt regeringens alternativ. Sett på längresikt bortfaller dessa engångsinkomster. I gengäld bortfaller även betydandeutgifter som FiU1981/82:40 74 också år av engångskaraktär. Hit hör stora delar av deinsatser som föreslås inom arbetsmarknadspolitiken resp. inom ramen förinvesteringsprogrammet. Långsiktigt kan budgetalternativet beräknas leda tillett underskott som är drygt 300 milj. kr. mindre än regeringens. Av vad utskottet tidigare anfört har framgått attbudgetpolitiken 1982/83 måste få en mycket stram inriktning. En försvagning avstatsfinanserna jämfört med vad som presenteras i det revideradebudgetförslaget kan enligt utskottets mening inte accepteras. Utskotietavstyrker därför den inriktning av budgetpolitiken som föreslagits frånmoderata samlingspartiet och kommunisterna. Som utskottet anförttidigare kan utskottet inte heller godta att en budgetpolitik ensidigt inriktaspå besparingar som riktas mot de sämst ställda i samhället. Med det anförda avstyrker utskottet den inriktning avbudgetpolitiken som föreslås i kompletteringspropositionen. Den inriktning avbudgetpolitiken som förordas i motion 2547 överensstämmer med de krav påbudgetpolitiken som utskottet tidigare redovisat. Utskottet föreslår därför attvad utskottet anfört med anledning av motion 2547 bör ges regeringen tillkänna. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse; 1. beträffande de allmännarikUinjerna för budgetregleringen alt med avslag på regeringens förslagi proposition 1981/82:150 bilaga 2 moment 1 och motionerna 1981/82:2550 yrkande3 och 1981/82:2557 yrkande 2 godkänner vad som förordats i motion 1981/82:2547yrkande 2 och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. FiU1981/82:40 75 Tabell 1 Försörjningsbalans 1981-1983 ................. 9 Tabell2 Bytesbalansen 1981-1983 ........................ 9 Tabell3 Förändring i BNP-komponenterna i procent av BNP föregåendeår 1978-1983 enligt rev. Tabell4 Statsbudgeten budgetåren 1981/82-1982/83 33 Tabell 5 Sammanställning avdet socialdemokratiska budgetalter nativet /83 ........................ 41 Tabell6 Effekter på statsbudgeten........................... 42 Tabell7 Effekter inom socialförsäkringssektorn ...... 43 Inledning ...................................................................... ....... 1 Denreviderade finansplanen 1982.................................. 5 Denekonomiska utvecklingen i ........................... 17 Riktlinjerför den ekonomiska politiken ......................... ..... 21 Hemställan.......................... ....................................... 28 Detreviderade budgetförslaget 1982/83 m.m................ ..... 29 Propositionen.................................................................. ..... 29 Motionerna ................................................................... ..... 37 Utskottet ...................................................................... ..... 46 Långtidsbudgeten ........................................................ ..... 46 Budgetutvecklingen1981/82 och 1982/83 ................... ..... 47 Budgetpolitiskariktlinjer.................................................. ..... 47 Sparmålför /84 ................................... ..... 49 Riktlinjerför budgetarbetet .......................................... ..... 50 FiU 1981/82:40 76 Reservationer(s) De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken ... 54 Den offentliga sektorns roll ............................. 61 Kreditpolitiken .............................................. ... 62 Näringslivets kapitalförsörjning ........................ ... 63 Det revideradebudgetförslaget ................. ... 66 Tabellförteckning ............................................ ... 75 GOTAB 72226 Slockholm I9R2