bet · G501NU25 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:25 överdel av proposition 1981/82:100 samt motioner om etableringskontroll ochbranschregister m. m. delsproposition 1981/82:100 bilaga 14 () i vad avser avsnittetFråga om åtgärder rörande förhållandena inom städbranschen (s. 67-71), dels fyra motioner ometableringskontroll och branschregister, dels en motion om översynav lagen (1974:191) om bevakningsföretag. hotell- oeh restaurangförbund har inkommitmed en skrivelse angående motionerna om etableringskontroll m. m. I det angivna avsnittet i proposition 1981/82:100 -vilket icke utmynnar i något förslag - meddelar föredragande statsrådet,handelsminister , att han inte har funnit anledning att föreslånågra särskilda åtgärder avseende städbranschen. Detta uttalande föranleds avriksdagens beslut att hos regeringen begära att frågan ometableringskontroll i städbranschen skulle utredas ytterligare (se s. 5). 1981/82:237 av Per m. fl. (s), varihemställs att hos regeringen begär en översyn avbevaknings[företags]lagen i enlighet med vad som anförts i motionen. 1981/82:239 av () och Lars-ErikLövdén (s), vari hemställs att hos regeringen anhåller om införandeav etableringskontroll enligt de riktlinjer som anförts i motionen, 1981/82:1492 av m. fl. (s), varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av enparlamentarisk utredning för branschregister och införande avetableringskontroll. 1981/82:1497 av () och Wivi-AnneRadesjö (s), vari hemställs att hos regeringen begär en utredninggenom statens 1 1981/82. NU 1981/82:25 2 industriverkom kontroll av nyföretagande i enlighet med vad i motionen anförts, 1981/82:1583 av m. fl. (vpk), vari -med motivering i motion 1981/82:1578 - hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad som i motion 1981/82:1578 anförs om att införaetableringskontroll och vidgade krav om auktorisation. Etableringskontrolloch branschregister Allmänt om etableringskontroll Huvudregeln i svensk etableringsrätt är att allnäringsutövning är tillåten för svenska medborgare och svenska juridiskapersoner såvida inte annat är uttryckligen stadgat. En rad allmännaföreskrifter, betingade av ordnings-, säkerhets-, hälsovårds- ocharbetarskyddshänsyn, medför dock begränsningar i näringsfriheten. Vidare finnsgenerella inskränkningar som t. ex. bokföringsskyldighet och skyldigheter somskattesystemet lägger på näringsutövare. För att få utöva vissa yrken krävsdessutom speciellt tillstånd (auktorisation). Medetableringskontroll förstås någon form av kontroll av de personer ellerföretag som vill etablera sig inom en bransch. Det mest långtgående sättet äratt införa rättsligt monopol. En annan typ av etableringskontroll är att vissnäringsverksamhet får bedrivas endast.efter särskilt tillstånd av statligmyndighet. Frågan om etableringskontroll har under senare årflera gånger behandlats av näringsutskottet i samband med motioner i ämnet. Utskottetavstyrkte ett motionsyrkande att branschkännedom och yrkeskunnighetskulle vara avgörande för rätten att etablera och driva rörelse (NU 1973:47).Inskränkningar i näringsfriheten som närmast skulle innebära en återgång tillforna tiders skråväsen kunde, sade utskottet, knappast vara en ändamålsenligmetod för att komma till rätta med de missbruk av lagar som en begränsad gruppföretagare utövade. Problemmed etablering av icke seriösa företag, med mindre nogräknadeentreprenadföretag, med "okynnesföretagande" av skattetekniska skälm. m. togs upp i motioner åren 1974-1976. Näringsutskottetkonstaterade (NU 1974:36) att vissa av de syften som motionärerna villefrämja redan i större eller mindre utsträckning var tillgodosedda genomlagstiftning, bl. a. konkurrensbegränsningslagen, miljöskyddslagstiftningenoch den fysiska riksplaneringen. Den då aktuella motionen avslogs. NU1981/82:25 3 uttalade utskottet (NU1975:14) att det för sysselsättningen och över huvud taget för den ekonomiskautvecklingen är väsentligt att näringslivet fortlöpande får tillskott av nyaföretag. Detta ansågs av utskottet tala mot inskränkningar i den rådandeetableringsfriheten. En samlad översyn av de problem som har medetableringsrätten att göra borde dock komma till stånd mot bakgrund avmissförhållanden på detta område. anslöt sig till utskottetsuttalande om en samlad översyn rörande rätten att etablera företag (rskr1975:102). Någon sådan samlad översyn har emellertid inte redovisats förriksdagen. En arbetspromemoria angående frågor om etableringskontroll har dockupprättats inom . De problem som hänger samman medetableringsfrågorna bevakas fortlöpande inom . Förslag till lag om låsinstallation, med bl. a.bestämmelser om auktorisation av låssmeder, lades fram i motioner åren 1978och 1979. Utskottet ansåg (NU 1977/78:46,1979/80:9) att det var osannolikt att åtgärder som auktorisationssystem ochtillståndsplikt skulle bli så effektiva att de skulle uppväga de nackdelar somde skulle medföra. I anslutning till en proposition omnäringsförbud i samband med konkurs (prop. 1979/80:83, LU 1979/80:31, rskr1979/80:284) föreslogs i en motion kommunisterna attriksdagen skulle hos regeringen hemställa om skyndsamt förslag om lagstiftningangående etableringskontroll. Syftet skulle vara att motverka den ekonomiskabrottsligheten. Motionsyrkandet om etableringskontroll avstyrktes avnäringsutskottet (NU 1979/80:53) och avslogs av . I övrigt behandladesmotionen liksom den nämnda propositionen av lagutskottet. Näringsutskotteterinrade om att en genomgripande revision av konkurslagstiftningen pågick sedanett antal år och bl. a. hade lett fram till förslaget i den aktuellapropositionen. Det är väsentligt för den ekonomiska utvecklingen attnäringslivet fortlöpande får tillskott av nya företag, anförde utskottet.Samtidigt betecknade utskottet det som angeläget att olika slags missförhållandeni företagens verksamhet så långt möjligt undanröjs och förebyggs. a.konkurs- och skattelagstiftning är viktiga instrument för detta, sadeutskottet. Inför justitieutskottets behandlingvåren (JuU 1980/81:21) av motioner om åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten yttrade sig näringsutskottet (NU 1980/81:2 y) i slutet av år1980 över två motioner med förslag om bl. a. etableringskontroll. I en socialdemokratisk partimotion hade bl. a. föreslagitsen undersökning av förutsättningarna för att införa etableringskontroll ibranscher eller näringsgrenar där skattebrottslighet och annan ekonomiskbrottslighet har särskilt stor utbredning. kommunisterna hade ien motion 1* 1981/82. NU1981/82:25 4 föreslagit att etableringskontroll skulle införas i en radbranscher. erinrade i det nämnda yttrandet om sittuttalande om etableringskontroll (se föregående avsnitt). Vidareanförde utskottet att de dittillsvarande riktlinjerna i fråga om rätten attetablera företag borde följas även framgent. Särskilda omständigheter kan,fortsatte utskottet, undantagsvis motivera etableringskontroll i en vissbransch. Frågan härom får prövas vid en noggrann granskning av just denbranschens förhållanden, så som hade skett i ett par fall. Någon allmänutredning om etableringskontroll ville utskottet inte förorda. Det finns, sadeutskottet, andra, mera direkt verkande åtgärder som man i första hand böröverväga att sätta in mot de företagare som missbrukar näringsfriheten. Utskottets socialdemokratiska ledamöter redovisade (s. 14)avvikande mening och uttalade sig för en förutsättningslös utredning ometableringskontroll. De betecknade en sådan utredning som en naturligberedskapsåtgärd inom ramen för ett program riktat mot den ekonomiskabrottsligheten och fullt förenlig med att man håller fast vid principen om enlångtgående näringsfrihet. ägnade frågan om etableringskontroll enutförlig behandling i betänkandet NU 1980/81:2, vilket avgavs med detnyssnämnda yttrandet. Med anledning av ett antal motioner om branschregisteroch etableringskontroll inom vissa branscher (bilverkstäderna, byggbranschen,hotell- och restaurangbranschen, städbolagen) redovisade utskottet flera olikautredningar som hade berört den angivna frågan samt remissbehandling oehställningstaganden av regeringen i vissa fall. I betänkandet avstyrkte utskottet motionsyrkanden som gickut på etableringskontroll inom hotell- och restaurangbranschen och förstädbolag, liksom krav på auktorisation för etablering i byggbranschen. Åvenyrkanden om inrättande av särskilda branschregister för bilverkstäder och övernäringsidkare inom byggbranschen avstyrktes. Utskottet hänvisade härvidlagtill det arbete rörande inrättande av ett s. k. basregister med grundläggandeupgifter om företag och organisationer som statskontoret hade fått i uppdrag attutföra. De socialdemokratiska ledamöterna reserverade sig (s. 31) till fördelför motionerna. Reservanterna anförde att överväganden om etableringskontrollresp. auktorisation i de aktuella branscherna lämpligen kunde ske i denutredning om möjligheterna att tillämpa etableringskontroll i olika branschersom de hade föreslagit i det förut nämnda yttrandet till justitieutskottet. Deansåg också att särskilda branschregister skulle upprättas för bilverkstäderoch för näringsidkare inom byggbranschen. Reservanterna ville att riksdagenskulle göra uttalanden till regeringen i enlighet med vad som anförts ireservationerna. Vid kammarbehandlingen av ärendet beslötsefter lika röstetal vid votering att det skulle återförvisas tillnäringsutskottet. Ärendet behandlades på nytt (NU 1980/81:39),varvid näringsutskottets majoritet och minoritet tog ställning på samma sättsom i betänkandet NU 1980/81:2. NU1981/82:25 5 Vid den förnyade kammarbehandlingenav ärendet beslöt i enlighet med utskottets förslag utomsåvitt gäller etableringskontroll för städbolag, i vilken fråga reservationenefter lika röstetal bifölls genom lottning (1980/81:39, rskr 1980/81:275). I den av riksdagengodkända reservationen sägs följande: Enligt utskottets mening bör, bl.a. med hänsyn till de argument som framförts i det särskilda yttrandet, fråganom etableringskontroll i städbranschen ytterligare övervägas. Detta bör ske iden utredning om etableringskontroll i branscher där så erfordras som harföreslagits av utskottets socialdemokratiska ledamöter i det tidigare nämndayttrandet till justitieutskottet. I betänkandet NU 1980/81:39behandlade utskottet förutom det återförvisade ärendet även ett antal motionerinom samma ämnesområde vilka hade väckts under allmänna motionstiden år 1981.De nya motionerna innehöll yrkanden om åtgärder mot icke-seriösa företag inombyggnads- och transportsektorerna och om särskilda krav för tillstånd att serveraalkoholdrycker. överlämnade med egetyttrande (NU 1980/81:4 y) till justitieutskottet två motioner från allmännamotionstiden med yrkanden om branschregister för vissa branscher och omen utredning rörande etableringskontroll. En av dessa motioner hade sammayrkande och samma upphovsmän som den nu aktuella motionen 1981/ 82:239.Utskottet hänvisade i yttrandet till sitt ställningstagande i det tidigareredovisade yttrandet NU 1980/81:2 y och i betänkandet NU 1980/81:2. Desocialdemokratiska ledamöterna åberopade i en avvikande mening vad de anfört ireservationer och i avvikande mening i de nämnda dokumenten. (JuU 1980/81:21) anslöt sig tillnäringsutskottets uppfattning att de dittillsvarande riktlinjerna i fråga omrätten att etablera företag borde följas även framgent. I likhet mednäringsutskottet ansåg justitieutskottet att det inte var påkallat med någonallmän utredning om etableringskontroll. Också beträffande inrättande av branschregisteri vissa branscher hade justitieutskottet samma uppfattning somnäringsutskottet, nämligen att det pågående arbetet med ett basregister föralla branscher borde kunna leda till en lösning som skulle tillgodosemotionsönskemålen. avstyrkte de i sammanhanget aktuellamotionsyrkandena. I en reservation (s. 96) förordade justitieutskottetssocialdemokratiska ledamöter att en utredning skulle komma till stånd rörandeförutsättningarna för införande av etableringskontroll i branscher med särskiltutbredd ekonomisk brottslighet. Det borde härvid särskilt övervägas vad somskall göras för att man skall komma till rätta med missförhållandena inomrestaurangbranschen. Likaså borde frågan om krav på auktorisation för dem somvill etablera sig i byggbranschen övervägas i den förordade utredningen.Reservanterna ville vidare att särskilda branschregister skulle komma till NU1981/82:25 6 stånd för de branscher där missbruk av den friaetableringsrätten är mest utbredd. Vid kammarbehandlingen av justitieutskottetsbetänkande JuU 1980/81:21 återförvisades detta till utskottet för förnyadbehandling. Därvid ändrade inte utskottet sitt ställningstagande. När riksdageni ånyo behandlade utskottets förslag (JuU 1980/81:40) bifölls detta. Basregister över företag och andra organisationer På regeringens uppdrag harstatskontoret i samråd med och utretthur ett s. k. basregister med grundläggande uppgifter om företag och andraorganisationer bör utformas och byggas upp. Utredningsarbetet har i juli 1981resulterat i rapporten över företag och andra organisationer - ettprincipförslag (Statskontorets rapport nr 1981:11). På grundval av förslag i rapporten och avremissinstansernas synpunkter har regeringen i proposition 1981/82:118 omåtgärder för de små och medelstora företagen samt om innovationspolitikensinriktning (bil. 1 avsnitt 3, s. 18-29) presenterat riktlinjer för utvecklingenav ett basregister för företag och organisationer. Regeringen har genompropositionen berett tillfälle att ta del av dessa. n. av finansutskottet. Ipropositionen (s. 26) anför föredragande statsrådet bl. a. följande. Den stora fördelen med ettbasregister är dock enligt min mening att det kan utgöra en för enmer samordnad datainsamling. Därmed kan en bättre och jämnare kvalitet påuppgifterna vid samhällets registrering av företag åstadkommas. Genom enförbättrad tillgång till basuppgifter kommer myndigheterna att få lättarekontakt med företag i sin verksamhet. Detta medför större möjligheter för dematt fullgöra sina myndighetsuppgifter. På motsvarande sätt har näringslivet behovoch nytta av lättillgängliga uppgifter om företagen för sin verksamhet. Vidare kommer basregistret att kunna ligga till grund försådana register hos myndigheterna som inrättats för ändamål såsom planering,forskning, tillsyn, information m. m. kommer inte att eliminera behovet av olikatyper av branschregister, men bör enligt min mening avsevärt underlättaregisterhållningen för dessa. torde även underlätta för privataorganisationer och företag att få kännedom om storlek, sammansättning ochlokalisering av för dem intressanta grupper av företag och att spridainformation till - och få kontakt med - andra företag. Registrets omfattning bör i likhet med utredningensförslag omfatta alla företag oeh organisationer som tilldelatsorganisationsnummer, alla personer som registrerat enskild firma i handels- ochföreningsregistren oeh alla fysiska personer som, utan att ha inregistreradfirma, bedriver rörelse eller har någon anställd (med undantag för anställda ihusligt arbete). Man bör emellertid undvika att registrera fysiska personersom endast tillfälligt har någon anställd, t. ex. för reparationer i hemmet.Jordbrukare NU1981/82:25 7 och fastighetsägare bör ingå i registret. Enligt minmening bör man dock undvika att i registret införa småhus- och fritidshusägaresamt personer som med ringa omsättning har taxerats för inkomst av jordbrukeller annan fastighet. Jag anser att såväl uppgifter om företaget/organisationensom dess arbetsställen bör ingå i registret. Registret skall innehållaidentifikationsuppgifter, namn/arbetsställebenämning, adressuppgifter, kod förjuridisk form, registreringsort, branschtillhörighet, antal anställda(storleksklass) samt statusmarkeringar såsom aktiv eller vilande. Vidare kaneventuella kompletterande uppgifter tillkomma såsom telefonnummer, annan benämning,bifirma/parallellfirma, eventuell koppling till annan identitet samtkompletterande branschkod eller annan beskrivning av verksamheten. Innan basregistrets innehåll fastställs mer i detalj bördet i det fortsatta utredningsarbetet beaktas vad remissinstanserria anfört.Många remissinstanser har t. ex. begärt att ägare/firmatecknare bör ingå iregistret. Det är även min åsikt att detta är en basuppgift av mer allmäntintresse. Enligt utredningen är det dock svårt att med nuvarande rutiner fåtillräcklig kvalitet och aktualitet på eventuella ägaruppgifter i basregistret.Risk finns därför att det i vissa fall skulle spridas gamla eller t. o. m. felaktigauppgifter via basregistret. Införande av ägaruppgifter i basregistret bördärför ske först då kvalitetskravet kan uppfyllas. Vidare börintegritetsfrågorna noga belysas innan en ägaruppgift införs. Föredraganden meddelar att hanavser att återkomma till regeringen i fråga om den slutliga utformningen avbasregistret och med förslag till uppdrag åt berörda myndigheter angående detfortsatta utredningsarbetet. I den inledningsvis nämnda rapporten (s. 148) redovisasriksdagens behandling under /81 av frågan om inrättande avsärskilda branschregister. uttalanden om bl. a. möjligheten attarivända ett kommande basregister för att komma till rätta med ekonomiskbrottslighet inom vissa branscher kommenteras i rapporten (s. 149) på följandesätt: Från BASUN:s' sida vill viframhålla att basregistret i första hand syftar till att skapa enkla ochrationella insamlingsvägar och en smidig spridningsorganisation förbasuppgifter om företag och organisationer. Därmed skapas möjligheter till enmindre kostsarri registerföring hos de statliga myndigheterna. Registret kandärtill ge en god överblick över verksamheten i olika branscher. För att enbranschvis redovisning av innehållet i basregistret skall kunna göras krävs attnäringsgrenskodsättningen av företag och arbetsställen är väl gjord. hari avsnitt 7.9 lämnat förslag till åtgärder för att förbättra den s. k.SNI-kodsättningen i ett basregister. För direkt kontroll av företag i olikabranscher torde skatteregistren vara de mest lämpade. Dessa register utgörockså en viktig i basregistret. Frågan om behovet av branschregister över företag bördärför prövas både mot bakgrund av innehållet i RSV:s register och ibasregistret. NU1981/82:25 8 Vissa åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten har inom skatte- ochkonkurslagstiftningen vidtagits flera åtgärder bl. a. för att man på etteffektivare sätt skall kunna komma till rätta med den ekonomiskabrottsligheten. En närmare redogörelse härför liksom för pågående reformarbetehar lämnats i justitieutskottets betänkande JuU 1980/81:21. I sammanhanget kan framhållas att genom en ändring ikonkurslagen (1921:225) näringsförbud - för högst , med viss möjlighettill förlängning - har införts som sanktion för näringsidkaresom missbrukar konkursinstitutet. Regeringen har vidare beslutat atttillsätta en kommitté (Dir. 1981:63) med uppgift att pröva frågan om utvidgaderegler om näringsförbud. Ordförande i kommittén är professor . Bland åtgärder mot ekonomisk brottslighet som harbeslutats eller föreslagits kan nämnas följande. Lagstiftningen mot bokföringsbrott har skärpts (prop.1981/82:85, JuU 1981/82:31, rskr 1981/82:159). Den nya lagstiftningen träder ikraft . avgav regeringen proposition1980/81:78 om vissa yrkestrafikfrågor. Där föreslås bl. a. åtgärder för.attkomma till rätta med olagligheter inom den yrkesmässiga trafiken. har regeringen avgivit propositionerna1981/82:142 om ändring i (ekonomiska sanktioner vid brott inäringsverksam-, het), 1981/82:143 om åtgärder mot alkohol- ochnarkotikamissbruket och 1981/82:203 om kontroll över visst automatspel. Enproposition, avseende den grå arbetskraften och skattekontrollen har aviserats. Utredningen om viss översyn av gällandeupphandlingsbestämmelser har avgivit betänkandet (Ds B 1982:1)Skattekontroll av leverantörer till stat och kommun. I betänkandet föreslår utredningen att skyldighet att vidupphandling inhämta uppgifter om anbudsgivare från de skattekontrollerande ochskatteindrivande myndigheterna skall föreskrivas i en särskild lag. Skyldighetenskall gälla såväl statliga som kommunala myndigheter. De skattekontrollerandeoch skatteindrivande myndigheterna skall lämna de uppgifter som har betydelsevid bedörhning av om anbudsgivaren fullgör sina skyldigheter i fråga om skatteroch avgifter till det allmänna. I den föreslagna lagen föreskrivs vidare att, om enleverantör med skatte-eller avgiftsskulder anlitas, den upphandlandemyndigheten skall underrätta kronofogdemyndigheten om detta och, omkronofogdemyndigheten begär det, även om ersättningsbelopp och utbetalningsdag. Beträffande upphandlingsförordningen (1973:600; omtryckt1980:850) föreslås att i 17 § skall intas en bestämmelse av innebörd att anbudinte får antas om anbudsgivaren inte i vederbörlig ordning är registrerad för NU1981/82:25 9 betalning av mervärdeskatt, innehållen preliminär A-skatteller arbetsgivaravgifter. Det förutsätts att motsvarande bestämmelse påfrivillig väg införs i de kommunala upphandlingsreglementena. I motion 1981182:239 (s) anförs attetableringen av icke seriösa företag har gjort det svårt för mångaansvarskännande företagare i olika branscher att fortsätta sin verksamhet,eftersom de inte kan konkurrera på lika och rättvisa villkor. Motionärerna sägersig värna om rätten att starta företag och rätten att driva affärsverksamhet.Samhället får dock, menar de, inte tveka att införa etableringskontroll inomvissa näringsgrenar som hotas av oseriös och brottslig verksamhet.Etableringsrätten måste utformas och regleras utifrån samhällsekonomiska ochproduktionstekniska krav. Samhället bör som villkor för en etablering fordragrundläggande kompetens för att driva företag. Bland de branscher som är särskilt utsatta för ekonomiskbrottslighet och där någon form av etableringskontroll skulle vara motiveradnämner motionärerna i första hand restaurangnäringen samt entreprenad- ochbyggnadsbranschen. Som exempel på ytterligare några utsatta områden anger destäd- och fönsterputsarbranschen, delar av transport- och bilbranscherna ochden grafiska industrin. En framtida etableringskontroll bör, anför motionärerna,principiellt riktas mot två olika huvudområden. För det första skall denmedverka till en utveckling mot balans mellan tillgång och efterfrågan och rimlig avvägning mellan olika typer av företag. För det andra måste deninnefatta krav på att den som skall starta ett företag har elementära kunskaperi bokföring och om arbetsmarknadens lagar och avtal samt erfarenhet inombranschen. Motionärerna anför att etableringskontrollen sannohktmåste "skräddarsys" för resp. näring och bransch. Enförstahandsuppgift bhr därför att klarlägga vilka områden av näringslivet sommåste omfattas av någon form av etableringskontroll. Frågan omtvångsförvaltning av företag som underlåter att följa lagar oeh regler måsteprövas'liksom möjligheten att återkalla ett givet etableringstillstånd. Vidarebör en utredning om etableringskontroll få till uppgift att utarbeta förslagtill bestämmelser om erläggande av garantibelopp vid nyetablering och omupprättande av ett centralt företa-garregister. Enligt motionärerna skulle ettbranschregister för bilverkstäder vara särskilt motiverat. I motion 1981182:1492 avsocialdemokraterna i näringsutskottet anförs att samhället har en radmöjligheter att ingripa i och reglera det privata näringslivet. Principen omnäringsfrihet hindrar dock samhället att påverka företagens handlande. Motbakgrund av bl. a. problemen med etablering av- NU1981/82:25 10 icke seriösa företag har, uttalar motionärerna, en delvisny syn på relationerna mellan samhället och företagen börjat tränga fram. Dettasynsätt innebär att samhället borde kunna sätta gränser för den friaetableringsrätten. När väsentliga samhällsintressen kräver det bör enetablering kunna förhindras, säger motionärerna. Med utvecklingen under senaredelen.av har kraven på någon form av etableringskontroll blivit fleroch starkare, fortsätter motionärerna. De nämner följande skäl till att dessakrav har rests.