bet · G501SoU25 · 1981-12-31 00:00:00 — om invandrarna och hälso- och sjukvården I motion 1980/81:374 av förste vicetalniiinnen () hemställs att hos regeringen begärutredning och ev. förslag om obligatorisk lungröntgenundersökning ;ivinvandrtire till från länder, där tuberkulosen fortfiirande iir vanlig. 1 motion I980,/81:1237 av MargaretaAndrén (fp) och () hemställs att hos regeringenbegär ;itt den av riksdtigen beslutade försöksverksamheten med psykiatrisk vårdför invandrare förläggs bl. a. lill liin. I motion 1980/81:1500 av Anna-GretaLeijon m.fl. (s) hemställs att begär atl regeringen tar uppöverläggningar med rörande förbiittrtid hälso- ochsjukvård för invandrare. Motiveringtill yrkandet finns i motion 1980/81:1499. Som redovisas i nedanståendettibell invandrade cti 410 000 utländska medborgare till undertidsperioden . Antalet utvandrtire var c;i 242000. Invandringsöverskottet uppgick således till drygt 160 0(10 utliindskamedborgtire vtirav e;i 62 000 nordbor. 1 1981/82. SoU 1981/82:25 lnvaiKlrin}!cns (imfattiilni; iy7()-l9S0 lindast utländskamedborjjare) ;s(ivcrskott/ 47 9..1 'i2 26. 20 0.1,S Invtindringens sammansiillning h;irföriindrtits i viktieti tivseentlen . Denulpräglatle arbetskraftsinvandringen från utom-nordiskti Hinder har niistanhelt upphört. 1 stället har flyktinginvandring och invtmdring genomfamiljeanknytning ökat. Av tabellen nedan frtimgår också alt storaförskjutningar har skett melhin olika liinderområden. Den ulomeuropeiskilinvandringens andel av den totahi invandringen h;ir mer än tredubbliits. Invandringenlill från olika delar av viirldcn åren 1970-198(1 dära\(iOr) Ö\r. invandrade 34 446 utländskamedborgare till . Av dessa var finska medborgare och övriganordbor. Invandringen frän och uppgick till drygt 8900personer, vilket var fier än något . Antalet utvandrare nådde sinhögsta nivå eller ca 20 800. var det dominerandeutvandrarlandet (). Av det totala invandringsöverskottet, drygt 13 000personer, svarade för 2 200, för 1 350 och för dryet 900. SoU 1981/82:25 3 I nedanstående tabell visas inviindringens fördelning pa de liindersom hiide störst tintal medbomtire bosattti i Svcriue vid iirsskiflel 19811-81. Utländskamedborgare 1|.r2.l98() Inslaget av invandrare i landet kanbelysas på följande sätt. Siffrorna avser slutet av . ( = antal utrikes fikida) utländskamedhorgare lödda i 86 i Sverigemed minst en Av första genertitionens in\;mdrarehtide ca 20 'v \;n"it i mindre an . Mer än hiilfteninvtmdrade för mer iin tio ar sedan. A\ de invtindrtire som v;ir under 18 iir(32(1 00(1) hade 33 'r båda föräldrarna födcki utomlands och 41 '} en föiiikleiföikl ulomlaiuK. SoU 1981/82:25 4 Riktlinjer för invandrar- och minoritetspolitiken m. rn. godkände riksdagenriktlinjer för invandrar- och minoritetspolitiken (prop. 1975:26, InU 1975:6.rskr 1975:160'). De antagna riktlinjerna har formulerats med utgångspunkt frånmålen jämlikhet, valfrihet och samverkan. Enligt riktlinjerna innebärjämlikhetsmålet ett fortsatt arbete för att invandrarna skall få sammamöjligheter, rättigheter och skyldigheter som befolkningen i övrigt. Regeringen utfärdade förordningen (1976:310) omåtgärder för invandrare in. Enligt bestämmelser i denna förordning skallstafiig myndighet - i enlighet med nämnda riktlinjer för invandrar- ochminoritetspolitiken - inom sitt verksamhetsområde fortlöpande beakta sittansvar för invandrare och språkliga minoriteter. Med stöd av ett bemyndigande avregeringen tillkallades invandrar-polifiska kommittén (A 1980:04) föratt göra en översyn av frågor rörande invandringen samt invandrares oeh etniskaminoriteters situation i . Kommittén har en parlamentarisk förankring. Förbättrad hälso- och sjukvård för invandrare 1 motiveringen till yrkandet imotion 1980/81:1500 (s) påpekas bl. a. att det finns omkring en miljoninvånare i som antingen själva invandrat hit eller är barn tillinvtindrarföräldrar samt aft ca en tredjedel av befolkning om någotdecennium kommer atf tillhöra denna grupp. Vidarepåpekas att invandrarstiukturen har förändrats väsentligt . Frånatt den utomnordiska invandringen fidigare dominerades av arbetsföra vuxna somomedelbart kunde gå ut i arbetslivet, består den . anför motionärerna,främst av nära anhöriga fill personer som bor i och flyktingar.Motionärerna understryker att denna förändring är förenad med betydande krav påökade resurser. I fråga om hälso- och sjukvården framhåller motionärernaatt rätteii till denna måste göras praktiskt tillgänglig även för invandrarnasamt anför bl. a. följande. Det är för många invandrarglesalandsting och kommuner svårt att bygga upp egna personella resurser för atltillgodose de angelägna behoven för alla invandrargrupper. Def finns därföranledning atf bygga upp en språk- och kulturkompetent "resursbank"fiir olika nationalitetsgrupper. För att invandrarna skulle kunna få adekvat hiilso- ochsjukvård, framför allt inom områden som förebyggande vård. psykiatri ochlångtidsvård (sjukhemsvård), krävs samordnade insatser t. o. m. överlandstingsgränserna. Det är knappast möjligt att varje landsting skallutarbeta pUiner som gäller för en liten befolkningsgru|)p inom vissa specifikavårdområden. Här behövs naturligtvis gemensamma insatser på både nationellnivå. SoU1981/82:25 5 Statens uppgifter inom hälso- ochsjukvården bör enligt vår uppfattning vara att medverka vid samplanering avverksamheter som kan vara av övergripande natur och som bör lösas genomsamverkan med flera parter. Invandrarfrågorna hör fill de områden där fleramyndigheter på olika nivåer bör samverka för atl kunna uppnå både deinvandrarpolitiska och de hälso-och sjukvårdspolitiska målen. Eff viktigt område som har stor betydelse för invandrarnainom hälso- och sjukvården är mödra- och barnhälsovården. Bristande insikter om vad invandrarsituationen betyder förden enskilda personen och vilka kulturella bakgrundsfaktorer som har betydelsevid samtal och behandling kan omöjliggöra förtroendefullt samarbete. I en är 1976 väckt motion begärdesbl. a. en utredning rörande invandrarnas speciella sjukvårdsbehov. I motionenframhölls bl. a. aft de åtgärder som vidtagits på sjukvårdsområdet för atthjälpa invandrarna framstod som otillräckliga med hänsyn till atf invandraresom blir sjuka mötfes av särskilda problem av social och medicinskkaraktär. På förslag av socialutskottet i betänkande SoU 1976/77:13avslog mofionsyrkandet. Utskottet anförde bl. a. följande. På sjukvårdsområdet har vidtagitsolika åtgärder för att underlätta språkkontakterna för invandrare.Landstingsförbundet rekommenderade sjukvårdshuvudmännen atf bekostatolkservice och har fill bl. a. distriktsläkare ochlandstingen distribuerat en förteckning kallad Invandrarnas läkarkontakter,vari läkarna sammanställts landstingsvis med uppgift om namn, adress,specialitet och språkkunnighet. I det ovan angivna slutbefänkandet (SoU1974:69) har invandrarutredningen bl. a. gett en översiktlig redovisning avhälsorisker för invandrarna. Därvid har redovisats såväl risker som kanhänföras fill situationen före utvandringen och till situationen i samband medinvandringen som störningar som kan uppstå efter en längre tids vistelse iinvandringslandef. Betänkandet utgjorde grundval för förslag om riktlinjer förinvandrar- och minoritetspolifiken, som godkände (prop.1975:26, InU 1975:6). Regeringen har i förordningen (1976:310) om åtgärder förinvandrare m. fl. a. föreskrivit att stafiig myndighet skall i enlighet meddessa riktlinjer inom sitt verksamhetsområde fortlöpande beakta sitt ansvar förinvandrare och språkliga minoriteter och därvid uppmärksamma atf särskildaåtgärder kan behövas ifråga om dessa grupper. Med hänsyn fill det ansvar sombl. a. har för invandrarna och då statens invandrarverk skallfortlöpande bevaka behovet av åtgärder samt föreslå och samordna åtgärder föratt främja invandrares sociala situation i vårt land finns det enligtutskottets mening anledning räkna med att frågan om invandrarnas speciellasjukvårdsbehov uppmärksammas utan något initiafiv av . Det förtjänar isammanhanget framhållas att den tillsatta utredningen (S 1975:04) om enny lagstiftning för hälso- och sjukvården som grundval för 1 * 1981/82. SoU 1981/82:25 6 sitt arbete skall föra en mälsäffningsdiskussion medutgångspunkt atl alla som bor i vårt land skall ha rätt lill hälso- ochsjukvård på lika villkor. Målsättningen för utredningens arbete skall präglasav en social helhetssyn på hälso- och sjukvården och därigenom även innefattaförebyggande åtgärder. 1 anslutning till behandlingen aven väckt motion om lungröntgenundersökning av invandrare (se merahärom i ett följande avsnitt i detta betänkande) fann socialutskottel detangeläget att skaffa in en bredare information beträffande frågan ominvandrarnas kontakter med hälso- och sjukvården. Utskottet anordnade därför iapril 1978 ett sammanträde med företrädare för , statensinvandrarverk och , varvid frågan belystes genomföredragningar och utfrågningar. Myndigheterna och hadeinför sammanträdet inkommit med promemorior i frågan. Beträffande frågan ominvandrarnas kontakter med hälso- och sjukvärden framhölls sammanfattningsvis ipromemoriorna och vid sammanträdet aft invandrarna inte utgör ett medicinskt problempå det sättet aff de skulle hota hälsotillståndet hos den inhemskabefolkningen. På grund av brister i hälso- och sjukvården i hemländerna kan detemellertid hos många nyanlända invandrare finnas ett ackumulerat behov både avsjukvård och hälsovård. Som ett problem framhölls att invandrarna har bristandekunskap om organisationen och utformningen av hälso- och sjukvårdsväsendet ivårt land och om de tjänster ~ inte minst rådgivning i hälsofrågor - detta kange dem. Som ett annat problem framhölls att det finns hinder i kommunikationenoch förståelsen mellan invandrarna oeh de inom hälso-och sjukvården verksammapä grund av språksvårigheter och bristande kunskaper hos de senare om vadinvandrarsituationen innebär för patienterna och om de olika kulturellabakgrundsfaktorer som har betydelse vid samtal och behandling. Som exempel påproblem av här nämnd art nämndes situationen vid psykiatrisk diagnoslik ochbehandling - där samtal mellan terapeut och patient är grundläggande - i falldå terapeuten och patienten till följd av språksvårigheter infe kan föra ettöppet och obehindrat samtal med varandra. Som ett annat exempel nämndes att förkvinnor från länder, där hemförlossning är regeln, redan tanken på att födabarn på sjukhus kan te sig oroande. Aft med små eller inga kunskaper i svenskata sig fram till och inom ett stort svenskt sjukhus med informationstavlor,kassahickor. hänvisningspilar och oändliga gångar innebär en särskildbelastning, och en förlossning utan fillgång till tolk bidrar till aff barnaföderskanblir ångestfylld och spänd. anförde i sitt iärendet avgivna betänkande SoU 1978/79:3 bl. a. följande. SoU1981/82:25 7 En grundsats för arbetet med attbygga ut hälso- och sjukvården i vårt land är att alla som bor i vårt landskall ha rätt till hälso- och sjukvård på lika villkor. Detta har bl. a.fastslagits som utgångspunkt för det utredningsarbete om en ny lagstiftningför hälso- och sjukvården, som den tillkallade hälso- ochsjukvårdsutredningen (S 1975:04) har att utföra. Denna grundsats innebär närdet gäller invandrarna att hälso- och sjukvården måste anpassas även till derassituation. Vid ovannämnda sammanträde framkom det att det härvidlag främstkrävs en god information till invandrarna om vår hälso- och sjukvård och om detjänster denna kan erbjuda, åtgärder för att stimulera invandrarna till kontaktmed den förebyggande hälsovården inom barnhälsovården, mödrahälsovården, denallmänna skärmbildsverksamheten, företagshälsovården etc. en god tolkservicesamt möjlighet för invandrarna aft vid behov få kontakt med personal sombehärskar deras språk och/eller har kunskap om föresfällningar, seder och bruki de miljöer varifrån invandrarna kommer och därigenom bättre kan mötainvandraren i vårdsituationen. I vissa sjukvårdsområden har betydande insatser gjorts föratf underlätta invandrarnas kontakter med hälso- och sjukvården men på mångahåll krävs det kraftfulla insatser i nämnda avseende. Det är därför angelägetatt frågan om hur vår hälso- och sjukvård skall tillgodose även invandrarnasbehov ägnas särskild uppmärksamhet under den fortsatta utbyggnaden på området. Def finns enligt utskottefs mening anledning att närmareöverväga de vid ovannämnda sammanträde framkomna synpunkterna på hur vår hälso-och sjukvård skall anpassas fill invandrarnas situation. Utskottet hardiskuterat bl. a. möjligheten aff låta personer som invandrar till vårt landerhålla ett hälsobesked avfattat på de olika invandrarspråken med informationom vår hälso- och sjukvård och om de tjänster som hälso- och sjukvården kanerbjuda invandrarna samt med utrymmen för noteringar av resultaten avlungröntgenundersökningar och andra hälsoundersökningar som invandrarnagenomgår. Frågan om införandet av ett hälsobesked av detta slag hör till defrågor som bör övervägas i angivna sammanhang. Pä förslag av utskottet beslutaderiksdagen (rskr 1978/79:1) att som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet sålunda anfört beträffande invandrarna och hälso- och sjukvården. Med anledning av nämndabeslut överlämnade regeringen genom beslut riksdagsskrivelsenoch utskottels belänkande till den tillkallade hälso- ochsjukvårdsutredningen (HSU) (S 1975:04). Vissa ut/-edni/igar m. Hälso- och sjukvårdsutredningen (HSU) HSU - som haft i uppdrag aftutarbeta förslag till en helt ny lagstifining för hälso- och sjukvården - avgavunder sitt slufbefänktinde (SOU 1979:78) Mål och medel för hälso-och sjukvården med förslag till en hälso-och sjukvårdslag i form av en ramlagför verksamheten. SoU1981/82:25 8 remissbehandlats och kommer att ligga till grund för enproposition som skall avlämnas . I HSU:s förslag fill hälso- och sjukvårdslag avses medhälso- och sjukvård bl. a. verksamhet för aft uppspåra sjukdomar och skador ochsom mål för hälso- och sjukvården anges att den skall främja en god hälsa hoshela befolkningen samt erbjuda sina tjänster åt alla på lika villkor. Dessa målskall enligt HSU bl. a. innebära att den som ansvarar för hälso- och sjukvårdenså långt det är möjligt skall inrätta sin verksamhet sä att betydelsen av t.ex. geografiska eller språkliga och kulturella olikheter kan begränsas. En godhälso- och sjukvård skall enligt HSU bl. a. fillgodose de vårdsökandes behov avtrygghet och kvalitet, präglas av en helhetssyn på den enskildes förhållanden,vara nära och lätt tillgänglig samt vara organiserad så att goda kontaktermellan de värdsökande och hälso- och sjukvårdens personal underlättas.Landstingskommunerna och kommunerna som infe ingår i landstingskommun(sjukvårdshuvudmännen) skall ha ett totalansvar för hälso- och sjukvården,vilket bl. a. skall innebära aft varje huvudman skall bära ett samlat ansvarför atf främja hälsan hos dem som är bosatta inom huvudmannens område och föraff en god hälso- och sjukvård erbjuds dem. Utredning om hälso- och sjukvård inför 1990-talet sjukvårdsdelegationbeslutade att ett principprogram för den framtida hälso- ochsjukvården med sikte på åren 1990-2000 (HS 90) skall upprättas. För atf ledautredningsarbetet tillsattes en styrgrupp med företrädare för staten ochLandstingsförbundet. svarar för det praktiskautredningsarbetet, som beräknas pågå . Under utredningsarbetet skall bl. a. beaktas att hälso-och sjukvården inte skall fungera enbart som mofftigare av vårdsökande. Enutgångspunkt skall vara aff hälso- och sjukvården - vid sidan av detraditionella sjukvårdsuppgifterna - utifrån sin kunskap om hälsoproblemensuppkomst och orsaker aktivt arbetar för atf samhället som helhet verkar för attbibehålla och förbättra befolkningens fysiska, psykiska och sociala hälsa. Utredningsarbetet har indelE.ts i två etapper. Under denförsta etappen har arbetet inriktats på att man skall redovisa och analyseraolika områden av betydelse för inriktningen av det fortsatta utredningsarbetet. Inom ramen för den första etappen haren radunderlagssfudier tagits fram. av vilka flertalet redovisats i följande frevolymer i . nämligen Hälsorisker - en kunskapssammanställning (SOU1981:1), Ohälsa och vårdutnyttjande (SOU 1981:2) samt Hälso- och sjukvård iinfernafionellt perspekfiv (SOU 1981:3). Inom ramen för HS 90-projektefs första etapp har ävenframlagts skriften Sjukdom- ett relativt begrepp. Sjukdomsbegreppet sett i ettsocialantropo- SoU 1981/82:25 9 logiskt perspekfiv (redovisar 1980:5). Iskriften, som utarbetats av socialantropologen , belyses bl. a.den betydelse invandrares kulturella bakgrund kan ha för sjukdomsuppfattningaroch beteenden vid sjukdom. Det understryks i skriften att det är väsentligt aftkulturella skillnader beaktas inom hälso- och sjukvården. I den tillsammans med ovannämnda volymer framlagdaskriften (SOU 1981:4) Utgångspunkter och riktlinjer för det fortsatta arbetethar redovisats bl. a. av sjukvårdsdelegation i fjolgodkända riktlinjer för den andra etappen i utredningsarbetet. Generellautgångspunkter för utredningsarbetet i denna etapp skall vara (1) atf hälso-och sjukvårdens verksamhet måste utgå från ett offensivt hälsopolitisktsynsätt. (2) att befolkningens behov av vård skall vara av avgörande betydelseför fördelningen av hälso- och sjukvårdens resurser samt (3) att hälso- ochsjukvårdens resursinsatser härutöver måste relateras till såväl samhällsekonomiskasom sysselsättningspolitiska mål och restriktioner. En av utgångspunkterna för utredningsarbetet medhälsoupplysning skall vara aff denna i första hand inriktas på vissariskgrupper såsom bl. a. vissa invandrargrupper. Efter gemensamma överläggningarmellan representanter för det svenska och det finskasocial- och hälsovårdsministeriet tillsattes en svensk-finskarbetsgrupp med syfte aff belysa möjligheterna aff förbättra de finskspråkigainvandrarnas situation inom den svenska hälso-och sjukvården samt socialvården. Arbetsgruppen, som benämns Arbetsgruppen rörande definskspråkiga invandrarnas situafion inom den svenska hälso- och socialvården,består av representanter för och . förmotsvarande finska organ samt för vårdhuvudmän i och . Enligt arbetsgruppens mandat, som fastställts av de finskaoch svenska regeringarna skall arbetsgruppen kartlägga de faktiskaproblem som invandrarna, främst på grund av språksvårigheter, kan ställas införinom dessa sektorer. Arbetsgruppen skall även kartlägga de eventuella probleminom hälso- och socialvårdssektorn som återvändande finska medborgare kanställas inför i . Enligt mandatet skall arbetsgruppen rapportera om sittarbete fill def svenska och fill def finska social- ochhälsovårdsministeriet. Arbetsgruppen äger rätt aft inkomma med förslag tillnämnda departement/ministerium, berörda myndigheter och organisationer. Arbetsgruppen har avgivit en rapport överde två första verksamhetsåren. 1 detta första skede har arbetsgruppenkoncentrerat sina genomgångar till att avse främst förhållandena i Sverige.Förhållandena i SoU1981/82:25 1' avser arbetsgruppen att la upp i sitt fortsattaarbete. De allmänna frågor som gruppen diskuterar i rapporten ärspråkfrågan, behovet av en utbyggd information, av ytterligare utrednings- ochkartläggningsarbete inom vissa områden, av seminarier för berördapersonalkategorier och av tjänsfemannautbyte mellan länderna. Vidare las uppfrågor som gäller vissa särskilda persongrupper. Det gäller barn och ungdom,åldringar, missbrukare samt patienter inom den psykiatriska vården. har sänt ut rapporten tillsjukvårdshuvudmännen för kännedom. Invandrarpolitiska kommitténsuppgift i fråga om uppdraget aft göra en översyn av invandrares och etniskaminoriteters situation i skall enligt direktiven för översynsarbetelvara atf överväga den fortsatta inriktningen av åtgärder för invandrare ochminoriteter i i anslutning fill riktlinjer för invandrar- ochminoritetspolitiken samt föreslå de preciseringar i riktlinjerna som ärnödvändiga, främst med hänsyn till valfrihefsmålet. Kommittén skall varaoförhindrad atf efter hand pröva olika frågor med anknytning till invandraresoch etniska minoriteters sociala, arbetsmarknads-, utbildnings-, kulturella ochreligiösa situation, i den mån dessa frågor inte utreds i annan ordning.Kommittén skall särskilt utreda frågan om samhällets möjligheter på längre siktaft erbjuda språkliga minoriteter i utbildning, vård och service påderas språk. Viss kontakt mellan statens invandrarverk och ägde påinitiativ av statens invandrarverk en konferens rum med representanter förinvandrarverket och ett 20-tal polifiska företrädare för ,varvid invandrarfrågor diskuterades. Från Landstingsförbundels sida framhöllsbl. a. att avser aft ta intitativ till en samordning avinformationen till invandrare så att de olika landstingen skall kunna dra nyttaav varandras erfarenheter. Frän Landstingsförbundets sida underströks attinvandrarfrågorna för landstingens vidkommande är sammanlänkade med statligabeslut och inifiativ och att man mot denna bakgrund ville efterlysa på vilketsätt sfatsmakterna mera konkret kan medverka till åtgärder som svarar motinvandrarpolitikens särskilda krav. Obligatorisk lungröntgenundersökning av invandrare frånvissa länder I motion 1980/81:374 (m) anförsinledningsvis att tuberkulosen minskat mycket dramatiskt i under desenaste årtiondena, nämligen från ca SoU 1981/82:25 11 20 000 nya fall till 991 nya fall . samtatt den minskade förekomsten av tuberkulos bl. a. lett till atl man upphört medcalmettevac-cinering av nyfödda (). Detta innebär, anför motionären, atti år praktiskt tagel alla barn upp lill ålder kommer att saknavaccinationsskydd mot tbc-smitta. Av de 991 tuberkulosfallen var emellertid, påpekarmotionären. således betydligtvanligare bland invandrare än bland svenskar och många av de insjuknade vetinte att de har sjukdomen, eftersom del dröjer innan den ger några symtom. Enligt motionären bör invandrare, som kommer från länderdär tuberkulosen är vanlig och som avser att stanna i eller temporärtarbeta här, för sin egen skull underkastas lungrcintgen ellerskiirmbildsundersökning vid ankomsten. Motionären framhåller bl. a. atl del blir allt angelägnareatt smillfara i samhället i möjligaste mån förebyggs, eftersom det numera förvarje år tillkommer en ny årskull barn som sakiiiir vacciiiationsskydd mottuberkulos. Nuva/iinde ord/ting heträffande skärmbilds- ellerlungröntgcniindersökning av invandrare m. m. För sådana flyktingar, som genombeslut ;iv statsmakterna kollektivt överförs till från flvktingliiger iutlandet och till en början inkvarteras i arbetsmarkntidsstyrelsensmottagningsförläggningar m.m.. sker skärmbildsundersökning och i förekommandefall lungröntgenundersökning (i fullformat) redan vid utlagningen iflyktinglägren. Då så erfordras sker ytterligare skärmbildsundersökning ellerlungröntgenundersökning under vistelsen i mottagningsförläggningen. Sådantienskill inresta utlänningar, som jiimställs med flyktingtir och som under denförsta tiden här omhändertas vid arbelsmarknadsstvrelsensmottagningsförläggningar, får genomgå skärmbildsundersökning ellerlungröntgenundersökning under vistelsen i mottagningsförläggningen, om sjukdommisstänks. Vid kollektiv överföring hit av arbetskraft, variarbetsmtirknadsstyrelsen medverkar, görs läkarundersökning och. om läkarenanser det erforderligt, skärmbilds- eller lungröntgenundersökning redan isambtind med utlagningen. I övrigt har invandrtirna - i den mån vederbörandearbetsgivare inte föranstaltat om skiirmbildsundersökning - vtirit hiinvisadetill den allmänna skärmbildsverksamheten. Denna har bedrivits av staten frtimtill år 197(1. då Itindstingskommunerna tog hand om den. I rekommendationer somsocialstyrelsen utfärdade till sjukvårdshuvudmännen om den fortsattaskärmbildsverksamheten uppmärksammades behovet av skärmbildskontroll förinvandrare sntirast efter invand-riniten. SoU 1981/82:25 12