bet · G501NU33 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringen har under punkt B 16 (s. 51 f.) föreslagit atttill Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB Svensk Exportkre dit för /83 anvisa ett förslagsanslag av . Detta förslag behandlas i utskottets betänkande NU1981/82:52. Kostnader för viss kreditgivning hos . Regeringen har under punkt B 17 (s. 52-54) föreslagitriksdagen att 1. godkänna attdet statliga stödet vid viss kreditgivning hos upphörsenast , 2. till Kostnaderför viss kreditgivning hos för /83anvisa ett förslagsanslag av . Med anledning av regeringensförslag under denna punkt har väckts tre motioner, nämligen 1981/82:1488 av m. (s), vari, såvitt nu är i fråga, hemställs att 17. som sin meninguttalar att systemet med hemmamatchning skall finnas kvar, 18. begär attregeringen skyndsamt utarbetar förslag till förändringar i systemet medhemmamatchning i enlighet med vad som sägs i motionen, 1981/82:1947 av () och (), vari hemställs att 1. hos regeringenbegär att förutsättningarna att bibehålla ett hemma-matchningssystem inom ramenför sysselsättnings- och regionalpolitiken prövas, 2. hos regeringenbegär att vid ett bibehållande av hemmamatchningen villkoren ånyo ses över såatt det främjar de små och medelstora företagen på hemmamarknaden, NU 1981/82:33 13 1981/82:1950av m. fl. (m), vari hemställs att 1. uttalar sig för att systemet för hemmamatchning förlängs förytterligare en tolvmånadersperiod till , 2. uttalar sig för att föreskriften om att räntenivån skall vara lägst 2procentenheter över consensusnivån ändras till lägst , 3. uttalar sig för att regeln om att offertbeloppet skall motsvara minst10 % av det sökande företagets årsomsättning avskaffas, 4. uttalar att hemmamatchningsärenden konsekvent bör följas upp medmellanstatliga överläggningar med den stat som stör den svenska marknaden genomkonkurrenssnedvridande kreditstöd. Upplysningar i ärendet har inför utskottet lämnatsav företrädare för , som också har ingivit en skrivelsei ärendet. I den socialdemokrafiska parfimotionen 1981/82:1488sägs i här aktuell del att regeringens motiv för att avskaffa systemet med s.k. hemmamatchning är motstridiga. Innebörden av mofionärernas krifik är att maninte kan motivera ett avskaffande av stödformen både med att denna inte längrebehövs och att en sådan åtgärd skulle utgöra en besparing. Motionärernavälkomnar att riskerna för snedvridande kreditkonkurrens minskas genom nyainternafionella överenskommelser. Dessa risker har emellertid inte en gång föralla undanröjts, anför de. En viktig roll spelar här den svåröverblickbarainternationella ränteutveckUngen. Vidare kan det förekomma fall där de ingångnaöverenskommelserna inte efterlevs. Statsmakterna bör därför inte avhända sigmöjligheten att vid behov tillämpa hemmamatchning till stöd för svenskindustri. Motionärernabegär att skall uttala att systemet med hemmamatchning skall finnaskvar. Det finns samfidigt anledning, fortsätter de, att se över dessa regler.Som bl. a. påtalats i har reglerna, framför allt ,varit onödigt restriktiva och osmidiga. Regeringen föreslås få i uppdrag attskyndsamt utarbeta förslag till ändringar som undanröjer dessa begränsningar. Imotion 1981/82:1947 (c) anförs att det, i konsekvens med de riktlinjer somangavs i den industripolitiska propositionen 1981 (prop. 1980/81:130, NU1980/81:58, rskr 1980/81:426) och i avvaktan på resultat av de diskussioner somfömtskickats om internationella överenskommelser inom här aktuellt område, ärnödvändigt att budgetanslaget för hemmamatchningen bibehålls tills vidare.Hemmamatchningsstödet utgör ett viktigt komplement till exportkreditstödet ochmåste också ingå som en del i en offensiv regional- och sysselsättningspolitik,säger motionärerna. En ny översyn av villkoren föreslås komma till stånd. Dessaborde bättre tillgodose de små-och medelstora företagens behov vad gällerkreditstöd. ]* 1981/82. NU1981/82:33 14 Också i motion 1981/82:1950 (m)föreslås att systemet för hemmamatchning skall bibehållas. Motionärerna sägeratt de inte delar regeringens optimistiska bedömningar att en internationellöverenskommelse som begränsar utnyttjandet av statsstödda exportkrediter ihandeln mellan industriländer skall kunna bli klar . I avvaktan påsådana överenskommelser behövs ett svenskt hemmamatchningssystem som medgeringripande med stöd direkt till svenska leverantörer. 1 motionen begärs attriksdagen skall uttala sig för att detta system förlängs till den 30 juni 1983.I samband därmed bör det enligt motionärerna förbättras i vissa avseenden. Medtanke på att svenska företag har vissa fördelar i förhållande till ufländskakonkurrenter vid försäljning i kan ett visst påslag iconsensus-räntesatsen vara motiverat vid hemmamatchning, men det, bör inteöverstiga en procentenhet. Föreskriften om att räntenivån skall vara lägst tvåprocentenheter över consensusnivån bör således ändras till lägst enprocentenhet. Vidare föreslås att regeln om att offertbeloppet skall motsvaraminst av det sökande företagets årsomsättning avskaffas, eftersom dennaregel diskriminerar större företag. Hemmamatchningsärendenaföreslås vidare följas upp genom förhandlingar mellan och den stat somstör den svenska marknaden. Det är en angelägen handelspolitisk försvarsåtgärd,säger motionärerna, att göra konkurrenssnedvridande stater medvetna om attderas uppträdande inte accepteras på vår marknad. ärhemmamatchningsinstrumentet nödvändigt för att göra beslutsamheten i densvenska hållningen trovärdig-Kombinationen av hemmamatchning och uppföljningpå det mellanstatliga planet bör, rätt skött, leda till att behovet atthemmamatchning undanröjs, menar motionärerna. Genom att framför allt fungerasom ett försvarsmedel som är till hands bör hemmamatchningen belastastatsbudgeten med ett minimum som är väsentligt lägre än anslagsbeloppet. beslöt omändrade riktlinjer för statsstödd kreditgivning vid försäljning inom landet,dvs. för s. k. hemmamatchning (prop. 1980/81:130, NU 1980/81:58, rskr1980/81:426). a. beslutades att en förutsättning för stöd skullevara att ifrågavarande offert avsåg ett belopp som förutom att uppgå till minst500 . utgjorde av det sökande bolagets årsomsättning. Dettagällde dock inte för offerter över 50 milj. kr. Vidare fastställdes att stödetskulle uppgå till högst av räntan. Räntenivån skulle dockvara lägst över den internationellt överenskomna s. k,consensusnivån. Vissa av dessa förändringar i riktlinjerna kritiserades imotioner. (NU 1980/81:58 s. 16) delade regeringensuppfattning att statsstödd kreditgivning vid leveranser inom landet i vissa fall även NU1981/82:33 15 fortsättningsvis borde finnas tillgänglig. Det bästasättet att förhindra en besvärande subventionskonkurrens på den svenskamarknaden för kapital-varuproducerade företag är dock, uttalade utskottet - somdärvidlag instämde med regeringen, - att söka åstadkomma internationellaöverenskommelser. Vad gäller kritiken i de nämnda motionerna mot deriktlinjer söm fortsättningsvis skulle gälla för hemmamatchning anfördeutskottet att det närmast var fråga om att finna en lösning som på bästa sätttog hänsyn fill de delvis motstridiga kraven på dels rimliga villkor för desvenska företagen, dels en acceptabel kostnadsnivå för samhället. Utskottethade noterat att regeringen avsåg att ompröva systemet medhemmamatchning. Detta tillstyrkte utskottet, som utgick ifrån att regeringenvid denna prövning bl. a. övervägde de krav som hade uppställts för att ettföretag skall kunna få detta stöd. Om det exempelvis visade sig, fortsatteutskottet, att kravet på ett offertbelopp om av årsomsättningeninnebar väsentliga problem vid prövningen av olika stödärendén utgick utskottetifrån att regeringen skulle återkomma till med förslag tillförändringar. Även andra av de krav och villkor som skulle gällafortsättningsvis torde löpande kunna omprövas om så ansågs erforderligt, sadeutskottet. Utskottet fann det inte motiverat för att göra någotuttalande till regeringen mot bakgrund av vad som hade anförts. Regeringensförslag tillstyrktes sålunda vad gällde statsstödd kreditgivning vid leveranserinom landet i vissa fall. De aktuella motionsyrkandena avstyrktes. Industriminister dén (RD 1981/82:21 s. 131) en interpellation(1981/82:10) av () om svenska företags försäljning påhemmamarknaden. Interpellanten hade frågat om regeringen avsåg att återkommatill med förslag till ändrade riktlinjer för den s. k.hemmamatchningen. Industriministern anförde i sitt svar att vidflera tillfällen hade tagit ställning till systemet med hemmamatchning, senastvåren 1981 (prop. 1980/81:130, NU 1980/81:58, rskr 1980/81:426). Han erinradeom att det därvid förutsattes att regeringen skulle återkomma till riksdagenmed förslag till ändringar om de nya reglerna skulle vålla väsentliga problem. Vilka ändringar av regelsystemet som kunde behövas avsågindustriministern inte att närmare diskutera. Han erinrade om att regeringenunder hade framhållit att systemets temporära karaktär gjorde detnödvändigt att ompröva det . Jag avser att återkomma till den frågan imin anmälan till budgetpropositionen 198[2], sade industriministern. Vidareanförde han att ett system av det här slaget inte kan byggas ut till ettallmänt verkande system för alla affärer där utländsk kreditkonkurrens kankomma i NU1981/82:33 16 Systemet innebär en rad nackdelar av meraprincipiell karaktär och måste förbehållas affärer inom vissa särskildakategorier som bedöms ha särskilt stort industripolitiskt intresse. Regeringen följer noga utvecklingen för de företag och deenskilda affärer som berörs av subventionskonkurrens, fortsatteindustriministern. De områden som tas upp i interpellationen, t. ex. avanceradeanläggningar inom energiområdet, är sådana där utländska leverantörer genomsubventionerade leverantörskrediter kan slå ut kvalificerade svenska företaggenom den snedvridning av konkurrensen som de subventionerade krediterna innebär. Regeringens strävan är, uttalade industriministern, atthelt eliminera de snedvridande effekter denna subventionskonkurrens medför försvensk industri. För att uppnå detta krävs internationella överenskommelser.Därför har förhandlingsarbetet intensifierats på det internationella planet.Detta har lett till att de internationellt överenskomna s. k.consensus-räntorna höjts, vilket gör att situafionen för de svenskaleverantörerna förbättras. Regeringen har dessutom tagit upp frågan om enbegränsning av subventionerna både inom ramen för det nordiska samarbetet ochbilateralt med våra grannländer. Dessa diskussioner har, slutadeindustriministern, dock ännu inte lett till någon uppgörelse om att ländernaskall avstå från exportkreditsubvenfioner gentemot varandra. I denfortsatta debatten anförde industriministern bl. a. följande: Vi har alltså , när vi går in idet avgörande beredningsarbetet för budgetpropositionen 1982, väl klart för oformligheterna i de nuvarande reglerna finns. Vi har även haft kontaktermed företag och banker i fråga om erfarenheterna av systemet. Vi återkommer alltså till med ett förslag tillmodifieringar, där vi tar hänsyn till de erfarenheter vi har fått under de årsom gått. Jag vill understryka det angelägna i att man ändå fåtten höjning av consensus-räntan, så att den därmed har fått en mer realistisknivå inför de internationella diskussionerna om exportfinansiering. kan f.n. lämna krediter med statligt stöd för att finansiera svenska företagsförsäljning inom landet då konkurrerande utländskt företag på grund avutländskt kreditstöd erbjuder särskilt förmånliga villkor. För att statsstödskall utgå krävs beslut av regeringen i varje enskilt fall. Detta system brukarkallas hemmamatchning. Regeringen föreslår i propositionen att detta kreditstödskall upphöra . Som skäl för en avveckling av stödet anförs ipropositionen att den internafionella överenskommelsen omhöjning av den s. k. consensusräntan innebär väsentliga lättnader för desvenska företagen. Därigenom minskar den statsstödda konkurrensens inverkan påden svenska NU1981/82:33 17 Regeringen bedömer det också som sannolikt på det internafionella planet träffar överenskommelser someffektivt begränsar utnyttjandet av statsstödda exportkrediter i handeln mellanindustriländer. Vidare motiverar regeringen sitt förslag med de besparingseffektersom kan uppnås genom att stödformen upphör. För redan ingångna åtagandenföreslås att skall anvisa ett förslagsanslag om 20 milj. kr. I tre motioner lämnas förslag om att systemet medhemmamatchning skall bibehållas. Socialdemokraterna anför i sin motion1981/82:1488 bl. a. att statsmakterna inte bör avhända sig möjligheten att vidbehov tillämpa hemmamatchning till stöd för svensk industri. De begär attriksdagen skall uttala att systemet i fråga skall finnas kvar. I motion1981/82:1947 (c) framförs önskemål om ett riksdagsuttalande med innebörden attförutsättningarna för att bibehålla ett hemmamatchningssystem inom ramen försysselsättnings- och regionalpolitiken skall prövas. I motion 1981/82:1950 (m)föreslås att skall uttala sig för att hemmamatchningssystemetförlängs till . Samma motion innehåller bl. a. förslag om atthemmamatchningsärenden konsekvent bör följas upp med mellanstatligaöverläggningar med den stat som stör den svenska marknaden genomkonkurrenssnedvridande kreditstöd. I samtliga de tre här aktuella motionerna framförs vidareförslag om vilka regler som fortsättningsvis skall gälla vid den statsstöddakreditgivningen vid leveranser inom landet. I den socialdemokratiska partimofionen 1981/82:1488 sägsatt reglerna har varit onödigt restriktiva och osmidiga sedan våren 1981.Regeringen bör enligt motionärerna skyndsamt utarbeta förslag fill förändringari systemet som undanröjer dessa begränsningar. I motion 1981/82:1947 (c) begärsatt, vid ett bibehållande av hemmamatchningen, villkoren skall ses över så attsmå och medelstora företag främjas på hemmamarknaden. föreslås imotion 1981/82:1950 (m) uttala sig för två förslag till förändringar avreglerna för hemmamatchningen. För det första skulle föreskriften om atträntenivån skall vara lägst över consensusnivån ändras tilllägst en procentenhet. För det andra skulle regeln om att offertbeloppet skallmotsvara av det sökande företagets årsomsättning avskaffas. Som har redovisats fidigare ändrades reglerna förstatsstödd kreditgivning vid leveranser inom landet i vissa fall för knappt ettår sedan genom beslut av (prop. 1980/81:130, NU1980/81:58, rskr 1980/81:426). Härvid avslog på förslag avnäringsutskottet motionsyrkanden angående dessa regler, liknande vissa av demsom nu är aktuella. Utskottet förutsatte emellertid att kraven och villkorenför stöd löpande skulle omprövas av regeringen om så ansågs erforderligt. Vadgäller yrkandet i motion 1981/82:1947 (c) om en prövning av förutsättningarnaför bibehållande av ifrågavarande system inom ramen för sysselsättnings- ochregionalpolitiken vill utskottet nämna att en betydande del av stödet enligt NU1981/82:33 18 vad utskottet erfarit har gått till regionalpolitisktbetydelsefulla områden. Utskottet delar inte regeringens uppfattning attsystemet med statsstödd kreditgivning vid leveranser inom landet i vissa fallskall upphöra att gälla . har för knappt ettår sedan uttalat att stödet i fråga även fortsättningsvis skall finnastillgängligt och att det skall omprövas . Den höjning avconsensusräntan som regeringen hänvisar till innebär med nuvarande regler förifrågavarande kreditgivning att differensen minskar mellan den ränta somufländska exportörer med hjälp av statliga subventioner kan erbjuda svenskaköpare och den ränta som svenska företag med utnyttjande av stödet kan erbjuda.Samtidigt innebär nu gällande räntevillkor en mindre subvention till de svenskaföretagen - räknad i procentenheter av räntan - än vad som gällde förehöjningen av consensusräntan. Om emellertid systemet skulle avvecklas uppstårånyo en räntedifferens mellan de utländska och svenska leverantörerna somt.o.m. är något större än före höjningen av consensusräntan. Enligt utskottetsmening finns det risk för att ett slopande av denna statsstödda kreditgivning ivissa fall omöjUggör för svenska kvalificerade företag att kunna konkurrerainom viktiga områden där utländska företag kan erbjuda subventioneradeleverantörskrediter. Detta kan bl. a. medföra att möjligheterna för olika delarav industrin att uppföra svenska referensanläggningar inom landet minskar.Därigenom påverkas sysselsättningen och exportmöjhgheterna i negativ riktningpå grund av en snedvridning av konkurrensen. Utskottet anser att det är angeläget att en besvärandesubventionskonkurrens på den svenska marknaden för kapitalvaruproducerandeföretag kan förhindras. Ett sätt att eliminera sådana subventioner är att sökaåstadkomma internationella överenskommelser. Utskottet förutsätter attregeringen verkar för att i olika internationella sammanhang fortsätteratt arbeta för att sådana överenskommelser skall kunna träffas. Av vad utskottet här har anfört framgår att systemet medstatsstödd kreditgivning vid leveranser inom landet i vissa fall enligtutskottets mening t, v. bör bibehållas. En utgångspunkt för stödet bör ävenfortsättningsvis vara att det är av temporär karaktär oeh att förutsättningarnaför att bibehålla stödet omprövas . Utskottet utgår ifrån att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag på en avveckling av kreditstödet när förutsättningar fördetta finns, t. ex. när det föreligger internationella överenskommelser someliminerar behovet av stödet i fråga. Men så länge behov av detta systemföreligger bör det vara så effektivt som möjligt. Onödigt restriktiva ochosmidiga regler, som är till förfång för svensk industri, bör utgå. Regeringenbör därför utarbeta förslag till förändringar om reglerna för statsstöddkreditgivning för leveranser inom landet. Såsom föreslås i motion 1981/82:1950 (m) bör ocksåärendena rörande statsstödd kreditgivning inom landet följas upp genomöverläggningar NU1981/82:33 19 mellan och den stat som i resp. fall stör densvenska marknaden genom konkurrenssnedvridande kreditstöd. bör enligt utskottets mening göra ett uttalandetill regeringen i enlighet med vad utskottet har anfört i detta avsnitt. Genomett sådant uttalande tillgodoses i betydande del de här aktuella yrkandena imotionerna 1981/82:1488 (s), 1981/82:1947 (c) och 1981/82:1950 (m). 1 propositionen anförs att det f .n. inte går att närmareberäkna storleken av de kostnader som uppstår under /83 förtidigare åtaganden för statsstödd kredit för vissa leveranser inom landet.Medelsbehovet har dock beräknats till 20 milj. kr. En förlängning av stödformen torde främst komma attbelasta statsbudgeten på något än under /83,eftersom medgivanden om nya krediter realiseras först . En vissuppräkning av anslaget för nästa budgetår är dock motiverad. Utskottet föreslåratt för /83 anvisar ett förslagsanslag om 22 milj. kr.för kostnader för ifrågavarande kreditgivning hos ,en ökning med 2 milj. kr. utöver regeringens förslag. Om ändrade regler förstödet skulle motivera en ytterligare ökad medelstilldelning under budgetåret1982/83 förutsätter utskottet att regeringen återkommer till medförslag härom. a) med avslag påproposition 1981/82:100 bilaga 17 punkt B 17 moment 1 och med anledning avmotion 1981/82:1488 yrkandena 17 och 18, motion 1981/82:1950 yrkandena 1-4 ochmotion 1981/82:1947 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, b) med anledningav proposition 1981/82:100 bilaga 17 punkt B 17 moment 2 till Kostnader förviss kreditgivning hos för /83anvisar ett förslagsanslag av . Lån till investeringar inom glasindustri.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 18 (s. 54) och hemställer attriksdagen till Lån till investeringar inom glasindustri för budgetåret1982/83 anvisar ett reservationsanslag av 3 000 000 NU 1981/82:33 20 Kostnaderför räntebefrielse vid särskilda strukturgarantier för glasindustri. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 19 (s. 55) och hemställer att till Kostnader för räntebefrielse vidsärskilda strukturgarantier för glasindustri för /83anvisar ett förslagsanslag av . Delegationenför samordning av havsresursverksamheten. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt D 8 (s. 58 f.) och hemställer att till Delegationen för samordning avhavsresursverksamheten för /83 anvisar ett reservationsanslagav . Styrelsenför teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling. Regeringenhar under punkt (s. 160-165) föreslagit att 1. bemyndiga regeringen att under /83, i enlighet med vadföredragande statsrådet har anfört, ikläda staten ekonomiska förpliktelser isamband med stöd till teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete m.m.som, inberäknat löpande avtal och beslut, innebär åtaganden om högst . under vart och ett av budgetåren 1984/85-1986/87, 2. till Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning ochutveckling för /83 anvisa ett reservationsanslag av 588 000 000kr. I detta sammanhang behandlar utskottet - helt ellerdelvis - fyra motioner, nämligen 1981/82:1484 av (), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att industridepartementetvia styrelsen för teknisk utveckling bör temporärt omdisponera lämplig summaför att möjliggöra konkreta tidsbegränsade insatser från SUF SYD:s sida, 1981/82:1592 av m. fl. (s), såvittgäller hemställan (2) att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om villkor för statsbidrag tillbranschforskningsinstitut, 1981/82:2006 av (), såvitt gällerhemställan (1) aU till (industridepartementet) för /83 anvisar . förverksamhet vid bl. a. Rikssåg-verksskolan i , högskolan i ochBergsskolan i att användas för ändamål som anges i motionen. NU1981/82:33 21 1981/82:2408 av m. (s), såvitt gäller hemställan (22) att som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts i motionen om facklig representation ibranschforskningsinstitutens styrelser. Den sistnämnda motionen, som harväckts med anledning av proposition 1981/82:123 om samordnad datapolitik, har ihär angiven del hänvisats till arbetsmarknadutskottet och av detta överlämnatstill näringsutskottet. I propositionen (s. 162) erinras omriksdagens beslut rörande STU (prop. 1980/81:130, NU 1980/81:64,rskr 1980/81:425). Genom beslutet fastlades riktlinjer beträffandeomfattningen, inriktningen och genomförandet av verksamheten vid STU.Riktlinjerna innebar i huvudsak att sammanlagt 1 774 milj. kr. satsades påSTU:s stöd till teknisk forskning oeh utveckling under treårsperioden1981/82-1983/84. Av beloppet har 539 milj. kr. anslagits för innevarandebudgetår. En betydande del av denna satsning avser s. k. prioriterade områden.Till dessa områden hör bl. a. träteknik samt massa- och pappersteknik. I motion 1981/82:1484 (m) anförsatt det inom finns ett stort antal verkligt kompetenta uppfinnare.De flesta är medlemmar av den synnerligen aktiva regionala organisafionen avSvenska uppfinnareföreningen, SUF SYD. Om denna organisation utnyttjades pårätt sätt av exempelvis och länsstyrelsernasnäringslivsdelegation med aktivt stöd av STU skulle säkert många nya produkteroch nyetableringar bli följden, säger motionären. Försiktighet och byråkratiomöjliggör i många fall en vidareutveckling av idéerna, hävdar han. Fr. o. m. /84 bör, föreslås i motionerna1981/82:1592 (s) och 1981/82:2408 (s), gälla att de erhålla statsbidrag skall ha fackligrepresentation i styrelsen. Förslaget motiveras med att arbetsmiljöfrågornainte har kommit att nämnvärt behandlas i branschforskningsinstitutens arbete.De undantag som finns förefaller enligt motionärerna att gälla sådana institutdär det redan finns facklig representafion i styrelsen. I motion 1981/82:2006 (s) angående industripolitiskainsatser i erinras om att ett regionalt utvecklingsorgan, Värmlandsforsknings- och utvecklingsråd, har bildats . Stiftare ärHandelskammaren i , , i ,och läns utvecklingsfond. Stiftelsens syfteär att understödja forskning och utveckling (FoU) inom länet samt att ökaandelen NU1981/82:33 22 statliga och andra centrala forskningsmedel som tillfallerlänet, exempelvis medel från STU.