bet · G501SoU35 · 1981-12-31 00:00:00 — Med anledning av regeringens ovannämnda beslut år1977 och har i skrivelse fill regeringen i januari 1982redovisat åtgärder som myndigheten vidtagit för atf sfimulera utvecklingen avverksamhet med smärthndring vid förlossning. Kopior av skrivelsen har förkännedom tillställts samfliga sjukvårdsstyrelser och motsvarande organ hossjukvårdshuvudmännen samt klinikchefer som är ansvariga för förlossningsvård. Iskrivelsen anförs bl. a. aft den expertgrupp som fått i uppdrag atf utarbetacirkuläret angående smärtlindring vid förlossning numera avlämnat en rapportoch aff kunskapsunderlag om smärtlindring vid förlossning mot bakgrund av dennarapport är under beredning och väntas vara klart under våren 1982.1 skrivelsenredovisas bl. a. utvecklingen beträffande tillgången på barnläkare,gynekologer/obstetriker och anestesiologer samt beträffande användningen avolika smärflindringsmefoder inom sjukvårdsområdena. SoU1981/82:35 11 De redovisade uppgifterna omfillgången på läkare av nämnda kategorier talar enligt för engod läkartillgång främst inom barnsjukvård och kvinnosjukvård. I skrivelsen redovisas följande uppgifter om utveckhngen ifråga om användningen av i ärendet aktuella smärflindringsmetoder jämte s. k.infiltrafionsanesfesi, som används då vävnadsbristningar uppkommit i sambandmed framfödandet av barnet. Redovisningen är grundad pä uppgifter isocialstyrelsens medicinska födelseregister och visar andelen kvinnor, hosvilka nämnda metoder kommit till användning, av totalantalet förlösta kvinnorunder nedan angivna år. Uppgifterna om användningen avsmärflindringsmetoder inom de olika sjukvårdsområdena utvisar i vissa fallstora skillnader vid en jämförelse mellan sjukvårdsområdena. Sammanfattningsvisredovisas dessa skillnader i nedanstående tabell, som visar de lägsta ochhögsta talen - i procent av totalantalet förlösta kvinnor - vid en jämförelsemellan olika sjukvårdsområden i fråga om användningen av smärflindringsmetoderår 1976 och . 1976 1980 1976 1980 a. aftmyndigheten startat ett projekt som skall visa utvecklingen avkvinno- och barnsjukvården, vilket beräknas bli färdigt . Iskrivelsen anförs som sammanfattning följande. SoU1981/82:35 12 Sammanfattningsvis finner styrelsenaff de fakfiska förutsättningarna för en effektiv och rimligt jämlik tillgångpå smärtlindring vid förlossning har avsevärt förbättrats under senare år.Såväl ansvariga huvudmän som har prioriterat iitgärder i syfte atfuppfylla uttalande angående smärtlindring vid förlossning. Hänsyntill behovet av en rättvis spridning av nödvändiga liikarresurser över helalandet har bromsat möjligheterna för sjukvårdshuvudmänmed särskilt goda läkarrekryteringsförufsäftningar atf bygga uf resurserna försmärtlindring. Den ökande läkartillgången gör aff detta hinder är temporärt.Tillgången på övrig personal inom förlossningsvården har ocksåförbättrats, varför personella förutsättningar torde finnas aff ytterligareförbättra möjligheterna att erbjuda god smärtiindring vid förlossning. Så snart ovannämnt projekt om kvinno- och barnsjukvård äravslutat kommer styrelsen aff i särskild ordning informera regering och riksdagi smärflindringsfrågan. I de motioner som behandlas i dettabetänkande fas upp frågor om ökad satsning på psykosocialt stöd inommödrahälsovården m.m., om medverkan av vissa specialister i primärvårdensmödra- och barnhälsovård m. m. samt om smärtlindring vid förlossning. Ökad satsning på psykosociaU stöd inom mödrahälsovården m.m. I motion 1980/81:935 av Inga Lantzm. (vpk) tas upp frågor om mödrahälsovården och frågor om smärtlindring vidförlossning. De sistnämnda frågorna behandlas i ett följande avsnitt. Mofionärerna anför bl. a. aft nästan alla gravida kvinnornumera besöker mödravårdscentralerna och får där en bra kroppslig vård. Densociala och psykiska vården däremot, påpekas det, är dåligt utbyggd.Motionärerna begär mot denna bakgrund aft mödrahälsovården skall ges ökadberedskap för atf ge kvinnor psykisk och social hjälp (yrkande 1), atf enresursförstärkning avseende lakar- och barnmo:rskef jänster tillförsmödravårdscentralerna så aff rimlig fid kan anslås även till detmentalhygieniska arbetet (yrkande 2) samt atf psykolog- och kuraforsfjänsferinrättas på varje mödravårdscentral (yrkande 3). Motionärerna framhåller vidare bl. a. atf denpsykoprofylakfiska metoden kan ge en mycket bra psykisk smärtlindring samtockså tjäna som en förberedelse för förlossningen på eff bra sätt. Mofionärernabegär därför vidare aft samtliga gravida kvinnor genom mödrahälsovården skallfå möjlighet aff genomgå kurs i psykoprofylax (yrkande 9). Utskottet har under de fem senaste riksmötena haft atfbehandla motioner om ökad satsning på psykosocialt stöd inom mödrahälsovården.På förslag av ufskoffet (senast i SoU 1980/81:11) har avslagitmotionsyrkan- SoU1981/82:35 13 Utskottet har främst hänvisat fill ettutredningsarbete inom om mödrahälsovårdens innehåll ochorganisation m. m. samt fill utredningsarbete och beslut av riksdagenbeträffande allmänna riktlinjer för en allmän föräldrautbildning vid mödra- ochbarnavårdscentraler m. m. Utredningsarbetet inom ommödrahälsovårdens innehåll och organisation som även omfattat barnhälsovårdensinnehåll och organisation har lett fill atf gett utAllmänna råd (1981:4) om hälsovård för mödrar och barn ino/n primärvården.Dessa allmänna råd är avsedda aft vara ett underlag för sjukvårdshuvudmännenför planering och drift. Den del av hälsovården för mödrar och barn, som infebehöver länssjukvårdens resurser, bör enligt de allmänna råden förläggas tillprimärvården (vårdcentraler). Nuvarande klinikanslufna organisation för mödra-och barnhälsovården bör därför förändras. Ansvaret för delänssjukvårdsanknufna funktionerna skall åvila klinikchef eller annan utseddläkare i överordnad ställning. Motsvarande ansvar för de primärvårdsanknutnafunktionerna skall åvila distriktsläkare eller - efter delegation av denne -barnläkare resp. gynekolog verksam inom primärvården eller allmänläkare medvidgad erfarenhet inom resp. område. Verksamheten skall syfta fill atf både den fysiska och denpsykiska hälsan hos föräldrar och barn skall förbättras. Hälsoövervakningenskall även omfatta barnfamiljernas psykosociala förhållanden, och ävenpsykosocialt stöd skall ges. Fysisk och psykologisk förberedelse för förlossningenskall ske i gruppsamtal, som under senare delen av graviditeten skallkombineras med s. k. vigörgymnasfik, psykoprofylax eller andraförberedelsemefoder. I de allmänna råden framhålls bl. a. aft blivandeföräldrars och barnfamiljers behov av psykologiskt och socialt stöd måstebeaktas i högre grad än . Det påpekas aft personalen behöver hjälp avpersoner med psykoterapeutisk och gruppdynamisk kompefens för fortbildning ochfortlöpande handledning samt för vissa individuella kontakter och stödåtgärderför vissa föräldrar och barn. Denna kompefens bör enligt de allmänna rådentillgodoses genom konsultinsatser från länssjukvården resp. . beslut beträffande allmänna riktlinjer för enallmän föräld-rautbild/iing (prop. 1978/79:168, SoU 1978/79:45, rskr1978/79:385) innebär bl. a. aft en sådan utbildning i anslutning fill barnsfödelse med början successivt skall byggas uf i landstingskommunernasregi som en del av den normala verksamheten vid mödra- och barnavårdscentralersamt BB. Föräldrautbildningen skall bl. a. förmedla kunskap i frågor om hur deffysiska och psykiska tillståndet påverkas under graviditet, förlossning ochfiden närmast efter förlossning, fostrets utveckling, förebyggande hälsovårdoch det stöd som samhället kan erbjuda blivande och nyblivna föräldrar. SoU1981/82:35 14 har /80 årsriksmöte (prop. 1978/79:197, UbU 1979/80:7, rskr 1979/80:100) beslutat om en nystudieorganisation för bl. a. utbildni/igen av barn/norskor, vilken skaparförutsättningar för vissa moderniseringar i utbildningsinnehållet m. m. Som utskottet också gjort tidigare vid behandlingen avmofionsförslag om ökad satsning på psykosocialt stöd och på psykoprofylax som förberedelseför förlossning inom mödrahälsovården vill utskottet framhålla angelägenhetenav aff utökningen av mödrahälsovårdens innehåll kommer till stånd så snart sommöjligt. Med hänsyn till def anförda påkallar förslagen beträffandemödrahälsovården i motion 1980/81:935 (vpk) infe någon åtgärd av riksdagen.Utskoffef avstyrker således motionen i här aktuella delar (yrkandena 1-3 samt9). Medverkan av vissa specialister i primärvårdens mödra- ochbarnhälsovård /ti. I motion 1981/82:2070 av . (m) begärs i här aktuell del (yrkande 1) att primärvårdens behov avspecialister i pediatrik (barnaålderns invärtes sjukdomar), i gynekologi ochobstetrik (kvinnosjukdomar och förlossningar) samt i psykiatri skallfillgodoses vid fastställandet av läkarfördelningsprogrammet. I ovannämnda iillmänna råd om hälsovårdenför mödrar och barn inom primärvården förutsätts def aff för denna hälsovårdskall svara antingen specialister i pediatrik och i gynekologi/obstetrik ellerläkare i allmänmedicin med vidgad erfarenhet inom nämnda specialistområden. I riktiinjer för 1980-talets psykiatriska värd somsocialstyrelsen redovisat (anser 1980:2) förutsätts defaff samtliga läkare i den framfida primärvården skall ha viss utbildning ipsykiatri och aft pä personalresurser för mera kvalificeradepsykiatriska arbetsuppgifter skall tillföras primärvårdsorganisationen. Vid ett sammanträde i anslutning fill behandlingen avdetta ärende anordnade utskoffef en utfrågning med företrädare försocialstyrelsen. Dessa hänvisade fill vad som anförts om behovet i primärvårdenav här aktuella specialister i ovannämnda allmänna råd för mödra- ochbarnhälsovården och i riktlinjerna för den psykiatriska vården. Def upplystes atfenligt beräkningar det i mitten av 1980-falet kommer attfinnas ca 400-450 läkare med specialistkompetens i barnmedicin, som infe behövsför barnklinikernas slutna och öppna sjukvård och som sålunda är disponibla förtjänstgöring i primärvården, samt atf då också ca 300-350 läkare medspcialistkompetens i gynekologi/obstetrik torde vara disponibla för tjänstgöringi primärvården. I läkarfördelningsprogrammet harantalet nya tjänster som skall få inrättas för vidareutbildade läkare starktbegränsats för aff styra läkararbefskraffen till tjänster - bl. a. inom denöppna vården utanför SoU1981/82:35 15 sjukhus - som finns inrättade men är vakanta.Verksamhetsområdena öppen somatisk vård och psykiatri har emellertidprioriterats vid fördelningen av nya tjänster. Med hänsyn till def anförda finns def anledning räkna medaff syftet med mofion 1981/82:2070 (m) i här aktuell del (yrkande 1) kommer aftbli tillgodosett. Mofionen avstyrks därför i denna del. S/närtlindring vid förlossning I samband med riksdagsbehandlingenår av motioner om smärtlindring vid förlossning uttalade påförslag av socialutskottet i betänkande SoU 1971:40 atf smärtlindring vidförlossning är ett rimligt krav som varje kvinna som så önskar skall fåuppfyllt. I betänkandet diskuterades relativt ingående de problem som ladehinder i vägen för aff man skulle nå def uppställda målet och de åtgärder somfrån samhällets sida borde vidtas härvidlag. Härefter har under åren 1974-1980mofionér väckts rörande förlossningsvärden, i vilka med vissa inbördesavvikelser yrkanden framställts vilka tagit sikte på frågan hur 1971 årsuttalande skall förverkligas. Mofionerna har behandlats av socialufskoffef i betänkandenaSoU 1974:38, SoU 1975/76:14, SoU 1976/77:6, SoU 1977/78:13, SoU 1978/79:8, SoU1979/80:6 samt SoU 1980/81:11, vilka godkänts av . Mot bakgrund av bl. a. uttalanden av utskoffef ibetänkande SoU 1976/77:6 uppdrog regeringen genom beslut åfsocialstyrelsen aft kontinuerligt inhämta, sammanställa och redovisa uppgifterom utvecklingen och planerna inom de olika sjukvårdsområdena i fråga omresurser för smärtlindring vid förlossning, aft följa forskningen inom områdetoch fortlöpande informera sjukvårdshuvudmännen om nya rön och hur de kanförverkligas i det prakfiska sjukvårdsarbetet samt att jämväl i övrigt beaktavad utskottet anfört i nämnda betänkande. Med anledning av nämnda uppdrag överlämnadesocialstyrelsen fill regeringen en lägesrapport beträffandesmärtlindring vid förlossning. I lägesrapporten förutskickades atf enomarbetning skulle ske av ett cirkulär av om smärtlindring vidförlossning och att skulle insamlauppgifter om resurs- och planeringsläget beträffande smärtlindring vidförlossning. Vid utskottets behandling /avfrågan om smärtlindring vid förlossning förelåg ännu infe någon redovisning avde förufskickade åtgärderna. I betänkande SoU 1980/81:11 underströk utskottetbetydelsen av aft noggrant följer och stimulerar utvecklingenpä området, och utskottet framhöll vikfen av aff sjukvårdshuvudmänneninformeras om utvecklingen på olika håll i landet. beslutade geregeringen till känna vad utskottet anfört, och regeringen överlämnade genombeslut riksdagsskrivelsen i ärendet till föratt beaktas vid fullgörandet av def lämnade uppdraget. SoU1981/82:35 16 I motion 1980/81:935 av Inga Lantzm. (vpk) begärs åtgärder för aff beslut skallförverkligas. Sålunda begärs att läkare med adekvat utbildning skall finnasfillgängliga pä förlossningsavdelningarna dygnet runt (yrkande 4), an åtgärdervidtas så att de barnmorskor som behärskar metoder för effektivsmärtlindring ges verklig möjlighet atf utöva dessa metoder (yrkande 5), attläkarna på förlossningsavdelningarna får skyldighet atf fortlöpande praktiskthandleda barnmorskorna i dessa metoder (yrkande 6), att tidigare utbildadebarnmorskor erhåller kompletterande utbildning i detta avseende(yrkande 7), att planläggning skall ske så aff paracervikal-, epidural- ochpudendusblockad kan ges alla tider vid kvinnoklinikerna (yrkande 8)samt att resurser anslås för mer forskning kring förlossningsvården (yrkande10). Yrkande 8 avser de metoder för smärtlindring som särskiltvarit aktuella i diskussionen om smärtlindring vid förlossning.Paracervikalblockad är bedövning av området kring livmoderhalsen,epiduralblockad/anesfesi ryggbedövning och pudendusblockad bedövning av en nervi bäckenbotten. I motion 1980/81:1653 av () och (fp) anförs bl. a. aff def är angeläget att fortsätteratf manifestera sitt engagemang för aff få en snabb utbyggnad av möjligheternatill smärtlindring vid förlossning. En lämplig åtgärd kan enligt mofionärernavara aff hos regeringen anhållit om en årlig redovisning av resurs- ochplaneringsläget i olika delar av landet, och de begär aff skallanhålla härom hos regeringen. I anslutning till behandlingen avmotionerna anordnade utskottet en utfrågning med företrädare försocialstyrelsen och om vilka åtgärder man frånsocialstyrelsens och sjukvårdshuvudmännens sida avser att vidta för attstimulera utvecklingen av verksamhet med smärtlindring vid förlossning.Socialstyrelsens företrädare redovisade i korta drag de åtgärder som vidtagitsmot bakgrund av regeringens beslut och och som i huvudsak harredovisats i skrivelse fill regeringen . I skrivelsen, för vilkenlämnats en kortfattad redogörelse i det föregående (s. 10-12), anförssammanfattningsvis bl. a. att de faktiska förutsättningarna för en effektiv ochrimligt jämlik tillgång på smärtlindring vid förlossning har avsevärtförbättrats och aft personella förutsättningar torde finnas föraff ytterligare förbättra möjligheterna aft erbjuda god smärtlindring vidförlossning. Def påpekades av företrädare aff i vissa fallstora skillnader finns i fråga om användningen av olika smärflindringsmefodervid jämförelser både mellan sjukvårdsområdena och inom sjukvårdsområdena. Enorsak till dessa skillnader torde, anfördes det, vara motivation och attitydertill användning av olika smärflindringsmefoder hos ansvariga läkare m.fl. Detpåpekades också aft eff ökande antal kvinnor inte vill utnyttja möjlighet tillsmärtiindring vid förlossningen på grund av en SoU1981/82:35 17 negativ attityd till utnyttjande av "tekniken" idetta sammanhang. Från sida framhöll man aff bl. a.konferenser med ansvariga läkare m. fl. skulle kunna vara ett sätt atf skapaeff större positivt engagemang för smärtlindring vid förlossning m. m.Landstingsförbundets företrädare förklarade sig beredda atf närmare diskuteramed om medverkan i åtgärder med detta syfte. De framhöllsvårigheter för sjukvårdshuvudmännen aft i rådande ekonomiska läge fillgodoseönskemål om fortsatt personell och materiell utbyggnad av förlossningsvården ikonkurrens med önskemål om utbyggnad av andra angelägna områden inom hälso- ochsjukvården. Den i nämnda skrivelse lämnaderedovisningen av åtgärder som vidtagits av ochsjukvårdshuvudmännen för utbyggnad av verksamhet med smärtlindring vidförlossning och vad som framkom vid ovannämnda sammanträde visar atf mycketgjorts för utbyggnad av verksamheten med smärtlindring vid förlossning.Utskoffef förutsätter atf sjukvårdshuvudmännen genom fortsatta insatser strävarefter atf def uppställda målet skall uppnås . Någonriksdagens åtgärd med anledning av mofion 1980/81:935 (vpk) i här aktuelladelar (yrkandena 4-8 samt 10) är därför inte påkallad. Utskottet avstyrkersåledes mofionen i dessa delar. Mot bakgrund av uttalanden i betänkandena SoU1976/77:6 och SoU 1980/81:11 samt regeringens beslut med anledning av dessauttalanden förutsäffer utskottet aft - utan något ytterligareinitiativ av - kommer atf kontinuerligt inhämta, sammanställa ochredovisa uppgifter om resurs- och planeringsläget inom de olika sjukvårdsområdenai fråga om verksamhet med smärtlindring vid förlossning. Någon riksdagensåtgärd med anledning av mofion 1980/81:1653 (fp) är därför inte hellerpåkallad. Motionen avstyrks således. 1. beträffandemödrahälsovårdens innehåll atfriksdagen avslår motion 1980/81:935 yrkandena 1, 2, 3 och 9, 2. beträffandemedverkan av vissa specialister i primärvården atf avslår mofion1981/82:2070 yrkande 1, 3. beträffandesmärtlindring vid förlossning aftriksdagen avslår mofion 1980/81:935 yrkandena 4, 5, 6, 7, 8 och 10, SoU1981/82:35 18 4. beträffande vissaredovisningar i fråga om smärtlindring vid förlossning aff avslårmotion 1980/81:1653. Närvarande: (), (),()*, (), (), (), (), (), ()*, KarinIsraelsson (c), (), (), ()*, () och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering.