bet · G501JuU42 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:42 om allmän rättshjälp innan s. k. pilotfall har avgjorts (prop. 1981/82:28 delvis jämte motioner) Propositionen m. m. I proposifion 1981/82:28 harregeringen () efter hörande av lagrådet föreslagitriksdagen att anta i propositionen framlagda förslag till 1. lagom ändring i rättshjälpslagen (1972:429), 2. lag om ändring i lagen (1981:830) om ändring irättshjälpslagen (1972:429), 3. lagom ändring i . I detta betänkande behandlar utskottet 8 § första stycket7, samt 34 och 49 b §§ i förslaget fill lag om ändring i rättshjälpslagen. Deandra förslagen i propositionen har iitskottet - och - redanbehandlat (JuU 1981/82:19, rskr 105). Här behandlar utskottet också de medanledning av propositionen väckta mofionerna 1981/82:79 av m. (s) och 1981/82:86 av m. fl. (vpk) i de delar de gäller frågor sombehandlas i detta betänkande. Motionsyrkandenaredovisas på s. 3. Utskottet har inhämtat yttranden över de förslag ipropositionen som behandlas i detta betänkande. En sammanställning över yttrandenafinns i en bilaga fill betänkandet. De delar av förslaget till lag om ändring irättshjälpslagen som behandlas i detta betänkande har följande lydelse. Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs i fråga om rättshjälpslagen(1972:429)' dels att 8, 9, 9 a, 12, 16, 22 och 34 §§ skall ha nedan angivnalydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 49b§, av nedan angivnalydelse. ' Förslaget till ändring av 8 § har - utom såvitt gällerförsta stycket 7 - antagits av . Detsamma gäller förslaget tilländring av 9,9 a, 12 och 16 §§ samt- med viss jämkning - förslaget tlll ändringav 22 § (SFS 1981:1287). 1 1981/82. JuU1981/82:42 2 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8§ Allmän rättshjälp får ejbeviljas 1. i angelägenhet som skall prövaseller pä annat sätt behandlas utom riket, om ej den rättssökande är bosatt häroch särskilda skäl föreUgger för rättshjälp, 2. den som är bosatt utom riket, omhan ej är svensk medborgare eller om särskilda skäl ej föreligger förrättshjälp, 3. näringsidkare i angelägenhet somuppkommit i hans näringsverksamhet, om ej skäl föreligger för rättshjälp medhänsyn till verksamhetens art och begränsade omfattning, hans ekonomiska ochpersonliga förhållanden eller omständigheterna i övrigt, 4. i fräga om anspråk som överlåtitstill den rättssökande, om överlåtelsen kan antagas ha ägt rum i syfte attåstadkomma fördel vid prövning av begäran om rättshjälp, 5. förupprättande av självdekla- 5. för upprättande av självdekla ration, rafion,äktenskapsförord eller testa mente, 6. i målom boskillnad enligt 9 kap. 2 § , 7. om fråganom rättshjälp kan anstå till dess en annan rättslig ange lägenhet, vari anspråket stöder sig på väsentligen likartad grund, har av gjorts slutligt, 6. den somej har befogat intresse 8. den som ej har befogat intresse av att fä sin sak behandlad. av att få sin sak behandlad. I fråga om visst slag av ärenden som är talriktförekommande och normalt av enkel beskaffenhet kan regeringen förordna attallmän rättshjälp ej skall beviljas. Under förutsättning av ömsesidighet kan regeringen förordnaatt medborgare i viss främmande stat i fråga om allmän rättshjälp skall varalikställd med svensk medborgare. 34 § Allmän rättshjälp skallupphöra om 1. rättshjälpsavgift ej eriäggesenligt 27 §, 2. den rättssökande lämnat oriktiguppgift och rättshjälp ej skulle ha beviljats om riktig uppgift lämnats, 3. den rättssökande uppsåtligen ellerav grov oaktsamhet lämnat oriktig uppgift, som varit ägnad att leda tillbefrielse från eller till för låg rättshjälpsavgift, 4. den rättssökande ej längre kananses ha befogat intresse av att få sin sak behandlad, eller 5. de ekonomiska förhållandena ändratsi sådan mån att den rättssökande ej längre är berätfigad fill allmänrättshjälp. Om allmän rättshjälp har beviljats trots att detföreligger ett sådant fall som avses i 8 § 7, får det beslutas att rättshjälpenskall upphöra. 1 Vid propositionens avlåtande. JuU1981/82:42 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Första stycket 3 och 4 gäller ej, om Första stycket 3 och 4 och andra det äruppenbart obilligt att rätts- irycÄ:er gäller ej, om det är uppenbart hjälpen upphör. obilligt att rättshjälpen upphör. Beslutasatt allmän rättshjälp skall Om detbeslutas att allmän rätts- upphöra,skall den som haft rätts- hjälp skall upphöra enligt första hjälp själv bärakostnaderna för stycket, skall den som haft rättshjälp denna. Föreliggersärskilda skäl, får själv bära kostnaderna för denna, beslutas att kostnadernaeller del Det får dock beslutas att kostnader-därav skall betalas avstatsverket. na helt eller delvis skall betalas av statsverket,om det föreligger särskilda skäl. Om detbeslutas att allmän rättshjälp skall upphöra enligt andra stycket, skallkostnaderna för rättshjälpen betalas av statsverket. Det får dock beslutas attkostnaderna helt eller delvis skall bäras av den som haft rättshjälp, om detföreligger särskilda skäl. Beslut i fråga om upphörande av allmän rättshjälpmeddelas, om den rättsliga angelägenheten är anhängig vid domstol, av domstolenoch i annat fall av rättshjälpsnämnden. Sådant beslut får också meddelas isamband med prövning av besvär enligt 49 §. och annan myndighet som regeringenbestämmer får påkalla beslut om att allmän rättshjälp skall upphöra enligt 34§. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna i 34 § skalltillämpas även om allmän rättshjälp har beviljats före ikraftträdandet. I motion 1981/82:79 av . (s) hemställs att skall avslå förslagen i proposition1981/82:28. I mofion 1981/82:86 av m. fl. (vpk) hemställssåvitt nu är i fråga att beslutar att avslå regeringens förslag tilländringar i rättshjälpslagen vad avser 8 § första stycket 7, 34 och 49 b §§(yrkande 1 delvis). Rättshjälpslagen (1972:429) skiljer mellan fyra oHka slagav rättshjälp, nämligen allmän rättshjälp, rättshjälp åt misstänkt i brottmål,rättshjälp JuU 1981/82:42 4 genomoffentligt biträde och rådgivning. De förslag som behandlas i detta betänkandegäller allmän rättshjälp. Reglerna om denna form av rättshjälp innebär ihuvudsak följande. Allmänrättshjälp lämnas i princip i varje rättslig angelägenhet där det föreliggerbehov av sådant bistånd, om inte rättshjälp skall lämnas i annan form. Därvidär det utan betydelse om angelägenheten skall prövas av domstol eller av någonannati myndighet eller om det är fråga om en angelägenhet som inte handläggsvid någon myndighet. Huvudregeln har dock flera begränsningar. Bland dem märksfrämst att allmän rättshjälp inte får lämnas om den rättssökandes beräknadeårsinkomst översfiger ett gränsbelopp som motsvarar åtta gånger det basbeloppsom gällde året innan rättshjälp begärs (SFS 1981:1200). (T. o. m. utgången avår 1982 beräknas gränsbeloppet med utgångspunkt i basbeloppet för oktober månadåret innan rättshjälp begärs. )Den 1 juU 1973, när rättshjälpsreformen trädde ikraft, var gränsbeloppet . är beloppet 138 400 kr.Beloppet ökas om den som söker rättshjälp har underhållsskyldighet mot annan.Vidare tas hänsyn till förmögenhet, skulder och andra särskilda omständigheter.En annan begränsning är att rättshjälp inte får beviljas i vissa slag avärenden. Den allmänna rättshjälpen innebär i princip att staten betalarkostnaderna i ärendet. Den rättssökande skall dock efter förmåga själv bidragenom att betala en rättshjälpsavgift. Den viktigaste ersättnings-gillakostnaden är kostnaden för biträde. Förhandläggning av vissa ärenden om rättshjälp finns rättshjälpsnämnder. Statenskostnader för rättshjälpen m. m. Rättshjälpssystemetsom fillkom har t. o. m. byggts ut i etapper. Budgetåret1980/81 var statens kostnader för rättshjälpen ca 220 milj. kr. För innevarandebudgetår har anvisat 210 milj. kr. Till rättshjälpsnämnderna harriksdagen anvisat 8,3 milj. kr. 1980/81:100 bilaga 5, JuU 18, rskr 160).År 1980 beslutade om ändringar i rättshjälpslagen som beräknadesmedföra besparingar på 16 milj. kr. 1980/81:20 bilaga 1, JuU 17, rskr65) och om sådana ändringar som beräknades medföra besparingar på drygt20 milj. kr. 1981/82:28, JuU 19, rskr 105). I promemorian (Ds Ju 1982:2)Rättshjälpskostnaderna har lagts fram besparingsförslag wm syftar tiW attminska belastningen på rättshjälpsanslaget med 50 milj. kr. Promemorian ärföremål för remissbehandling. För /83 har regeringen föreslagitatt 170 milj. kr. skaW anvisas till rättshjälpskostnader och 9,27 milj. kr.till rättshjälpsnämnderna (prop. 1981/82:100 bilaga 5 s. 90 f). Regeringenhar tillsatt en kommitté som skall se över rättshjälpssystemet (Ju1982:1; direktiv 1981:75). Den grundläggande målsättningen förrättshjälpssystemet - nämligen att den enskilde skall ha möjlighet attfillvarata sina rättsliga intressen oberoende av sin ekonomiska situation - får JuU1981/82:42 5 enligt direktiven inte förloras ur sikte vidöversynsarbetet. När det gäller allmän rättshjälp anges i direktiven att enhuvuduppgift för kommittén bör vara att överväga var de ytterligarebegränsningar av tillämpningsområdet som måste göras bör sättas in. I detta betänkande behandlarutskottet vissa delar av ett förslag till ändringar i rättshjälpslagen somregeringen har lagt fram. De innebär följande. Rättshjälp skall inte få beviljas om frågan om rättshjälpkan anstå till dess en annan rättsHg angelägenhet, vari anspråket stöder sig påväsentligen likartad grund (s. k. pilotfall), har avgjorts slufiigt (8 § förstastycket 7). Om rättshjälp trots det har beviljats fär det enligt förslagetbeslutas att rättshjälpen skall upphöra (34 § andra stycket). I sådana fallskall kostnaderna betalas av statsverket. Om det föreligger särskilda skäl fårdock beslutas att kostnaderna helt eller delvis skall bäras av den som har hafträttshjälp (34 § femte stycket). och annan myndighet somregeringen bestämmer skall få påkalla beslut om att rättshjälp skall upphöra(49 b §). De nya reglerna har föreslagits träda i kraft den 1 januari 1982.Bestämmelserna om upphörande av rättshjälp skall enUgt förslaget tillämpas ävenom rättshjälp har beviljats före ikraftträdandet. Bakgrunden till förslaget är att det i vissa typer avtvister, där rättsläget är oklart och omfattande utredning krävs, förekommeratt talan väcks vid skilda domstolar i ett stort antal likartade mäl.Utmärkande för tvisterna är att vissa grundläggande bevis- eller rättsfrågor ärgemensamma. Som exempel på sådana fall som avses nämns i proposifionen mål omläkemedelsskador. Departementschefen uppger att kostnaderna i dessa målvanligen är stora, främst vad gäller utredningar och arvoden biträden, ochhan anför vidare att målen utgör en onormalt stor belastning på domstolsorganisationen. Förslaget syftar till att undvika att det allmänna betalarkostnaderna i alla rättegångar, där bevis- eller rättsfrågorna är likartade. Istället bör ett eller flera pilotfall väljas ut, och det bör i princip intevara möjligt att få rättshjälp i andra mål. MöjUgheten att få rättshjälp i deandra målen skall dock enligt vad departementschefen anför inte vara heltutesluten, utan rättshjälp skall kunna beviljas för begränsade åtgärder dä detär befogat, t. ex. för att vidta preskriptionshindrande åtgärder. Besparingseffektenav förslaget har uppskattats fill ca 2 milj. kr. I mofionerna 79 och 86 yrkas avslag på förslaget från meraövergripande synpunkter och utan någon detaljmotivering i denna del. JuU1981/82:42 6 Regeringsförslaget har förelagtsriksdagen utan föregående remissbehandling. Mot bakgrund härav har utskottetinhämtat yttrande över förslaget. Yttranden har inkommit frän jusfitiekanslern(), , hovrätten över och , hovrätten för ÖvreNorrland, fingsrätt, (), rättshjälpsnämnderna iStockholm, , och , , juridiskafakultetsnämnden vid , rättegångsutredningen (Ju 1977:06),och . En sammanställning över remissyttrandena finns i en bilagatill betänkandet. Förslaget tillstyrks eller lämnas utan erinran av JK,hovrätten för , , rättshjälpsnämnden i ochSveriges domareförbund. (majoriteten) tillstyrker förslaget iprincip men förordar en annan lagteknisk lösning. DV och rättshjälpsnämnden iSundsvall tillstyrker förslaget men förordar några mindre jämkningar ilagtexten. Förslaget avstyrks av hovrätten över och ,, rättshjälpsnämnden i (majoriteten),rättshjälpsnämnden i , juridiska fakultetsnämnden vid Uppsalauniversitet, rättegångsutredningen och . I detföljande ges en kort sammanfattning av remissutfallet. Flera av remissinstanserna diskuterar förslaget frånrättvise- och rättssäkerhetssynpunkter. JK är helt övertygad om att ingengenom en sådan ordning som har föreslagits i propositionen kommer attmissgynnas eller bli sämre ställd . Han anser också att denföreslagna regleringen inte innebär någon orättvis behandling. Domareförbundetuttalar att de föreslagna bestämmelserna är väl övervägda och ägnade att påett tillfredsställande sätt tillgodose enskildas anspråk på rättsskydd. Enannan uppfattning förs fram av hovrätten över och som anser attförslaget försämrar den enskildes rättsskydd. Hovrätten uttalar att det ärotillfredsställande att låta en sparåtgärd i första hand drabba dem som är isärskilt behov av samhällets hjälp för att komma till sin rätt.Advokatsamfundet anför liknande synpunkter och uttalar att förslaget skullemedföra en avsevärd inskränkning i det sociala skydd som var rättshjälpslagensgrundtanke. Bland övriga remissinstanser som tar upp rättssäkerhetsaspekter kannämnas rättshjälpsnämnden i som anser att förslaget innebär att mani viss mån frångår viktiga grundsatser som rör rättssäkerhet och allas likhetinför lagen. Besparingseffekterna tas upp av flera remissinstanser. Detkan här finnas skäl att inledningsvis återge några uppgifter av DK som gällermål om skadestånd på grund av verkningar av s. k. p-piller. DV uppger att detf. n. finns mål som rör 34 kvinnor anhängiggjorda vid olika domstolar. Tre målhar avgjorts av fingsrätt. Kostnaderna enligt rättshjälpslagen och JuU 1981/82:42 7 lagenom fri rättegäng för processerna där har uppgått fill , 1 080 000kr. Ett av målen har avgjorts av hovrätt. Kostnaderna förhovrättsprocessen har uppgått till . DV framhåller att förslagetkommer att medföra ett effektivare utnyttjande av såväl rättshjälpsanslaget somdomstolsorganisationen. Enligt JK kan förslaget innebära minskade kostnaderockså genom att det skapar bättre förutsättningar för bl. a. bedömningen avbiträdenas arvodesanspråk och genom att uppgörelser utom rätta kan ske när ettpilotfall har avgjorts. När det gäller biträdesersättning anför hovrätten förÖvre liknande synpunkter. Hovrätten över och Blekingeifrågasätter däremot besparingseffekten av förslaget. Enligt hovrätten kan följdenbli att försäkringsbolagen - genom rättskyddsförsäkringarna - får ta på sig ettekonomiskt ansvar för processerna, och domstolarna skulle således ändå fåhandlägga de processer staten inte vill betala. Enligt hovrätten lär det vidarebli så att bl. a. kostnaderna för att syssla med formella frågor kommer att ätaupp en del av besparingseffekten. Någraremissinstanser diskuterar frågan hur pilotfallen skall väljas ut. Hovrättenför tror inte att det skall uppstå alltför stora svårigheter attavgöra vilka mål som bör få drivas med stöd av rättshjälp. Hovrätten över Skåneoch har .en annan uppfattning och anser att förslaget i den delenutgår frän felaktiga förutsättningar. Först då högsta domstolen har meddelatett prejudicerande avgörande kan prövningen av det befogade irättshjälpsansökningen sägas vila på ett konkret underlag som inte försätterbeslutsmyndigheten i en brydsam situation. Men med en sådan ordning förfelassyftet med reformen. Bland andra remissinstanser som anser att det kan blisvårt att välja ut pilotfall är juridiska fakultetsnämnden vid Uppsalauniversitet och . De pekar bl. a. på att pilotmålet kan kommaatt föras oskickligt, och fakultetsnämnden anför att förslaget skulle kunnagodtas endast om man verkHgen kunde garantera att det blev en i allomönstergill process i pilotmålet. Fleraav remissinstanserna diskuterar tillämpningsområdet för förslaget.Advokatsamfundet anför att lagtexten har fått en utformning som inte begränsartillämpningsområdet på det sätt som avsetts. Tvärtom skulle enligt samfundeträttshjälp kunna förvägras sökandena i ett flertal andra typer av mål, t. ex. imäl om skadestånd vid olyckor eller katastrofer och fel i fastighet. Detta ären av orsakerna till att samfundet avstyrker bifall till förslaget.Rättshjälpsnämnden i tar också upp vissa mål om fel i fastigheter,nämligen mål om fel i fastigheter ingående i gruppbebyggelse.Rättshjälpsnämnden anför att utredningskostnaderna i sådana mål bör kunnanedbringas avsevärt om rättshjälpen inskränks till en eller ett parfastighetsägare. Enligt nämnden kan förslaget få viss betydelse för att kommatill rätta med denna ärendetyp. Några av de remissinstanser som är positivatill förslaget anser att tillämpningsområdet bör begränsas. a. att det av lagtexten bör framgå att utgången av r* 1981/82. JuU1981/82:42 8 pilotmålet skall ha betydelse för den aktuellaangelägenheten. i anser att det i lagtexten böranges att frågan huruvida rättshjälp kan anstå skall bedömas frånrättssäkerhetssynpunkt. a. , hovrätten över och ochhovrätten för diskuterar vilka konsekvenser det kan få atträttshjälp kan komma att beviljas i samma rättsliga angelägenhet.Den förstnämnda föreslår en lagteknisk konstruktion som innebär att rättshjälpinte behöver beviljas i samma angelägenhet. Den sistnämnda pekarbl. a. på möjligheterna att sätta ned rättshjälpsavgiften i vissa fall när detblir aktuellt med rättshjälp i samma angelägenhet. Åtskilliga remissinstanser tar upp frågan om man kanåstadkomma det resultat som åsyftas med förslaget på annat sätt. a.hovrätten över och , , rättshjälpsnämnden iGöteborg och juridbka fakultetsnämnden vid pekar påmöjligheten att vilandeförklara mål. Möjligheten att ingripa genom reglerna omprövning av biträdenas arvodesanspräk tas också upp av nägra remissinstanser,t. ex. av rättshjälpsnämnden i och rättshjälpsnämnden i . Bl.a. hovrätten för och DV anser att dessa möjligheter inte kanersätta en sådan ordning som föreslås i propositionen. i pekar på att biträdenenligt rättshjälpslagen inte har rätt att besluta omutredningar till en högre kostnad än som svarar mot hälften av basbeloppet. Förutredningar till högre kostnad krävs beslut av rättshjälpsnämnd. EnHgt nämndenkan en förnuftig tillämpning av denna regel medföra kostnadsdämpningar . avser att avlämna ett förslag tilländringar i i vår. I förslaget kommer man att behandla mål avdet slag som avses i propositionen, men utredningen har angripit problemet päett annat sätt. Utredningen anser att en brist i förslaget i propositionen äratt man inte tillräckligt har beaktat den behövliga samordningen mellan de organsom skall besluta i rättshjälpsfrågor. Utredningen kommer att föreslå att detgörs möjligt att föra samman mål från olika domstolar fill en domstol. Då fårman nämligen enligt utredningen de bästa förutsättningarna förkostnadskontroll. Utredningen anser att institutet vilandeförklaring kananvändas i dessa rättegångar. Några remissinstanser hänvisar till rättegångsutredningenskommande förslag. i nämner möjligheten att låtaden tillkallade kommittén för översyn av rättshjälpssystemet övervägafrågorna. Mot tanken att låta frågorna övervägas ytterligare inom ramen förkommittéväsendet kan ställas uppfattning att ändringarna börgenomföras nu för att de skall fä någon större effekt på läkemedelsmålen. Enligtsocialstyrelsen kan nämligen läkemedelsprocesserna väntas upphöra på sikteftersom den läkemedelsförsäkring som finns täckerersättningsbehoven. JuU1981/82:42 9 Överväganden Utskottet gör följandebedömning. Besparingar inom rättshjälpen och domstolsväsendet ärofrånkomliga i nuvarande statsfinansiella läge. I ärendet har det på ettövertygande sätt visats att den nuvarande möjligheten att samfidigt processa ilikartade angelägenheter vid olika domstolar innebär ett ineffektivtutnyttjande av de knappa resurserna och i vissa mål drar mycket storakostnader. Därför är det angeläget att söka vägar till ytterligare besparingarpå detta område. Många remissinstanser är krifiska mot förslaget avrättssäkerhetsskäl. Utskottet har förståelse för de kritiska synpunkterna, ochutskottet vill betona att besparingarna inte får gå ut över de enskildasintresse att i tillbörlig utsträckning kunna hävda sin rätt. Att enskildarättssökande kan komma att fä vänta med att få sin sak prövad fill dess att enannan rättslig angelägenhet har avgjorts är i och för sig inte orimligt. Närett pilotfall väl är avgjort torde det inte ta särskilt att avgöralikartade angelägenheter, och den tidsutdräkt som kan uppkomma är inget hindermot att genomföra förslaget. Även i de mål som inte har valts ut fill pilotmäl skallenligt vad departementschefen uttalar rättshjälp kunna beviljas för begränsadeåtgärder, exempelvis för att inhämta viss utredning som löper risk att gåförlorad eller för att vidta preskriptionshindrande åtgärder. Med dennakonstruktion motverkas risken att någon i detta avseende går förlustig sin rättav den anledningen att han måste vänta på att ett pilotfall avgörs. Vad som däremot inger utskottet vissa betänkligheter ärhur man skall få tillräckliga garantier för att ett mål som blivit pilotmålverkligen blir vägledande. Om pilotmålet - kanske efter många års processande-återkallas som förhkt kan det hävdas att regleringen drabbar den hårt som harfått avslag på sin begäran om rättshjälp i avvaktan på att pilotmålet avgörs.Det kan naturligtvis också hända att pilotmålet drivs på ett sådant sätt attdet inte leder fram till ett vägledande avgörande i de viktiga frågorna. Att dettakan komma att vålla stora olägenheter och besvär för parterna i de andra målenkan inte uteslutas. Vad som har sagts gör att utskottet hyser viss tvekaninför förslaget. Häremot kan dock invändas att den enda någorlunda nära tillhands liggande lösningen på problemet, som ju består i att flera likartadeprocesser akfivt drivs samfidigt, är att avgörandet i vissa mål får anstå -anfingen det sker genom vilandeförklaring eller på det sätt som föreslås iproposifionen. planerar att i vår lägga fram ettförslag som innebär att mål av detta slag kan sammanföras till en domstol, ochi sådana mål kan enligt rättegångsutredningen vilandeförklaring ske. I ettsenare betänkande kommer utredningen att behandla frågor i vad mån man i särskildafall bör använda pilotfallsmetoden eller parallellt driva alla mål JuU1981/82:42 10 fram till ett avgörande. En metod kan, enligt vadrättegångsutredningen anför, vara att t. ex. låta en representativ part föraallas talan. arbete är givetvis av stortintresse när det gäller att komma till rätta med de olägenheter som påtalas ipropositionen. Även i arbetet inom den kommitté som har tillsatts föratt se över rättshjälpssystemet kan komma att ge resultat som berör problemet.Här kan också nämnas att det i en nyligen framlagd promemoria (Ds Ju 1982:2)Rättshjälpskostnaderna bl. a. har föreslagits att införa en självrisk vidrättshjälp. Avsikten är att den rättssökande själv skall betala av denrättshjälpskostnad som överstiget . Det pågår således överväganden somkan innebära att problemet med att flera likartade och kostsamma rättegångardrivs vid olika domstolar löses på ett annat sätt än som harföreslagits i propositionen. I sammanhanget bör också sägas att vissa slagsprocesser om läkemedelsskador kan få minskad aktualitet . När detgäller skador som har vållats av läkemedel efter har de företagsom tillverkar eller importerar läkemedel som säljs i nämligen åtagitsig att utge ersättning. Åtagandet är försäkrat genom ett kollektivtförsäkringsavtal. Vad som har anförts kan sägas tala för att man börvänta med att införa en reglering som syftar fill att begränsa antalet rättegångarav detta slag. Å andra sidan har det i ärendet framkommit att det är nu enreglering behövs -om än en provisorisk sådan. Utskottet stannar därför för attgodta regeringens förslag i princip och avstyrka bifall till motionerna irhotsvarande del. När det gäller vissa enskildheter i förslaget utvecklarutskottet sin mening i det följande.