bet · G501SkU60 · 1981-12-31 00:00:00 — 2. att godkänna deriktlinjer för en skattereform som anges i motionen innebärande a) ändradkostnadsfördelning mellan staten och den kommunala sektorn vilket kan skapamöjligheter för en skattesänkning utan att äventyra utbyggnaden avkommunal service och utgöra en bojan till ett system med progressivstatskommunal enhetsskatt, b) skärpt progressivitet i denstatliga inkomstskatten för inkomstlägena . c) slopande avmervärdeskatten på viktiga livsmedel till , d) inledning av en övergång till ett skattesystem främstbaserat på produktionsbeskattning, e) skärpning av kapitalvinst-, bolagsvinst-,förmögenhets- och realisations vinstbeskattningen, f) införande av omsättningskatt på börshandeln med aktieroch värdepap per, g) sanering av avdragssystemet med minskning avränteavdragen för stora lån och borttagande av vissa avdrag som t. ex. vid skatte- och aktiefondspa rande, h) skärpt kamp mot skattefusk, skatteflykt och övrigekonomisk brottslighet. Motion väckt med anledning av proposition 1981/82:118 1981/82:2300 av m. fl. 6. att hos regeringen begär skyndsamt förslagtill upphävande av sambeskattningen av B-inkomster. Motion väckt under /81 1980/81:1504 (jfr 1503) av LarsWerner-m. (vpk) såvitt avser yrkande SkU1981/82:60 47 2. att skall besluta atthos regeringen begära förslag till en engångsskatt på stora förmögenheter ienlighet med vad som anförts i motionen. Motioner väckta under allmänna motionstiden 1981/82:508 av () och () I motionen hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande inkomst av annanfastighet. 1981/82:701 av () och () I motionen hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om behovet av utredning kring det samladefamiljesfödets marginaleffekter på jämställdheten. 1981/82:704 av () I motionen hemställs att beslutar begära attregeringen utreder och framlägger förslag som likställer barnpension medbidragsförskott i omnämnda avseende. 1981/82:708 av () och () I motionen hemställs att hos regeringen begärskyndsamma förslag till åtgärder ägnade att redan för motverkasambeskaftningens nackdelar. 1981/82:861 (jfr 859) av () och () 4. att hos regeringen begär en parlamentariskutredning om de s. k. skattefria förmånerna. 1981/82:901 av m. fl. I motionen hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen om avdragsrätt förfackföreningsavgifter och hemställer om förslag härom. 1981/82:903 av m. fl. I motionen hemställs att hos regeringen begärförslag om slopande av rätten till avdrag för konsumtionsräntor och åläggandeav skaftskyldiga och kreditgivare att på lämpligt sätt möjliggöra kontroll avränteuppgifterna. 1981/82:917 av m. fl. I motionen hemställs att uttalar att enreformering av skattesystemet bör utgå från de i motionen anförda principernaoch hos regeringen hemställer om förslag i enlighet härmed. SkU1981/82:60 48 1981/82:1185 av m. fl. I motionen hemställs att hos regeringen anhållerom en utredning med uppgift att behandla frågan angående marginalbeskattningensnegativa inverkan på utländska experters medverkan i svenska företag ochinstitutioner. 1981/82:1191 av () och () I motionen hemställs att hos regeringen begärförslag om att plockning av mossa i skattehänseende jämställs med plockning avvilda bär och svamp. 1981/82:1204 av förste vicetalmannen () I motionen hemställs 1. att riksdagenbeslutar att frigränsen för individuell beskattning av B-inkomster ersätts medett till . höjt fribelopp inkomster, 2. att riksdagenhos regeringen begär skyndsam översyn av de övriga skattereglerna sommissgynnar äktenskapet som samlevnadsform eller, för samboende par, tillkomstenav barn, 3. att riksdagenhos regeringen begär skyndsamma förslag till åtgärder innebärande att den somarbetar i och med egen fastighet A-beskattas och därmed får möjlighet till ATP.sjukpenning samt avdragsrätt för frivillig pensionsförsäkring. 1981/82:1212 av m. fl. I motionen hemställs att hos regeringen begärförslag innebärande att i motionen angivna värdegränser uppjusteras så att demotsvarar samma reella värde som när resp. nominella belopp fastställdes. 1981/82:1213 av () I motionen hemställs att begär att regeringenlåter utreda frågan om den i motionen angivna kontoformen. 1981/82:1568 (jfr 1567) av LarsWerner m. fl. (vpk) såvitt avser yrkandena 3. att beslutar godkänna vadsom i motion 1981/82:1567 anförs om en särskild arbetsgivaravgift, som skallvara progressiv och beräknas på förädlingsvärdet, för arbetsskapande insatser. 4. att beslutar godkänna vadsom i motion 1567 anförs om ett slopande av momsen på mat och hos regeringenbegär nödvändiga åtgärder i enlighet därmed, 6. att beslutar godkänna vad som i motion 1567anförs om omsättningsskatt på börshandeln och hos regeringen begär nödvändigaåtgärder i enlighet därmed. 8. att beslutar godkänna vad som i motion1981/82:1567 anförs om en engångsskatt på stora förmögenheter och hosregeringen begära förslag i enlighet därmed. SkU1981/82:60 49 1981/82:1677 av () I motionen hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om skattereduktion vid vårdnad avbarn. 1981/82:1678 av () I motionen hemställs att hos regeringen begärförslag om regler som medger rätt att göra avdrag vid inkomsttaxeringen förkostnader för privat barntillsyn. 1981/82:1686 av () I motionen hemställs att som sin mening gerregeringen till känna att periodiskt understöd som t. ex. utgår till anhörigeller annan person som bedriver studier eller vidareutbildning skallbefraktas som avdragbart för givaren upp till ett årligt belopp på . 1981/82:1690 av () och () I motionen hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att barnpensionenfrån den allmänna försäkringen blir helt eller delvis skattefri. 1981/82:1699 av m.fl. (s) såvitt avser yrkandena 2. att beslutar om ändring i lagen (1947:577)om stadig förmögenhetsskatt i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att beslutar att avdrag för frivilligtperiodiskt understöd inte skall tillåtas fr. o. m. 1981/82:2025 (hänv. 2018) av m. fl. I mofionen hemställs att hos regeringen begärutredning och förslag beträffande familjebeskattningen i enlighet med vad som imotionen anförts. 1981/82:2028 (hänv. 2018) av m. fl. I motionen hemställs att ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den framtida skattepolitiken. Yttrande från annat utskott har berettstillfälle att yttra sig (FiU 1981/82:6y) över proposifionen och motionerna.Yttrandet fogas som bilaga till detta betänkande. Med anledning av propositionen harskrivelser inkommit till utskottet från och '. 4 1981/82. SkU1981/82:60 50 träffades mellancenterpartiet, och socialdemokraterna en överenskommelse omgrunderna för en skattereform med början . Målet skulle var attsänka marginalskatten till högst för huvuddelen av de heltidsarbetandeinkomsttagarna och att begränsa det skattemässiga värdet avunderskoffsavdrag till högst av avdragsbeloppef. En expertgrupp med företrädare för de tre partierna hardärefter på grundval av överenskommelsen utformat ett konkret förslag tillreform att genomföras i tre steg inkomståren 1983, 1984 och 1985. Propositionen bygger i huvudsak på expertgruppens förslag.Begränsningen av det skattemässiga värdet av underskottsavdrag åstadkomssålunda genom att den statliga inkomstskatten föreslås utgå i form av tvådelbelopp, grundbelopp och tilläggsbelopp med skilda skatteskalor och med olikaunderlag för beräkningen. För grundbeloppet utgörs underlaget av denbeskattningsbara inkomsten, som i princip bestäms på samma sätt som f. n.Uttaget skall, när reformen är fullt genomförd, utgöra högst 20 %.Tilläggsbeloppet utgår endast i inkomstskikt över den s. k. brytpunkten vid 16basenheter (motsvarande . Underlag för tilläggsbelopputgör den beskattningsbara inkomsten ökad med främst sådant underskott i egeneller samfaxerad makes förvärvskälla, som dragits av vid bestämmande av denskatteskyldiges beskattningsbara inkomst. Sådana underskott skall således - medvissa undantag - återföras till beskattning. Skatt på tilläggsbeloppet skallutgå med högt (över 45 basenheter). Propositionen innehåller också förslag till ändringar ifråga om ett antal särskilda regler för skatteberäkningen. a. begränsassambeskattningen av makars B-inkomster och förenklas tillämpningen av den s. k.marginalskaf-tespärren. Slutligen föreslås - i syfte att underlättataxeringsarbetef - att ett schablonavdrag om . införs i inkomstslagettjänst och att rätten till avdrag för frivilliga periodiska understöd och förkapitalförsäkringspremier slopas. , som av skatteutskottet beretts rillfälleyttra sig över propositionen jämte motioner, har belyst några av den föreslagnareformens samhällsekonomiska effekter. Yttrandet är fogat som bilaga till dettabetänkande. Skaffeutskoftef har fidigare framhållit angelägenheten avatt en sänkning av marginalskatterna kommer till stånd. Det måste enligtutskottet därför hälsas med tillfredsställelse att ett förslag, som innebärväsentligt lägre marginalskatter för huvuddelen av de heltidsarbetandeinkomsttagarna, nu förelagts och att det kunnat ske under bredparlamentarisk SkU1981/82:60 51 Vad gäller de föreslagnaavdragsbegränsningarna är utskottet medvetet om att kritik från skildautgångspunkter kan riktas mot ett förslag som innebär avsteg från principer somhittills tillämpats vid beskattningen. Mot de nackdelar som detta kan medföramåste ställas de betydande fördelar för bl. a. arbete och sparande som reformeninnebär. , som i allt väsentligt delar de synpunkter somframförts av finansutskottet, tillstyrker således i princip propositionen. I det följande uppehåller skatteutskottet sigföreträdesvis vid de delar av propositionen som tagits upp i motioner väckta ianslutning till proposifionen och under den allmänna motionstiden i år.Utskottet tar också upp vissa andra motionsvis aktualiserade frågor som ansettslämpligen böra behandlas i detta sammanhang. Skatteskala, underskottsavdrag m. m. Förslaget i propositionen innebärsom nämnts en kombination av sänkt marginalskatt och en begränsning avunderskottsavdragens skattemässiga värde. Vidare föreslås en ändring avinflationsskyddet för skatteskalan. Ändringen innebär att den årligauppräkningen av basenheten för de tre reformåren fastställs på förhand till 7300, 7 700 resp. . I vpk-motionen 1981/82:2532 yrkas avslag på proposifionen.Mofionärerna godtar dock den föreslagna begränsningen av underskottsavdragen. (M) kritiserar i sin partimotion 1981/82:2529 den mellan c, fp och s träffadeskafteuppgörelsen. Motionärerna menar att begränsningen av indexregleringenurholkar marginalskattesänkningen och höjer skaftetrycket. Avdragsbegränsningenbryter - menar de - symmetrin i skattesystemet och kommer att medföra att ettstort antal inkomsttagare, inte minst villaägare, förlorar påskatteomläggningen. Motionärerna pekar också på att de nya bestämmelserna kan väntasförsvåra skatteadministrationen och ytterligare komplicera deklarationsarbetetför enskilda och företag. Motionärerna motsätter sig därför såväl enbegränsning av det nuvarande inflationsskyddet som en begränsning av rätfentill avdrag för underskott. De presenterar en skafteskala som i förhållandetill förslaget i propositionen för slutåret innebär ett lägre skafteuttag iinkomstskikten 16-18, 21-24 och 26-30 basenheter samt i skikten över 45basenheter. Yrkanden om bl. a. bibehållande av nuvarande inflationsskydd ochunderskottsavdrag har också framförts i moderatmofionen 1981/82:2028, väcktunder den allmänna motionstiden . En grundprincip i det svenska inkomstskaftesystemef är attskaft skall utgå efter förmåga. Detta har ansetts innebära att det är inkomstenefter avdrag för alla omkostnader för dess förvärvande som skall utgörabeskattningsunderlag. Frågan gäller då i vad mån denna princip går attupprätthålla fullt ut vid en sänkning av stafsskatfeuttaget till en nivå somäven i höga inkomstskikt ligger lägre än enligt nuvarande regler. SkU1981/82:60 52 Det torde inte kunna bestridas attavdrag för underskott numera förekommer i en alltmer stigande omfattning ochatt detta är en indirekt följd av de höga marginalskatterna. Det förhållandetatt en skattskyldig haft en i princip generell rätt att räkna av en förlust ien verksamhet mot inkomster i andra förvärvskällor har otvivelaktigt lett tillatt de skattskyldiga blivit mer eller mindre okänsliga för de kostnader somföranleder underskott. Detta torde i särskilt hög grad gälla i fråga omränteutgifter. Det är ett känt faktum att storleken av underskottsavdragökar med stigande inkomst inte bara i kronor räknat utan också som relativandel av inkomsten. Också det torde vara en naturlig följd avmarginaleffekterna, som ger en höginkomsttagare med underskottsavdrag en ikronor räknat större skattelättnad än en skattskyldig med samma avdrag men medlägre inkomst. Mot den nu angivna bakgrunden är det enligt utskottetsmening nödvändigt att, i samband med en marginalskatfesänkning av denomfattning som föreslås i propositionen, begränsa det skattemässiga värdet avunderskottsavdrag i inkomstlägen över viss nivå. En sådan ordning innebärvisserligen att man bryter symmetrin i beskattningen. 'Vill man emellertidbegränsa underskottsavdragens skattemässiga värde så att skattelättnaden imöjligaste mån inte påverkas av den skattskyldiges inkomster är en lösning avföreslagen modell lämplig. Utskottet vill - i likhet med finansutskottet -understryka att skatteomläggningen inte berör näringsverksamhet som bedrivs avaktiebolag eller av ekonomisk förening. För fysiska personer innebär den inteheller någon ändring i fråga om avdragsrätten för kostnader inom varjeförvärvskälla. Utskottet vill också erinra om de särskilda undantag frånförbudet alt dra av underskott från inkomster av andra förvärvskällor somföreslås i propositionen. Den föreslagna lösningen skapar emellertid vissa problem.Underlaget för tilläggsbelopp innefattar nämligen underskott i förvärvskälla.Det kommer i fortsättningen därför att vara av största betydelse attavdragsgilla kostnader belastar rätt förvärvskälla. De problem som sammanhängermed förvärvskällebegreppet skall - som framgår av departementschefensuttalande i propositionen - utredas med förtur av kommittén omunderskottsavdrag (). Med hänsyn härtill och till vad utskottet i övrigt anförttillstyrker utskottet bifall till den föreslagna begränsningen avunderskoftsavdragens skattemässiga värde. De ändringar av inflationsskyddet som föreslås ipropositionen och som innebär att basenheterna för de tre reformåren fastställspå förhand bygger på en strävan att pressa ned pris- och kostnadsökningarnatill . Om en sådan anpassning inte sker blir följden en vissskatteskärpning. delar finansutskottets uppfattning att det inuläget är särskilt olämpligt att utforma skattepolitiken med utgångspunkt iett antagande om SkU1981/82:60 53 hög inflation och stora nominella löneökningar. Med hänsyntill marginal-skattesänkningen och de effekter den kan väntas få förlöneutvecklingen kan en inflationstakt av i genomsnitt inte ansesorealistisk. Utskottet tillstyrker således propositionen även i denna del. godtar också i övrigt propositionensförslag till skatteskala och avstyrker följaktligen bifall till samtliga idetta avsnitt behandlade motioner. Marginalskattespärr och begränsni/igsregel Som fidigare nämnts skall denstatliga inkomstskatten delas upp i ett grundbelopp och ett tilläggsbelopp.Marginalskatfespärren skall tillämpas uteslutande vid beräkningen avtilläggsbelopp. Spärren har utformats så att tilläggsbelopp inte skall tas ut iden mån sådant belopp på någon inkomstdel skulle utgå med högre belopp än sommotsvarar minskat med den kommunala skattesatsen. Detta innebärtillsammans med ett grundbelopp beräknat efter en spärr vid enmarginalskatt på . 1 (m)-motionen 1981/82:2529 yrkas attmarginalskattespärren successivt nedjusteras till . Utskottet har tidigare godtagit den i propositionenföreslagna skatteskalan och är inte berett att f. n. medverka till enmarginalskattesänkning som går utöver den i propositionen föreslagna. Utskottetavstyrker följaktligen motionen i denna del. I fråga om begränsningsregeln föreslås också vissaändringar. Spärrbeloppet är av underlaget upp till 30 basenheteroch av överskjutande del. Underlaget utgörs av den till statliginkomstskaft beskattningsbara inkomsten minskad med . och ökad med bl.a. investeringsavdrag och avdrag för egenavgifter. Det skaftebelopp sombegränsningsregeln gäller utgörs av summan av statlig och inkomstskatt,förmögenhetsskatt, egenavgifter och sjömansskatt. Äkta makar behandlas enligtgällande bestämmelser vid tillämpningen av begränsningsregeln som enskattskyldig. Någon ändring på denna punkt föreslås inte i propositionen.Däremot föreslås- förutom en teknisk omkonstruktion av begränsningsregeln - attegenavgifterna inte längre skall få påverka skattenedsättningen. I motion 1981/82:2529 yrkar (m) avslag på propositionen idenna del. Mofionärerna yrkar vidare aff sambeskaftningen av äkta makar slopasvid tillämpningen av begränsningsregeln och att spärrbeloppet bestäms till . Utskottet har godtagit den i propositionen föreslagnaskafteskalan och avstyrker följaktligen yrkandet om en nedsättning avspärrbeloppet fill . Utskottet anser inte heller att det finns anledningatt slopa sambeskattningen av makar vid tillämpningen av begränsningsregeln.Som anförts av den expertgrupp, på vars förslag propositionen bygger, skulleett bifall till SkU1981/82:60 54 motionärernas förslag möjliggöra dispositioner mellanmakar som kunde få mycket stora konsekvenser i de fall då regeln är tillämplig. 'Vad särskilt angår egenavgifterna kan inte bestridas aff begränsningsregeln isin nuvarande utformning ger egenföretagaren en omotiverad skatteförmån jämförtmed den som bedriver sin näringsverksamhet i aktiebolagsform. Någon möjhghetför den senare att vid tillämpning av begränsningsregeln beakta av bolageterlagda egenavgifter föreligger inte. Mot den bakgrunden tillstyrker utskottetförslaget att egenavgifterna lämnas utanför bestämmelserna om nedsättning avskatt. Kvittning av underskott mot överskott Som fidigare nämnts skall vidberäkning av tilläggsbelopp avdrag för underskott i princip inte medges. Ipropositionen föreslås emellertid särskilda undantag från denna huvudregel omkvittningsförbud. Undantagen har alla det gemensamt att de är en följd avförvärvskällornas nuvarande utformning. Det första undantaget har tillkommit bl. a. med tanke påatt ett förbud aff kvitta underskott av schablontaxerad fastighet mot överskottav kapital kan ge upphov fill ojämnheter i beskattningen och skapa ickeönskvärda styrningseffekter. Undantaget innebär att underskott avschablontaxerad fasfighet får kvittas mot överskott av kapital upp till ettbelopp av . Kvittningsrätten gäller endast egna underskott och inteunderskott hos andra maken. I syfte att underlätta startandet och vidareutvecklandetav näringsverksamhet har vidare föreslagits att underskott av kapital i vissafall får kvittas mot överskott av andra inkomstslag och att en näringsidkareunder en sexårsperiod får utnyttja ett tidigare underskott mot ett senareöverskott i samma förvärvskälla. Förste vice talmannen () yrkar imotion 1981/ 82:2527 att makar skall ha rätt att sinsemellan kvitta såvälunderskott av schablonfastighef mot överskott av kapital som underskott motöverskott av samma förvärvskälla. Yrkandet gäller under förutsättning attyrkandet i (m)-motionen 1981/82:2529 om avslag på förslaget om begränsning avunderskottsavdragen inte skulle vinna bifall. Motionären hänvisar fill att ettstort antal remissinstanser riktat grava anmärkningar av kontrollteknisk ochannan art mot propositionen i den här delen och menar att makar med betydandeunderskott av eget hem men med motsvarande kapitalinkomster-om förslaget antas- kommer att beskattas helt olika beroende på tillgångarnas fördelning mellanmakarna. Utskottet vill med anledning av detta yrkande erinra omatt sambeskattning av makars B-inkomster i fortsättningen endast skall ske vidberäkning av tilläggsbelopp. En kvittning mellan makar skulle - somdepartementschefen framhåller- innebära att underskott skulle kunna komma attkvittas på olika SkU1981/82:60 55 sätt vid beräkning av underlagen för grundbelopp resp.tilläggsbelopp. Enligt utskottets mening bör - om rimliga enkelhetskrav skallkunna tillgodoses -rätten aff avräkna underskott mot överskott varaindividualiserad dvs. tillkomma den skattskyldige personligen. Bestämmelsernakan eljest komma att bli alltför svårtillämpade. Utskottet anser sig därförböra avstyrka motion 1981/82:2527 i denna del. Rätten till avräkning av underskott mot överskotttillkommer som nämnts den skaffskyldige personligen. Säljer en rörelseidkaresin verksamhet till någon annan får alltså tidigare underskott i princip intelängre utnyttjas. Avlider en näringsidkare får tidigare underskott utnyttjas avdödsboet under det beskattningsår då dödsfallet inträffade men inte vid senareårs taxeringar. Detta följer av de allmänna reglerna i KL om beskattning avdödsbo. () anser att det i undantagsfall kan varabetydelsfullf för dödsbodelägarna att ha möjlighet utnyttja de underskott som arvlåtarenådragit sig närmast före dödsfallet. Han begär därför i motion1981/82:2524 att ger regeringen till känna att ett dödsbo skall harätt att utnyttja de underskoffsavdrag vid inkomsttaxeringen som den avlidneskulle ha kunnat tillgodogöra sig om han varit i livet. Yrkandet innebär attdödsboet skall kunna utnyttja sådana avdrag. I motsats till mofionären anser utskottet aff rätten fördödsbo att utnyttja fidigare underskott bör begränsas till det beskattningsårvarunder dödsfallet inträffade. Infe minst konfrolltekniska skäl talar mot medger undantag från denna regel. Utskottet avstyrker därför mofionen. För att verkningarna avavdragsreformen skall bli likformiga för olika kategorier av inkomsttagareföreslås i proposifionen att vid beräkning av underlag för tilläggsbelopphänsyn skall tas fill vissa förmåner som en skattskyldig åtnjutit. Sålundaskall en näringsidkare påföras ett särskilt schablonmässigt beräknatförmånsvärde för bil eller annan rörelsetillgång (båt, flygplan) som hanutnyttjat privat. Förmånsvärdet bör motsvara värdet av att inte privat behövaredovisa en räntekostnad för bilförvärvef. Det bör bestämmas schablonmässigtoch anknyta till det s. k. finanseringsfillägg som ingår i värdet av bilförmånför löntagare. 'Vid beräkning av underlaget för jordbrukarestilläggsbelopp skall tillägg göras för de faktiska ränteutgifter iförvärvskällan som kan anses belöpa på bostadsdelen. Vidare skall förmånen av ett räntefrift lån eller ett lånmot lägre ränta än normalt från arbetsgivare till anställd tas upp som ensärskild tilläggspost. Förslagetom filläggsposter kritiseras i flera motioner. Förste vice talmannen () yrkar imotion 1981/ 82:2527 att något tillägg för beräknad ränta för bil inte skallske. Hon yrkar vidare att räntefillägg för lån med låg eller ingen ränta skallfå kvittas mot SkU1981/82:60 56 överskott av kapital och mot underskott på schablontaxeradfastighet. Båda dessa yrkanden är andrahandsyrkanden och gäller endast underförutsättning att yrkandet i partimotionen 1981/82:2529 om avslag påbegränsningen av underskoftsavdragen inte bifalls. m. fl. (m) yrkar i motion 1981/82:2528 -med hänvisning till motivering i motion 1981/82:2529 - att något tillägg iförvärvskällan jordbruksfastighet inte skall göras med någon del avräntekostnaderna för den egna bostaden. Motionärerna framhåller att - om enjordbrukare tar upp ett lån för att förbättra ekonomibyggnader - en viss del avde ökade räntekostnaderna automatiskt kommer att hänföras till bostaden ochdärmed inte kommer att bli avdragsgill trots att det rör sig om en investeringi jordbruksrörelsen. I det fall en personbil, som redovisas som tillgång ienskild näringsverksamhet, används privat sker vid beskattningen en fördelningav kostnaderna mellan den privata användningen och den yrkesmässiga.