bet · G501KU35 · 1981-12-31 00:00:00 — - Utan fortsattsvenskt stöd skulle Sri Länka få stora svårigheter att genomföra projektet,eftersom möjligheterna att få bidrag eller lån från andra länder ellerinternationella finansieringsinstitutioner är begränsade med hänsyn till attprojektet är till hälften färdigt och inte varit föremål för internationellupphandling, - Kotmale är etthögt prioriterat projekt i Sri Länkas utvecklingsplan och förseningar på grundav bristande finansiering skulle innebära stora förluster för landet i form avräntor på redan gjorda investeringar och utebliven energiproduktion. - I förhållandetill den ursprungliga investeringsbudgeten har projektet drabbats av mycketkraftiga kostnadsökningar. Som påpekats i det föregående har dessa främstorsakats av inflation samt tekniska omdisponeringar (till följd bl. a. avoväntade geologiska problem) och därav följande förseningar. De företagnaomdisponeringarna kan i sin tur till stor del ses som en följd av Sri Länkassträvan att genomföra Mahaweli-programmet i dess helhet och projektet påbetydligt än vad sorn är vanligt för liknande projekt i u-länder.Genom beslutet att påskynda projektet tog Sri Länka medvetet vissa risker. -Projektet är ekonomiskt bärkraftigt. Kraftverket kommeratt generera ett betydande driftöverskott (de rörliga driftskostnaderna ärförhållandevis små) för att täcka amorteringar och räntor. Avsevärda belopp avimportvaluta kommer att inbesparas. Enligt en av SIDA företagenkonsultstudie (bifogas) kan projektet beräknas medföra årligabesparingar på ca 300 milj. kr. - om man antar att motsvarande energimängdskulle produceras med hjälp av importerad olja. - En fullständig gåvofinansiering skulle medföra antingenatt svenskt stöd behövde utgå eller-om engagemanget begränsades till exempelvis sex år-att landramen för Sri Länka behövde höjasmed avsevärt högre belopp än vad som skulle följa av det mönster för ramhöjningar som kommit till uttryck i beslut . En kraftigt ökad avsättning av biståndsmedel för skulle få ske på bekostnad av andra angeläana biståndsändamål. KU1981/82:35 284 Vid en sammanvägning avsynpunkterna synes en kombination av gåva och kredit utgöra den lämpligastelösningen. Finansieringsfrågan skulle lösas under förutsättning att Sri Länkapåtar sig ett utökat betalningsansvar. Detta borde dock vara så avpassat attdet vore förenligt med principerna för det långsiktiga svensk-lankesiskautvecklingssamarbetet. Vidare måste hänsyn tas till Sri Länkas ansträngdabetalningssituation. För att underlätta för Sri Länka att som en del av enhelhetslösning acceptera ett kreditelement föreslås därför att den långsiktigakrediten ges på den för kraftverksbyggen längsta möjliga amorteringstiden efterbyggnadstidens slut () och till en starkt subventionerad ränta. Detta ärockså en förutsättning för att finansieringen skall vara förenlig med SriLänkas överenskommelse med (). Svenskt bistånd till Kotmale förutsätts, i enlighet medbudgetpropositionen, utgå under ytterligare sex budgetår (1982/83-87/88).Under fyra budgetår (1982/83-85/86), motsvarande den återstående byggtiden,föreslås importstödet liksom användas för reduktion av Sri Länkaskapitalskuld till entreprenör (SCG) och leverantör av elektro-mekaniskutrustning (ASEA). 1986/87-87/88, föreslåsimportstödet (samt eventuella mindre särskilda avsättningar) användas förgåvoelementet i den förmånliga krediten. AB () har beviljat en fyraårigkredit på 256 milj. kr., att amorteras . för den elektro-rnekaniskadelen av projektet och ställt i utsikt en sjuårig kredit på 720 milj. kr. förSkånska Cementgjuteriet (SCG) för entr-eprenadarbetena att likaså amorterasfrån 1986. Omvandlas dessa båda krediter till en tolvårig kredit, skulle entillfredsställande lösning vara funnen vad gäller den förmånliga krediten.Valdes de i några av alternativen föreslagna avsättningarna av biståndsmedelunder de sex aktuella budgetåren skulle en kredit på mindre än 900 milj. kr.vara tillräcklig. Tyngdpunkten i denna framställning har legat påfinansieringen av Kotmale, och inte på en bedömning av projektet som sådant.Den av SIDA företagna konsultstudien visar att projektet, de mycketbetydande kostnadshöjningarna till trots, är rimligt från ekonomisk synpunkt.En utbyggnad av vattenkraften måste anses utgöra ett viktigt led i Sri Länkasutveckling, i synnerhet som alternativet är oljebaserade kraftverk. Av anförda skäl och med hänsyn till att projektet nu ärtill hälften färdigt finns på detta stadium varken anledning eller möjlighetför SIDA att påtaga sig något projektansvar. Löses finansieringsfrågan undervåren 1982 bör projektet kunna slutföras som planerat . Under denåterstående byggnadstiden är SIDA beredd att regelbundet följa projektetsframåtskridande. Uppföljningen bör framför allt syfta till att bevakakostnadsutvecklingen. Utomstående expertis kommer att anlitas härför. Sammanfattningsvisföreslår styrelsen med hänvisning till bifogad prome- KU1981/82:35 285 moria att en lösning av finansieringsfrågan baseras påföljande allmänna förutsättningar: - att Sri Länka i enlighet med nuvarande åtaganden rnedegna medel finansierar 1) alla kostnader i lokal valuta, 2) förskott till de svenska leverantörerna. 3) räntor , 4) konsultarvoden. -att de kostnader för överenskomna arbeten som f. n. inteär täckta beräknas till ca 1 400 rnilj. Detta bör sättas som etthögstbelopp för de svenska finansieringsåtagandena, oavsett vilkakostnadsökningar som sedan kan inträffa. Åtagandet bör formaliseras så, att densvenska andelen blir mindre, om prisstegringarna blir lägre än som förutsatts. - att svenskt bistånd utgår under ytterligare sex budgetår(1982/83-87/88). , motsvarande byggnadstiden, avsätts importstöd som för reduktion av Sri Länkas kapitalskuld på projektet. , 1986/87-87/88. används importstödet för gåvoelementet i en förmånlig kredit. Beroende på importstödets storlek kan därjämte mindre särskilda avsättningar göras i syfte att förbättra villkoren i krediten. -att Sri Länka beviljas en exportkredit på den förkraftverksbyggen längsta möjliga amorteringstiden efter byggnadstidens slut (12år) på belopp som motsvarar den förmånliga krediten. -att svensk statsgaranti (enligt budgetpropositionen1981/82:100:6) ges för den förmånliga krediten. Med dessa allmänna överväganden vill styrelsen överlämnadet bifogade utredningsmaterialet som underlag för statsmakternasställningstaganden. I styrelsens beslut har deltagit ordförande ledamöterna . Föredragandehar varit byråchef . KU1981/82:35 286 Utfrågning av utrikesminister ochdepartementssekreterare , , den 16 mars1982 : Jag vill gärna lämna redogörelsen i form avuppläsning av en föredragningspromemoria, som jag kan ställa fill utskottetsförfogande. Den är uppdelad i 18 punkter. Sri Länkas ekonomi domineras av jordbruks- ochplantageproduktio nen. Den nyvalda UNP-regeringen beslöt 1977 att genom en liberalisering av ekonomin främja ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning. Detta skulle ske bl. a. genom satsning på tre stora utvecklingsprogram: Utbyggnad av det s. k. Mahaweliprogrammet, som omfattar kraftverksutbyggnad och bevatt ningsanläggningar, inrättande av frihandelsområden samt ett stadsbyggnads program. Utbyggnaden av vattenkraften, som innebär ett fullföljandeav en lång tradition i Sri Länka, är av strategisk betydelse när det gäller attminska kostnaderna för oljeimporten. Den kommer också att förbättra möjligheternatill konstbevattning och därmed öka livsmedelsproduktionen. Säkradelförsörjning är vidare centralt för att industriutvecklingsplanerna skallkunna genomföras. Dessa kommer att ge ökad sysselsättning och dessutom bidratill en diversifiering av Sri Länkas export. Sri Länka vände sig till olika givarländer för att fåstöd för denna satsning. Gensvaret blev stort. a. och medverkar i kraftverksutbyggnaden. Att också tillfrågades var naturligt. Inom ramen för det svenska biståndet till Sri Länka fannsen stor andel importstöd. Detta var fritt disponibelt för lankeserna.Den enda begränsningen var att medlen skulle användas för"utvecklingsändamål". Landet skulle också ha kapacitet att självtgenomföra de insatser importstödet finansierade. SIDA förutsattes intemedverka i genomförandet av de insatser för vilka varor och tjänsterimporterades utan endast i efterhand motta rapporter om medlens användning.Detta var de regler som SIDA lagt fast för hanteringen av importstödet och somregeringen godtagit. När Sri Länkas regering och Skånska Cementgjuteriet1978 tog upp frågan om att använda importstödet för finansieringen av var det därför naturligt hänvisa till att importstödet stod till Sri Länkas förfogande i enlighet med landets egna prioriteringar. Inga invändningar kunde riktas mot att medlen användes för . Kravet på "utvecklingsändamål" var uppfyllt. SIDAs ledning gjorde vidare bedömningen attSri Länka hade kapacitet att självt planera och genomföra utvecklingsprojekteller program. fastslog också SIDA att den s. k.entreprenaddelen av KU1981/82:35 287 projektet kunde räknas in under rubriken"tjänster" i definitionen av vad som kunde finansieras medimportstöd. Det var bl. a. mot den bakgrundensom jag först och i brev till Sri Länkasbevattningsminister bekräftade att inte hade någon invändning mot attimportstöd användes till . slogs fast att regeringensmöjligheter att göra biståndsutfästelser var begränsade till tre gångerlandramen men att årsvisa ökningar varit regel snarare än undantag, inte minstför Sri Länka och att biståndssamarbete med mottagariänderna var av långsiktigkaraktär. Innebörden av detta var att Sverigevar berett bidra till finansieringen av Kotmale och att regeringen var bereddverka för att detta bidrag skulle utgå över . Ansvaret för projektet låg emellertid på Sri Länka. Enförfrågan från Sri Länka om medverkan av SIDA i projektet besvarades medhänvisning till reglerna för importstödet. Alternativet hade varit att SIDA ochSverige påtagit sig ansvaret, vilketförutsatte en hantering som var tidskrävande och kunde orsaka avsevärdförsening. Detta meddelades också Sri Länka . Eftersom Sri Länkavar angeläget om att få igång byggandet av projektet blev detta ejaktuellt. konstaterades att kostnaderna förKotmale-projektet sannolikt skulle komma att öka. Denna fördyring föranledde de svenska företagen att hos ansöka om förhöjd garanti. Efter vad som meddelats från nämnden var förutsättningen för godkännande, som gavs , att betalningen av projektets utländska kostnader skulle göras med importstödet. Det skulle därmed behöva utnyttjas efter byggslut (till 1989) och öka med 10 milj. kr. 7.1 januari 1980 anmäldes i budgetpropositionen att SriLänka begärt att få utnyttja importstödet för och att dettagodtagits frän svensk sida. inleddes en diskussion mellan UD och EKNom omfattningen av det svenska biståndet till Kotmale. UD:s inställning var att importstödet i princip skulle användas och att det inte kunde användas för återbetalning av räntor och amorteringar efter projektets färdigställande. Inga långsiktiga garantier om biståndsmedel för projektet kunde lämnas. betänkande berördekostnadsutvecklingen på och reglerna för användningen av importstödet. Utskottet framhöll därvid att man utgick från att om nya åtaganden (som medför långsiktiga och stora finansiella bindningar för svensk del) blev aktuella skulle regeringen ge en redovisning av dessa för att möjliggöra en prövning. överlämnades en promemoria tillrepresentanter för oppositionen. Den redovisade projektets beräknade kostnader och den KU 1981/82:35 288 föreslagna uppläggningen av finansieringen, som innebaratt importstödet finge användas efter byggslut. Därefter följde riksdagensdiskussion om biståndet och godkännande av utrikesutskottetsbetänkande. Vid ett fastslogs från UD:s sida dels att maninte begärde omprövning av EKNs beslut dels, att inga utfästelser eller utsagorkunde göras om importstödets framtida storlek eller varaktighet. Budgetpropositionen i januari 1981redovisade att kostnaderna.stigit kraftigt och att en exakt redovisning intekunde lämnas förrän alla kontrakt ingåtts. Det framgick vidare att importstödetinte längre räckte till för projektet och att kommersiell upplåning i Sverigedärför fått tillgripas. För återbetalningen av denna upplåning avsåg lankesernaanvända importstödet; hette det i propositionen. betänkande medanledning av propositionen förde ingen diskussion om finansieringen av Kotmale.I sin behandling av reglerna för importstödet, vilka regeringen utlovaren översyn av, upprepades huvuddragen av det föregående åretsutskottsutlåtande. godkände utskottets betänkande i här berördadelar. börjadeomfattningen av kostnadsökningarna stå klar i och med att ett preliminärt dammkontraktundertecknades mellan Sri Länka och Skånska Cementgjuteriet. EKN biföll enansökan om garantigivning som baserades på att projektet skulle betalas medbeslutat och förutsatt framtida importstöd efter byggslut, eller1992. Det var mot bakgrund av de underhösten 1981 konstaterade kostnadsökningarna som regeringen ibudgetpropositionen föreslog att biståndet tillKotmale-projektet skulle regleras. SIDA bereder ettförslag om att användningen av biståndsmedel för projektet skall regleras. Detär regeringens målsättning att ett förslag härom skall presenteras förriksdagen eller-om detta inte går - . Sammanfattningsvis kan konstaterasatt Sri Länka ville komma igång snabbt med byggandet av , ar?det fanns ett svenskt företag som på relativt kort varsel var berett påta sigarbetet, att det fanns svenska biståndsmedel tillgängliga vilka syftade tillatt ge flexibilitet åt biståndsprogrammet. Man kan vidare konstatera attregeringen vid upprepade tillfällen redovisat gentemot Sri Länka och olikasvenska myndigheter att utfästelser om det svenska importstödet endast kundegöras för tre budgetår, att man såg positivt på att Sri Länka använder importstödetför och att utvecklingssamarbetet med Sri Länka ärlångsiktigt liksom fallet är med flertalet huvudmottagarländer. Inte har emellertid regeringenförklarat att hela projektet skulle finansieras med biståndsmedel och ettbelopp har heller aldrig angivits om hur mycket bistånd som skulle komma attutgå för projektet. Ärendet har anmälts till , i enlighet medriksdagens uttalanden att importstöd KU1981/82:35 289 som medför långsiktiga och stora finansiella bindningarskall redovisas för . Efterhand som kostnadsökningarna kunnatkonstateras har det stått klart att importstödet skulle fordras för entillfredsställande finansiering av projektet även efter byggslut. Av avgörande betydelse är att har encentral plats i Sri Länkas utvecklingsplaner och att det kommer att fåbetydelse för landets oberoende strävanden. har projektet påtagligtpositiva effekter för bl. a. genom dess sysselsättningseffekter. : I punkt 17 sade att någotbelopp aldrig angivits för hela projektet. Vad är din bedömning att projektettotalt kommer att kosta ur svensk synpunkt? Jag tänker då på de investeringarsom har gjorts och de åtaganden, formella eller informella, som kan ligga iframtiden. : Man måste skilja mellan det som är projektetstotala kostnader och det som är kostnader för projektet. Vi kanjämföra med Bai , ett projekt som åtagit sig att betala oavsett vaddet kostar, även om varje riksdag naturligtvis är suverän att avbrytaprojektet. När det gäller Kotmale, som är en del av ett stort vattenprojekt ifloden , har inte åtagit sig att bygga , utanvi har medgivit att lankeierna skall få använda svenskt importstöd - som utgickockså tidigare, fast till andra ändamål - för upphandling i för attbetala Skånska Cement för dess arbete där nere. har alltså egentligeninte åtagit sig några andra kostnader än det som täcks av importstöd somriksdagen beviljar till Sri Länka. Vi gör dock den allmännabedömningen att eftersom vi har haft biståndssamarbete med SriLänka kommer vi att fortsätta detta samarbete. En .avsevärd del av stödet ditkommer att vara importstöd. Vad sedan gäller projektets kostnader totalt sett har mangjort olika bedömningar genom tiderna. Jag tror det handlar om styvt ett parmiljarder, om vi ser till vad projektet kostar lankeserna. Jag skall försökaredovisa vad som gäller för finansieringen. Entreprenaddelen finansieras med en överbryggningskreditpå maximalt . Räntesatsen är 9,. Krediten skallåterbetalas under . Den elektromekaniska delen finansieras med en SEK-kreditpå 256 miljoner. Räntan uppgår till . Amorteringstiden är med början6 månader efter färdigställandet eller . EKNs garantigivning vad avser omfattarett högsta förlustbelopp på totalt , nämligen 870 miljonerpå entreprenaddelen och 340 miljoner på den elektromekaniska delen, huvudsakligenleveranser från ASEA. EKN har förutsatt att importstödet skall öka med 10miljoner kronor och har fidsmässigt begränsat sitt åtagande till 1992. Det är ungefär så mycket som jag kan säga som svar påAnders 19Riksdagen 1981/82. KU1981/82:35 290 Jag kan alltså inte svara på vad Kotmale-projektetkommer att kosta när det är färdigt - det vet jag inte. Jag kan inte heller ge något bra svar på frågan hur storden svenska insatsen kommer att bli. Vi har för att kunna lägga fram enproposition, helst i vår men möjligen tidigt , bett SIDA att gå igenomfinansieringen för att göra en bedömning av hur mycket svenska biståndsmedelsom skulle behöva fillskjutas och i vilken form för den händelse vi i framtidenönskar finansiera hela projektet. Det arbetet är ännu inte slutfört. Manlaborerar med olika alternativ, där en typ av alternativ innebär blandadekrediter och en annan typ innebär gåvobistånd. Det viktiga för förståelsen av projektet och de åtagandensom på förslag av regeringen har gjort är att vi åtar oss attfinansiera projektet i viss omfattning, men vi åtar oss inte att finansieraprojektet som sådant oavsett hur mycket det kostar. : Jag har två följdfrågor. Du nämnde Bai . För att få någon kvantitativuppfattning om de svenska insatserna vill jag fråga om du bedömer att densvenska insatsen för Kotmale blir större eller mindre än för Bai . Den andra frågan: vad händer om skulle dra sig urden fortsatta finansieringen av Kotmale utöver det vi direkt och formellt harlovat? Anser du att vi har en moralisk möjlighet att göra det i den mån ettsådant tillbakadragande från svensk sida skulle innebära störningar förprojektet eller att det inte skulle få den effektivitet som är åsyftad? Vad harvi för förhandlingsutrymme? : Eftersom vi inte vet vad Bai kommer attkosta och inte heller vad Kotmale kommer att kosta blir det svårt att göra enjämförelse, men det blir dyrt i båda fallen. Skillnaden är att vi beträffandeBai har en stark förpliktelse att finansiera projektet tills det är klart.Det kan inte gärna dra sig ur med mindre än att vi måste upphävatidigare beslut. I det här fallet föreligger inga beslut som binder oss pådet viset, men det har gjorts én sorts politisk viljeyttring när harbeslutat om landramar för Sri Länka och när i samband med det harbestämt hur mycket som skall gå till importstöd och när vi dessutom ikonversationen med den lankesiska regeringen sagt att den är fri att användaimportstödet för detta projekt. Dessutom föreligger, som jag subjektivt serdet, ett svenskt intresse av att biståndsmedel används på detta sätt, eftersomdet ger sysselsättning också i , som projektet är ett brautvecklingsprojekt. Däri ligger en bedömning av att bör finansiera enså stor del av projektet som möjligt. : Varför gjorde inte SIDA någonprojektgranskning innan regeringen gått in i , och varförunderställdes inte frågan KU1981/82:35 291 Varför användes inte sedvanligthandelsförfarande med anbudskonkurrens? : Projektet anmäldes inte för därföratt det inte var något svenskt projekt. Det som jag försökt säga är att dettaär ett lankesiskt projekt, som vi åtagit oss att finansiera medimportstödsmedel. Reglerna för importstödet är sådana att det mottagande landetsjälvt bestämmer till vad stödet skall gå, förutsatt att det går tillutvecklingsändamål. Det finns inskrivet i regleringsbrev och i riksdagensbeslut. Det är naturiigt, eftersom det handlar om biståndsmedel. Det är inte så att det importstöd som beslutarom är öronmärkt för vissa ändamål som SIDA har i uppdrag att granska. Omdäremot importstödet såsom nu kommer att utnyttjas för ett stort projekt har viansett att det ändå kan finnas anledning att göra en bedömning av vad detkommer att kosta. Vi behöver den bedömningen för att ta ställning till vårmedverkan i finansieringen också . Den andra frågan gällde varför det inte företogs offentligupphandling och varför man inte tillämpade ett anbudsförfarande. Eftersom det inte gäller ett svenskt projekt är det en sakför den lankesiska regeringen att bestämma, om man vill gå ut med ett internationelltanbudsförfarande. Hade det varit ett svenskt projekt, hade det varit ett kravpå regeringen att genom SIDA se till att det blev ett anbudsförfarande. Men nuvar det inte det, utan ett lankesiskt projekt, och då hade vi ingen anledningatt lägga oss i den saken. Dessutom vet vi att lankeserna för detta arbete utnyttjaren välrenommerad britfisk konsult, som vi tror har förutsättningar att granskasådana projekt och kostnadskalkyler. Däri ligger en sorts garanti. Det hade kunnat fillämpas ett anbudsförfarande, men manvalde att gå den här vägen eftersom det var bråttom. Det har kanske varit braför Skånska Cement, som fått en order som man kanske i ett annat läge inte hadefått. Men det är ingenting som den kunnat påverka. : Vem avgjorde att just Skånska Cementskulle gå in i projektet? : Sri Länkas regering. : Jag har ytterligare en följdfråga. Varför följdes inte den bedömningen? Varför framhärdaderegeringen i att använda importstödet? : Vi har ett biståndskontor i , som ärhuvudstaden på Sri Länka. Kontoret skrev i ett brev att man tyckte att det härborde granskas av SIDA innan vi gick in i det. Man hade synpunkten att detborde bli ett svenskt projekt, men det var inte SIDAs åsikt. SIDAs ledning harhela tiden hävdat att det inte är ett svenskt projekt, att det inte ärnågonting som vi har KU1981/82:35 292 anledning att granska, utan ett projekt som Sri Länkaväljer att finansiera med importstöd. Det är först i ett senare skede, närregeringen bett SIDA föreslå en formel för den framtida finansieringen, som manhaft anledning gå in, men fortfarande inte på det sätt som man granskar svenskaprojekt. : Av vårt material framgår att SIDA harförordat projektstöd. Sedan vill jag fråga, om det fanns någon kännedom om attVärldsbanken var inkopplad och hur bedömde projektet. : har varit inkopplad och gjortolika bedömningar. Jag kan inte gå in på allt vad den har sagt, men jag haringen anledning tro annat - och jag minns heller inte annat från mingenomläsning av ärendet - än att den stöder projektet som sådant. : Det gäller inte vattenkraftprojektfinansierade av men däremot jordbruksprojekt inom det s. k.Mahaweliprogrammet. : Bedömde att det skulle varamöjligt att på så genomföra projektet med importstödet ? : Jag vet inte om haft anledningatt göra en så noggrann bedömning av projektet som lankeserna åtagit sig. Denkan ha gjort allmänna bedömningar, men jag utgår från att de bedömningarna i såfall har varit positiva till projektet. Sedan har finansieringen varitlankeser-nas sak. : Så regeringen kände inte tillVärldsbankens bedömningar när man band sig för projektet? : Jag utgår från att vi har granskat ävenVärldsbankens bedömningar liksom konsultens bedömningar, men vi har inte haftanledning att göra den granskningen på det vis som vi gör när vi åtar oss attfinansiera ett svenskt projekt som vi satsar svenska projektpengar på. Det härär en annan typ av biståndsprojekt, där och regeringens åtagandenhar en karaktär som skiljer sig klart från den typ av projekt där man bör göraden förhandsgranskning som du talar om. : Bedömer regeringen att man hade gjort entillräckligt ingående förhandsgranskning innan man gav sig in i projektet? : Vem skulle ha gjort den? : Bedömde regeringen att det hade gjorts entillräckligt tillföriitlig totalkostnadskalkyl? : Vi kastar inte pengar in i mörkret. Vi hadenaturligtvis anledning att se på projektet, men jag upprepar att vi inte hadeanledning att KU1981/82:35 293