bet · G501SoU53 · 1981-12-31 00:00:00 — Det gällermotion 1981/82:151 (s), yrkande 2, och motion 1981/82:156 (vpk), delvis. I bådamofionerna har man emellertid stannat för atf föreslå en var sjätte månadåterkommande prövning, i stället för såsom enligtsocialtjänsfpropositionen. I mofion 1981/82:151 anförs bl. a. aft man har enviss förståelse för de av socialberedningen framförda argumenten aff en fätregelbunden omprövning leder fill en ökad arbetsbörda. Motionärerna anser docken återkommande kontroll vara av stort värde. Efter den förstatremånadersprövningen, som föreslås i proposifionen, bör det dock t. v. räckamed en sådan omprövning var sjätte månad. Utskoffefdelar den såväl i propositionen som i motionerna framförda uppfattningen om värdetav aft införa en obligatorisk nämndprövning när någon vårdats upp till fremånader enligt LSPV utan atf vården kunnat avslutas. En sådan särskiltföreskriven prövning bör bl. a. motverka aff LSPV-vård används i fall när annanmindre ingripande vård kunnat övervägas. Som socialberedningen anfört kan defockså efter en tids vård vara möjhgt aft göra en säkrare bedömning avpatientens sjukdom. Liknandesynpunkter gör sig emellertid gällande i fråga om behovet av en regelbundetåterkommande kontroll. Man har självfallet inga garantier för atf infeLSPV-värden fortsätter slentrianmässigt efter def aff nämnden gjort sinprövning efter . Från såväl rättssäkerhets- somvärdsynpunkt finns starka skäl som talar för att införa en fortsatt återkommandeprövning. Mot detta talar ä andra sidan aff genomföra en förändring som kaninnebära avsevärt ändrade förutsättningar för nämndernas arbete, somen större översyn av beslutsförfarandef och beslutsorganisationen pågår. Utskoffefanser dock, i likhet med motionärerna, atf värdet av en regelbundetåterkommande prövning av vårdbehovet är så stort all man trots allt böracceptera de praktiska och resursmässiga konsekvenser som den SoU1981/82:53 11 Erfarenheterna av dessa reglers fillämpning kandessutom bli av värde vid def senare ställningstagandet fill en reformeradLSPV-lagstiffning. Utskoffef tillstyrker därför bifall till motion 1981/82:151,yrkande 2 och motion 1981/82:156 i motsvarande del. Utskottets förslag fillutformning av 20 a § framgår av bilaga 1 till detta betänkande. Socialfjänsfpropositionen innehöllvissa förslag om nämndernas sammansättning, vilka infe tagits upp isocialberedningens förslag eller i propositionen. Syftet var aff utvidganämnderna så att dessa tillfördes dels eff förstärkt lekmannainslag, delssocial expertis. I såväl motion 1981/82:151 (s) som motion 1981/82:156(vpk) yrkas aft beslutar om en förstärkning av nämnderna i enlighetmed förslaget i socialtjänstproposifionen. Förslaget innebär atfutskrivningsnämnd utökas med två ledamöter, varav en som är särskilt insatt isociala frågor, och psykiatriska nämnden med en ledamot, som är särskilt insatti sociala frågor. Mofionärerna i motion 1981/82:151 anför bl. a. atf deuppfattar det förstärkta lekmannainslaget och att nämnderna tillförs socialexpertis som en viktig del av förslaget i socialfjänsfpropositionen. Nämndenmåste kunna bedöma i vilken mån omvårdnadsbehoven kan tillgodoses på annat sättän genom sjukhusvård, t. ex. inom ramen för resurser. Mednuvarande sammansättning är nämndernas kompetens för aff göra sådanabedömningar otillfredsställande. Def vore därför enligt motionärerna olyckligtatf vänta med förstärkningen av nämnden i avvaktan på den allmänna översynen,vars resultat Hgger . En sådan förstärkning är ocksåenligt mofionärernas mening en viktig förutsättning för aff kunna medge defföreslagna undantaget från kravet på tvåläkarprövning (jfr ovan). Utskottet kan i huvudsak ansluta sig till mofionärernassynpunkter. a. när def gäller atf överväga alternativa vårdmöjlighefer förpatienter som riskerar aff bli kvar på sjukhus är det värdefulltmed ett förstärkt samband mellan nämnderna och . Sådana bedömningarrymmer även andra aspekter än de rent medicinska och juridiska. Utskottet anserdet därför tilltalande aft lekmännen får en starkare ställning än . Detta böräven underlätta för nämnderna att göra en allsidig bedömning av hur en patientsvårdbehov skall kunna tillgodoses på bästa sätt. Trots de praktiska olägenheter som kan vara förenade medaft bygga ut en organisation som är föremål för en större översyn,anser således utskottet i likhet med motionärerna aft den föreslagnaförstärkningen av nämnderna infe bör anstå till dess socialberedningensslufiiga förslag föreligger. Utskottet tillstyrker därför bifall fillmotionerna i nu behandlad del (mofionerna 1981/82:151 yrkande 3 och 1981/82:156delvis). SoU 1981/82:53 12 Utskottet föreslår fillägg av ett nytttredje siycke i 30 §, enligt vilket undanlag fär göras från del nuvarandeabsoluta kravet på aff samtliga nämndens ledamöter skall ha personlig kännedomom patienten, under förutsättning aff def finns synnerliga skäl för def. Sammaregel återfanns i förslaget i socialtjänstproposifionen. Ufskottets förslag fillutformning av 28 och 30 §§ framgår av bilaga 1. Patienternasrätt till information m. m. Socialtjänstproposifionen innehöll eft förslag ny lagregel om aff patienten skulle upplysas om sin rätt aff föra talan motbeslut om intagning m.m. och om rätten fill juridiskt biträde. Upplysningskulle ges så snart patientens tillstånd medgav def. Vidare föreskrevs afflagen skulle anslås inom sjukhuset väl synlig för patienterna.Socialberedningen föreslog inte någon motsvarande lagregel, under åberopande avbl. a. aff åtgärder av detta slag borde kunna genomföras utan särskildlagföreskrift. Inte heller proposifionen har tagit upp något sådant förslag.Föredragande statsrådet anför härom följande (s. 27). Jag delar beredningens uppfattning att det knappastskall behöva föreskrivas i lag atf patienterna måste underrättas om sinarättigheter, om utskrivningsnämndernas existens och uppgifter osv. Jag villdock understryka det angelägna i att den information som berörLSPV-patienfernas särskilda rätfssäkerhetsbehov faktiskt kommer dessa patientertill del. Även om - som beredningen framhåller - fidigare hargjort insatser på området bör detta arbete kontinuerligt följas upp. Def kan t.ex. ske genom aff tillhandahålla lättillgängligt faktamaterial. Att ett viktigtinformationsansvar vilar på hälso- och sjukvårdspersonalen följer av 5 § lagen(1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonal m. fl. I såväl motion 1981/82:151 (s) som motion1981182:156 (vpk) yrkas införande av en mot förslaget isocialfjänsfpropositionen svarande regel om patienternas rätt till information.I mofion 1981/82:151 anförs aft förslaget om en lagreglering av patienternasrättigheter tillkom bl. a. som eff resuhaf av överläggningar medklientorganisationer och andra berörda. Motionärerna uppfattar det som enviktig först ärkning av rättssäkerheten för den mycket utsatta grupp som deivångsvårdade psykiskt sjuka människorna utgör. Utskottetkan inte se all det egentligen råder några djupare meningsmotsättningar idenna fråga. I såväl propositionen som motionerna framhålls vikten av attLSPV-pafienterna verkligen får information om sina rättsligahandlingsmöjligheter. Frågan är närmast om def behövs en särskild lagföreskrifti LSPV för att åstadkomma något som borde vara självklart. Utskottet haremellertid inga invändningar mot att slå fast patienternas rätt tillinformation genom atl föra in en särskild lagregel. Utskottet tillstyrkersåledes bifall till motionerna i denna del (1981/82:151 yrkande 4 och1981/82:156 delvis). Bestämmelsen förs in som en ny 37 §, vilken utformats i SoU1981/82:53 13 enlighet med förslaget i socialtjänstproposifionen.Lydelsen framgår av bilaga 1. Utskottet vill erinra om aff förslaget innebäraff information om överklagandemöjligheter etc. skall lämnas när patientenstillstånd medger def. Def är t. ex. infe nödvändigt eller i många fall enslämpligt med hänsyn fill patienten aff en akut insjuknad nyinfagen patientgenast informeras om sina juridiska rättigheter gentemot läkaren och sjukhuset.Personalen måste i första hand försöka få eff gott förhållande fill patientenoch se till att han eller hon får den vård som är påkallad. Det färankomma på den ansvarige läkaren att avgöra när patientens tillståndstabiliserats så atf en meningsfull information kan ges. Självfallet bör detske sä snart som möjligt. Enligt 19 § LSPV får patientskrivas uf på försök om särskilda skäl föreligger och def inte medför fara förannans personliga säkerhet eller hans eget liv. Försöksufskrivning skall avseviss tid, högst , som kan förlängas med högst åf gången. Socialfjänsfpropositionen innehöll eft förslag tilländring i dessa regler. Förslaget innebar aft försöksutskrivning skullebegränsas fill i princip eff år. Förlängning utöver denna fid skulle bara fåbeslutas om det fanns synnerliga skäl. Beslut skulle i sådant fall fatfas avutskrivningsnämnden. Om den tid som beslutats för försöksufskrivning gick tillända utan aff förlängning beslutades skulle enligt förslagetpatienten anses som slutiigt utskriven. Socialberedningens förslag innehöll ingen motsvarighetfill denna ändring av reglerna för försöksutskrivning. Beredningen ansåg dettveksamt atf genomföra så viktiga principiella förändringar i detta sammanhang(dvs. vid den här aktuella begränsade översynen av LSPV). Enligt beredningensuppfattning behövdes ytterligare överväganden, bl. a. rörande frågan om i vadmån olika patienfkafegorier bör behandlas på samma sätt i förevarandehänseende. Särskilt förslaget om automatisk utskrivning vid viss tidpunktansågs tveksamt. Beredningen ansåg det kunna ifrågasättas om patientensvårdbehov blir tillräckligt beaktat genom en sädan regel. Även skyddet förtredje man mofiverar enligt beredningen att def görs en prövning innan vårdendefinitivt upphör. Beredningen sade sig av dessa skäl inte vara beredd aff"nu" föreslå någon ändring i 19 §. Infe heller den nu aktuella propositionen innehållerförslag om ändring av reglerna för försöksufskrivning. I motion 1981/82:151 (s) yrkas att skall beslutaaft försöksutskrivning skall begränsas till aff i princip gälla högst eff år(yrkande I). Mofionärerna anför atf man med en sådan begränsning kan förhindraaff en patient får leva under hotet om äterinfagning i kanske flera är. 1** 1981/82. SoU1981/82:53 14 var avsett aff stärka patienternas rättssäkerhet.Motionärerna förordar därför aff 19 § LSPV utformas i enlighet med förslaget isocialfjänsfpropositionen. Eft liknande förslag finns i motion 1981/82:156, delvis(vpk). Detta motionsförslag innebär aft försöksufskrivning inte i något fallkan beslutas för tid utöver sammanlagt eff år. Utskottet delar i princip uppfattningen aftförsöksutskrivning inte bör pågå under lång fid utan atf någon egentliguppföljande vård bedrivs. Försöksutskrivning bör fungera som en form av mjukövergäng från den slutna vården. Rätt använd kan försöksufskrivning bidra fillaff minska sjukhusvistelsens längd och till atf patienterna tidigare kan fåträning i atf klara sig själva ute i samhället. rymmer denna fråga flera praktiska problem. Somsocialberedningen anfört är def t. ex. långt ifrån självklart aft allapatienfkafegorier bör behandlas lika i detta avseende. Hänsynen fill t. ex.vården av sådana patienter som begått allvarliga brott kan då komma atl ionödigt hög grad styra utformningen av regler som för de flesta patientersbehov skulle kunna utformas annorlunda eller helt avvaras. En annan viktig faktor atf beakta är aftförsöksutskrivning för aff vara meningsfull förutsätter möjlighet atf erbjudaen effektiv uppföljande öppen värd. En patient som behöver stöd och hjälp närhan lämnar sjukhuset måste följas fill dess hans förhållanden stabiliserats.Detta kan, beroende pä omständigheterna i det enskilda fallet, vara en uppgiftför den öppna psykiatriska värden men också för . Även en patientsom infe löpande är i behov av stöd bör med vissa tidsintervall erbjudas kontaktoch därigenom påminnas om de hjälpmöjligheter som finns. Innan en sådanuppföljande kontakt helt avbryts genom sluflig utskrivning bör någon form avkontroll göras av aft den enskildes tillstånd är sådant aff vården utanolägenhet kan avslutas. Def får infe bli så aff vården upphör trots aff denenskilde i själva verket blivit sämre och behöver hjälp. Den öppna psykiatriska vården har emellertid på många hållinfe de resurser som krävs för en god eftervård. Även samverkan medsocialtjänsten behöver utvecklas. Utskoffef kan därför se vissa risker förpatienternas del med atf ändra reglerna om försöksufskrivning utan atfsamfidigt överväga vilka krav som måste ställas på uppföljande vård ochkontakt. Trots önskvärdheten av aff begränsa de nu i vissa fall alltförrutinmässiga försöksufskrivningarna anser därför utskottet affställningstagandet i denna fråga bör anstå fills socialberedningen genomförtsin totala översyn av LSPV. Utskottet förutsätter härvid atf beredningen kommeratf överväga infe endast utformningen av de olika fvångsreglerna utan ävendessa reglers samband med bl. a. fillgången fill uppföljande vårdinsatser,såväl inom den öppna psykiatriska vården som inom ram. Motionsförslagen om ändrad lydelse av 19 § LSPV bör pågrund härav infe nu föranleda någon åtgärd. SoU1981/82:53 15 Den fortsatta översynen av LSPV Som utskottet i det föregåendeframhållit har socialberedningen i uppdrag aff fortsättningsvis göra en totalöversyn av LSPV. Flera av de frågor som behandlas i detta betänkande kommerdärvid atf bli aktuella pä nytt. Def är möjligt aff def beslutsunderlag som dåkommer aff finnas tillgängligt i vissa fall kan föranleda en ändrad bedömningfrån sida. Def förslag fill ändringar i LSPV som utskottet nu läggerfram på grundval av proposifion 1981/82:72 och med anledning därav väcktamotioner bör således infe uppfatfas som bindande för den fortsatta översynen avlagen. Ufskoffet vill i def sammanhanget särskilt framhålla vikfen av aff få enbäftre belysning av sambandet mellan å ena sidan LSPV-värden och å andra sidanden övriga psykiatriska vården och vård inom samt av hur olikavårdinsatser kan komplettera varandra så aff def skapas en kontinuerligvårdkedja. I proposition 1981/82:97 om hälso- och sjukvårdslag, m. m.föreslås vidare aft sjukvårdslagen (1962:242) från skallersättas av en målinriktad ramlag för hälso- och sjukvården. Detta har vissakonsekvenser för LSPV, som utformats med utgångspunkt i den organisation i den nu gällande sjukvårdslagen. När begrepp som finns i den nu gällandelagen utmönstras kan frågor uppkomma om hur LSPV då skall tillämpas. I proposifion 1981/82:212 om viss följdlagstiftning tillhälso- och sjukvårdslagen m. m. föreslås emellerfid infe nu någraföljdändringar i LSPV. Föredragande statsrådet anför därom följande (s. 11). LSPV ses över f. n. avsocialberedningen (S 1980:07). 1981/82:72 läggs förslag fram om effflertal ändringar i LSPV. har ännu infe tagit ställning fillproposifionen. Ordet "klinik" förekommer i 6 och 10 §§ LSPV i denlydelse lagen har enligt förslagen i propositionen. Enligt 6 § får vårdintyg iprincip inte godtas för intagning på den klinik där den läkare som har utfärdatintyget tjänstgör. Har intagning likväl undantagsvis grundats på vårdintyg frånsådan läkare, skall utskrivningsnämnden pröva om fortsatt vård kan beredaspatienten enligt LSPV. Klinikbegreppet används inte i den nya hälso- ochsjukvårdslagen. Jag har därför övervägt om 6 och 10 §§ redan nu börföljdändras. Jag har därvid bl. a. övervägt om begreppet kan ersättas med någotmera allmänt begrepp. Jag har emellerfid stannat för aff infe nu föreslå någonändring. LSPV är föremål för översyn. Någon tveksamhet torde heller inte behövauppkomma om innebörden av bestämmelserna. Vad som avses med klinik är välinarbetat. Det förtjänar måhända också aff påpekas att någon definifion avklinikbe-greppet infe heller finns i nuvarande lagstiftning. Def är angeläget aft bestämmelserna inte hindrar enönskvärd utveckhng av den psykiatriska vården. Jag vill därför påpeka aff defförhållandet att ordet klinik används i 6 och 10 §§ infe innebär något krav pålandstingskommunen aff sjukhus som meddelar vård enhgt LSPV skall varaindelade i kliniker. När eff sjukhus är indelat på detta sätt skall nafurhgtvisbestämmelserna iakttas. Väljer landstingskommunen en annan indelning ankommerdef naturligtvis i sista hand på de tillämpande myndigheterna att avgöra hur deaktuella bestämmelserna skall tolkas. En rimlig tolkning torde SoU 1981/82:53 16 varaaff eff vårdintyg infe får godtas för intagning inom den medicinska enhet ellerverksamhet där läkaren som utfärdat intyget tjänstgör, dvs. Socialberedningens översyn av LSPV skall - som jag framhållit iprop. 1981/82:97 ~ bl. a. syfta till aff begreppen överläkare, sjukhus, öppenoch sluten värd avskaffas. Beredningen bör även i övrigt i sitt arbete utgäfrån aft landstingskommunerna när def gäller den psykiatriska vården, liksomnär det gäller annan hälso- och sjukvård, bör ha stor frihet atf självabestämma hur vården skall organiseras. Med anledning av detta statsrådets uttalande villutskottet framhålla aff def naturligtvis inte kan accepteras aff en tvångslagav LSPV:s karaktär ger utrymme för olika tolkningsmöjligheter när det gällercentrala rätfssäker-hefsfrågor, som t. ex. om en viss läkare är behörig atfbesluta om tvångsinfagning eller om jäv föreligger. Infe heller kan accepterasatt lagbestämmelser av denna karaktär får olika materiellt innehåll beroende påvilken lokal organisation som finns. Emellerfidfinns knappast anledning atf befara aff några mera drastiska förändringar avsjukvårdsorganisationen genomförs efter den nya hälso- ochsjukvårdslagens ikraftträdande. I praktiken torde därför inte störreölägenheter behöva uppstå som följd av aff LSPV följdändras först . Trots de principiella invändningarna mot aff infe redan nuanpassa till den nya huvudlagen på hälso- och sjukvårdens områdeanser därför utskottet atf man kan acceptera ett visst dröjsmål. Ettkvarhällande i LSPV av begrepp som hänför sig till den fidigaresjukvårdsorganisationen kan dock bl. a. försvåra och försena den behövligaomstrukturering av den psykiatriska vården som redan inletts. Vidare kan den,som ovan nämnts, ge upphov till en olikformig praxis i frågor därräftssäkerhetsaspekter gör sig gällande. mening är def därför knappast möjligt aft avvakta socialberedningensslufiiga förslag till lösning av dessa frågor. Def kan i sammanhanget erinrasom aff beredningen ålagts aff redovisa endast sina principiella övervägandenunder . Eff slutligt förslag från beredningen kan knappast väntas förränflera år . Mot bakgrund härav torde def vara nödvändigt atf fa upp fråganom LSPV:s anpassning till de nya organisatoriska förufsäffningarna inom hälso-och sjukvården och i sådan fid aff utvecklingen av denpsykiatriska vården inte försenas. En möjlighet kan vara atf överväga dennafråga i samband med den översyn av annan hithörande lagstiftning som skallsyfta till aff utmönstra begreppen överläkare, distriktsläkare, sjukhus samtöppen och sluten vård (se prop. 1981/82:97 s. 73). Med hänsyn till aff LSPVtillmäter flera av här nämnda begrepp avgörande betydelse för fvängsreglernastillämpning måste nämligen konsekvenserna av aft utmönstra dem i allt fallbelysas för LSPV:s del. Vad utskottet nu anförtbör av ges regeringen fill känna. SoU1981/82:53 17 1. beträffandeborttagande av kravet på ansökan aftriksdagen med bifall fill proposifionen i motsvarande del och med avslag pämofion 1981/82:151 yrkande 5 och mofion 1981/82:154 yrkande 1 godkänner vadutskottet anfört, 2. beträffandeundantag från tvåläkarprövning atfriksdagen med bifall fill propositionen och med avslag pä motion 1981/82:154yrkande 2 godkänner vad utskottet anfört, 3. beträffandeåterkommande prövning av vårdbehovet affriksdagen med anledning av propositionen och med bifall fill mofion 1981/82:151yrkande 2 och mofion 1981/82:156 i motsvarande del godkänner vad utskottetanfört, affriksdagen med bifall fill motion 1981/82:151 yrkande 3 och motion 1981/82:156 imotsvarande del godkänner vad utskottet anfört, 5. beträffandepatienternas rätt till information m. m. affriksdagen med bifall fill motion 1981/82:151 yrkande 4 och motion 1981/82:156 imotsvarande del godkänner vad utskottet anfört, atfriksdagen med avslag på motion 1981/82:151 yrkande 1 och motion 1981/82:156 i motsvarandedel godkänner vad utskottet anfört, 7. affriksdagen antar av utskottet framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk värd i vissa fall (bilaga 1), 8. altriksdagen antar i proposifionen framlagt förslag fill lag om ändring i lagen(1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m. fl. (bilaga 2), 9. beträffandeden fortsatta översynen av LSPV affriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Närvarande: (), (), EvertSvensson (s), (), (), (), KjellNilsson (s), (), (), (),Sfig Alftin (s), (), (), ()och (). SoU1981/82:53 18 Av utskottet framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall Lag omändring i lagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall dels affnuvarande 36 a § skall betecknas 36 §, dels attnuvarande 37 och 38 §§ skall betecknas 38 respektive 39 §§, dels att 1-12,15-18,22, 24,28-30,35 och nya 36 §§ skall hanedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas två nya paragrafer, 20 aoch 37 §§, av nedan angivna lydelse. Till följd härav kommer lagen atf ha följande lydelse frånoch med den dag då denna lag träder i kraft. Nuvarande lydelse Utskottels förslag 1§' Den som lider av psykisk sjukdomfår oberoende av eget samtycke beredas sluten psykiatrisk vård med stöd av denna lag, om sådan vård är oundgängligen påkallad med hänsyn tillsjukdomens art och grad och till atf han a) dels fill följd av sjukdomenuppenbarligen saknar sjukdomsinsikt eller till följd av beroende av narkotiskamedel uppenbarligen är ur stånd att räft bedöma sitt behov av vård, dels kan fåsitt tillstånd avsevärt förbättrat genom vården eller avsevärt försämrat omvården uteblir, b) till följd av sjukdomen är fariigför annans personliga säkerhet eller fysiska eller psykiska hälsa eller föreget liv, c) till följd av sjukdomen är ur ståndaft taga vård om sig själv, d) till följd av sjukdomen har eff för närboendeeller andra grovt störande levnadssätt eller c) till följd av sjukdomen är farlig för annans egendomeller annat av lagsfiftningen skyddat intresse som icke avses under b). Med psykisk sjukdom jämsfälles i denna lag psykiskabnormitet, som icke är psykisk sjukdom eller utgöres av hämning i förståndsutvecklingen. Vård beredes på sjukhus som drives av staten,landslingskom//iun eller kommun som ej tillhör lands-tingsko/nmun. Vad somsägs om överläkare i 'Senaste lydelse 1971:638. SoU 1981/82:53 19 Nuvarande lydelse Utskottets förslag denna lag avser även biträdande överläkare som anförtrottssärskild sjukavdelning. Vård e/digt denna lag bereds pä sjukhus so/71 drivs avstaten, landstingskommun eller kor/imun som ej tillhör landslingskorn/nun. Vårdfår efter regeringens bestämmande beredas även på annan vårdinstitution. Vad idenna lag sägs om sjukhus gäller även sådana inslitutioner. Vad som sägs om överläkare i denna lag gäller ävenbiträdande överläkare som anförtrotts särskild sjukavdelning. Regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer får uppdra åt annan läkare att fullgörauppgifter som enligt denna lag ankonmier på överläkare. För behandling av vissafrågor enligt denna lag finnas utskrivningsnämnder med de verksamhetsområden regeringen bestämmer och en för riket 3§ Intagning på sjukhus med stöd av Intagningpå sjukhus med stöd av dennalag äger rum efter ansökan denna lag grundas på vårdintyg eller eller på grund av domstols förord- på domstols förordnande enligt 31 nande enligt 31 kap. 3 § brottsbal- kap. 3 § . Intagning på ken. Intagning efter ansökan får icke grund av omständighet som avses i .se på grund av omständighet som 1 § första stycket e) får ske endast avses i 1 § första stycket e).