bet · G501LU25 · 1981-12-31 00:00:00 — om underhållsbidrag och bidragsförskott I betänkandet behandlas fyramotioner vari tas upp frågor om underhållsbidrag till barn och bidragsförskottsamt myndigheters medverkan vid fastställande av underhållsbidrag. I motion 1981/82:520 av och (båda m) yrkas att begär förslag till en förlängning av preskriptionstiden för underhållsbidrag. I motion 1981182:927 av och (båda fp) yrkas att hos regeringen begär en utredning avmöjligheterna att ge försäkringskassorna bättre rätt att medverka vidfastställande av underhållsbidrag. I motion1981182:1241 av () yrkas 1. att som sin meninguttalar att det är en myndighetsuppgift att göra ekonomisk utredning vidomprövning av underhållsbidrag, 2. att som sin meninguttalar att de aktuella myndigheterna bör göra en klar ansvarsfördelning. I motion1981182:2090 av m. fl. (m) yrkas 1. att riksdagenbeslutar att preskriptionstiden för fordran för bidragsförskott skall vara femår, 2. att riksdagenbeslutar om sådan ändring i införsellagen, att införsel för fordran förbidragsförskott får ske i dagersättning från arbetslöshetsförsäkring och istudiebidrag, 3. att riksdagenhos regeringen begär utredning och förslag, syftande till att geförsäkringskassa befogenhet att ta initiativ och medverka till avtal omunderhållsbidrag för barn samt inför domstol föra talan rörande sådantunderhållsbidrag. Är 1978 skedde en genomgripandereform av reglerna om underhållsskyldighet i ochföräldrabalken. Ett huvudsyfte med reformen var att underhållsbördan förunderhållsskyldiga med svag ekonomi skulle mildras. Ett annat syfte var att enmer enhetlig bedömning av frågor om underhållsbidrag skulle komma till stånd.Huvuddelen av reformen trädde i kraft . 1 1981/82. LU 1981/82:25 2 I fråga om underhållsskyldighet mot barn gällernumera enligt (FB) att föräldrarnas skyldigheter i principföreligger endast till dess barnet fyllt . Om barnet då inte har avslutatgymnasiestudier eller annan grundutbildning, står underhållsskyldigheten hkvälkvar så länge barnet studerar. Den upphör dock senast när barnet fyller . Föräldrarnasunderhållsplikt år numera inte ovillkorlig utan beror av deras ekonomiskaförhållanden. Den nya principen innebär inte bara att föräldrarna skall ha enviss ekonomisk bärkraft för att något underhåll över huvud taget skall utgå utanockså att barnet kan göra anspråk på högre standard och därmed större underhållju bättre föräldrarnas ekonomi är. Vidare gäller en uttrycklig regel om attomfattningen av underhållsplikten skall bestämmas med ledning av vad som ärbarnets behov. Regeln kompletteras av en bestämmelse om att man skall ta hänsyntill barnets egna inkomster och tillgångar och till de sociala förmåner sombarnet har rätt till när det gäller att bestämma underhållsskyldigheten. Ifråga om fördelningen av underhållsbördan mellan föräldrarna gäller attföräldrarna sinsemellan skall ta del i kostnaderna för barnets underhåll varoch en efter sin förmåga. Principernaför föräldrarnas underhållsskyldighet har sin största betydelse när det gälleratt bestämma underhållsbidrag. I 7 kap. 3 § FB finns vissa regler omberäkningen av underhållsbidrag, vilka ger ett mera konkret innehåll åt regelnom att underhållsskyldigheten inte är ovillkorlig utan skall lämna denunderhållsskyldige ett visst ekonomiskt utrymme att sörja för sin egen personoch för sin familj. Denya bestämmelserna i 7 kap. 3 § FB innebär att den underhållsskyldige alltidfår förbehållas vissa belopp för sitt eget oeh andras underhåll.Förbehållsbeloppet för den underhållsskyldiges eget underhåll skall omfattaskäliga bostadskostnader och andra vanliga levnadskostnader. De sistnämndakostnaderna skall beräknas med ledning av ett normalbelopp som utgör avbasbeloppet, dvs. Om särskilda skäl föreligger fården underhållsskyldige vidare förbehållas ett belopp för underhåll åt makeeller samboende. Normalbeloppet utgör i sådant fall av basbeloppet.Slutligen får den underhållsskyldige även förbehålla sig ett belopp om avbasbeloppet för underhåll av eget hemmavarande barn. Avräkning skall dock görasför vad som utges till barnet av den andre föräldern eller för dennes räkning,exempelvis i form av bidragsförskott. Om det föranleds av omständigheterna idet särskilda fallet kan rätten dock bestämma ett annat förbehållsbelopp för hemmavarandebarn. Vad som återstår sedan de angivna förbehållsbeloppen dragits av från denunderhållsskyldiges nettoinkomst (dvs. bruttoinkomsten minskad med skatter)får i princip tas i anspråk för täckande av barnets behov av underhållsbidrag. Dennya ordningen för fastställande av underhållsbidrag innebär i praktiken att manförst skall uppskatta barnets behov av underhåll till visst belopp. Enberäkning görs härefter av varje förälders nettoinkomst efter skatt. Härifråndras förbehållsbelopp för eget och ev. andra familjemed- LU 1981/82:25 3 Restbeloppen representerar de överskottsbelopp som föräldrarnarimligen bör kunna ta i anspråk för underhåll åt barnet. Underhållsbidrageterhålls sedan genom att det belopp som beräknats för barnets behov fördelasmellan föräldrarna i proportion till vars och ens överskottsbelopp. Ennyhet i FB är vidare att en förälder som är skyldig att betala underhållsbidragfr. o. m. har rätt till avdrag på bidraget, om han eller honhar haft barnet hos sig av minst fem hela dygn.Avdraget är 1/40 av underhållsbidraget för varje helt dygn som barnet vistashos föräldern. Varar vistelsen en hel månad, blir avdraget alltså 3/4 av detmånatliga underhållsbidraget. Om det finns särskilda skäl kan domstol bestämmaandra villkor för denna avdragsrätt. Föräldrarnakan också själva avtala om andra villkor. Avdraget beaktas i princip även ifall då bidragsförskott utgår. Underhållsbidragfastställs genom dom eller avtal. I princip har föräldrarna full frihet attträffa avtal om underhållsbidrag. Dom eller avtal om underhållsbidrag kanjämkas, bl. a. om ändring i förhållandena föranleder det. Vidare kan ettlöpande underhållsbidrag omprövas utan att någon ändring iförhållandena inträtt. a. barn räknas upp i förhållande till förändringen avbasbeloppet enligt lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag. Förår 1982 gäller att underhållsbidrag till barn har höjts fr. o. m. den 1 mars1982 . Höjningeri gäller inte underhållsbidrag som har bestämts eller januari eller . Genomunderhållsreformen förkortades preskriptionstiden för fordran på underhållsbidrag.Rätten att kräva ut fastställt underhållsbidrag går enligt huvudregeln i 7 kap.9 § FB numera förlorad efter den ursprungligen gällande förfallodagen.Preskriptionen kan i princip inte förlängas. Nära samband med bestämmelserna om underhållsbidraghar reglerna i lagen (1964:143) om bidragsförskott. Bidragsförskott utgår iprincip när ingendera eller bara den ena föräldern har vårdnaden om bamet. Enförutsättning är dock att bara en förälder bor tillsammans med barnet. Har bådaföräldrarna vårdnaden gemensamt kan bidragsförskott utgå om den ene förälderninte varaktigt bor tillsammans med barnet. Bidragsförskott lämnas inte omvårdnadshavaren uppenbarligen utan giltigt skäl underlåter att bidra eller attmedverka till att få underhållsbidrag eller faderskap till barnet fastställt.Även i vissa andra fall kan bidragsförskott vägras, bl. a. om fastställtunderhållsbidrag betalas i vederbörlig ordning och bidraget inte understigervad som kan utgå i bidragsförskott. Bidragsförskottutgår i regel av basbeloppet. Om den underhållsskyldige betalar detfastställda underhållsbidraget och detta är LU1981/82:25 4 lägre än bidragsförskottet, utgör bidragsförskottetskillnaden mellan underhållsbidraget och av basbeloppet. Något återkravriktas i dessa fall inte mot den underhållsskyldige. Vidare gäller att om ettfastställt underhållsbidrag uppenbarligen understiger vad denunderhållsskyldige bör betala i bidrag, utgår bidragsförskottet inte med högrebelopp än underhållsbidraget. När en underhållsskyldig har delgetts beslut om attbidragsförskott har beviljats, skall inbetalningarna av underhållsbidraget upptill bidragsförskottsnivån i fortsättningen göras till försäkringskassan.Utgivna bidragsförskott skall således i princip återbetalas av denbidragsskyldige föräldern. I vissa fall kan emellertid medgeeftergift. Enligt budgetpropositionen (prop. 1981/82:100, bil. 8)beräknades antalet barn för vilka bidragsförskott utgick vid utgången av år1981 till ca 230 000, vilket motsvarade av samtliga barn. avde utbetalade bidragsförskotten beräknades bli återbetalda av deunderhållsskyldiga föräldrarna. Administration m. m. Den socialnämnd som enligt 2 kap. 1§ FB skall sörja för att faderskapet till barn fastställs skall enligt FB ocksåse till att barnet tillförsäkras underhåll. I mål om underhåll till barn harsocialnämnden rätt att föra talan för barnet. godkännande krävsvidare vid avtal om underhållsbidrag till barn , om bidraget skallbetalas med ett engångsbelopp eller för längre perioder än . Till ledning för handläggare hos socialnämnder oehförsäkringskassor har och gemensamtnyligen gett ut riktlinjer för tillämpningen av reglerna om underhållsbidragoch bidragsförskott (Underhållsbidrag och bidragsförskott; allmänna råd frånsocialstyrelsen och ). I de ovan nämnda riktlinjerna från ochriksförsäkringsverket sägs bl. a. att socialnämnden bör pröva skäligheten avdet underhållsbidrag som parterna vill träffa avtal om med nämndens medverkan,eftersom nämnden är skyldig att ta till vara barnets intresse. Det anförsvidare att socialnämnden i vissa fall kan anses skyldig att medverka även vidjämkning av ett underhållsärende när det gäller de barn som avses i 2 kap. 1 §FB. Om nämligen en utebliven jämkning skulle medföra en försämrad situation förbarnet, t. ex. genom att bidragsförskottet skulle sättas i fråga, bör nämndenenligt riktlinjerna bevaka barnets intressen och medverka till en jämkning. Iriktlinjerna tas också upp socialnämndens skyldigheter enligt socialtjänstlagen(1980:620) vid fastställande av underhållsbidrag. Härvid anförs bl. LU 1981/82:25 5 Om föräldrar försummar sin underhållsskyldighetgentemot barnet och barnet därför inte får tillräckliga medel för sinförsörjning och livsföring i övrigt, bör nämnden i första hand verka för attföräldern/föräldrarna frivilligt fullgör sin underhållsskyldighet. I andra handbör nämnden hjälpa barnet att få underhållsbidrag fastställt eller att se tillatt fastställt underhållsbidrag drivs in eller bidragsförskott söks. Förstom detta misslyckas, föreligger rätt för barnet att få sitt behov täckt genombistånd enligt 6 § SoL i form av socialbidrag. Nämnden får då skjuta till detbelopp som är nödvändigt för barnets försörjning genom socialbidrag. Se vidareAllmänna råd från 1981:1, Rätten till bistånd s. 24 ff.Kommunen har också det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen fårdet stöd och den hjälp som de behöver (3 § SoL). Det gäller därför att göra enbedömning av vilken förmåga en person har att använda sig, av de möjlighetersom står till buds att jämka ett underhåll hos en advokat eller domstol. Ävende ekonomiska och personliga konsekvenser detta förfarande skulle få för barnetoch den förälder som begär hjälp bör tas med i bedömningen. Om det föreliggerrisk att inte fullt bidragsförskott kan komma att utbetalas eller där enändring av underhållsbidraget uppenbarligen skulle överstigabidragsförskottet, är nämndens medverkan uppenbarligen av betydelse för barnet.Många föräldrar kan själva inte driva ett ärende hos advokat eller domstol ochär därför beroende av bistånd från nämnden. Även med hänsyn tillrättegångskostnaderna är det olyckligt om ett barn får ta konsekvenserna av attdess vårdnadshavare inte vågar medverka till en sänkning av ettunderhållsbidrag, trots att det är uppenbart rimligt på grund av risken attförlora bidragsförskottet. Ungdomar har i vissa fall rått tillunderhållsbidrag och det kan också i dessa fall vara lämpligt att nämndenhjälper dem. Vadhär sagts innebär inte att nämnden skall anses skyldig att generellt hjälpaföräldrarna med uträkning av underhållsbidrag med anledning av föreståendeskilsmässa. Det finns emellertid inget som hindrar att nämnden ger föräldrarnadenna service i enlighet med nämndens allmänna skyldigheter. Administrationen av bidragsförskotten flyttades år1977 över från kommunerna till försäkringskassorna och riksförsäkringsverket.Försäkringskassan beslutar som första instans i frågor om bidragsförskott.Besluten kan överklagas till försäkringsrätterna och därefter tillförsäkringsöverdomstolen. fall har att bedöma den underhållsskyldigesbetalningsförmåga och barnets behov av underhållsbidrag bör detta enligtriktlinjerna från och i regel ske medhjälp av samma anvisningar till beräkningsmetod som getts som hjälp förfastställande av underhållsbidrag. Isammanhanget bör slutligen nämnas att och riksförsäkringsverketi förordet till sin publikation anför att de allmänna råden rörandeunderhållsbidrag och bidragsförskott kan användas som en detaljerad handledningmen att det är angeläget att understryka att en slutlig bedömning alltid måstegöras med tanke på vad som är skähgt i det enskilda fallet. 1* 1981182. LU1981/82:25 6 Införsel får enligt 15 kap.utsökningsbalken äga rum för bl. a. underhållsbidrag enhgt föräldrabalken.Genom införsel får tas i anspråk 1. arbetstagares lön, 2. annan ersättning förarbetsinsats av gäldenären, om dennes ställning är jämförlig med enarbetstagares, 3. periodiskt vederlag för utnyttjande av patent, rätt tilllitterärt eller konstnärligt verk eller annan sådan rättighet eller föröverlåtelse av rörelse, 4. belopp som utgår som pension eller livränta, 5.sjukpenning eller annan dagersättning, som utgår på grund av sjukdom ellerolycksfall eller av annan sådan anledning. I sist nämnda dagersättningar ingårbl. a. föräldrapenning. Enligt utsökningsbalken gäller som en allmän förutsättningför beslut om införsel att bidragsbelopp utestår obetalt eller att gäldenärenvid två eller flera tillfällen före införselbeslutethar underlåtit att betala i rätt tid och det är anledning anta att detta skallupprepas. Beträffande själva verkställigheten av införseln föreskrivs att genominförsel får tas ut endast bidragsbelopp som har förfallit till betalningtidigast före början av den kalendermånad under vilken verkställighetenskall ske. En annan begränsning är att endast bidragsbelopp som är förfalletnär verkställighet skall ske eller som förfaller näst därefter får tas ut. Närinförsel äger rum i sjukpenning eller annan dagersättning skall innehållandetanses ske för vilken ersättning utgår. Vid införsel bestämmer kronofogdemyndigheten dels hurmycket som högst får innehållas vid varje avlöningstillfålle(införselbeloppet), dels ett belopp som skall förbehållas gäldenären för bl. a.eget underhåll och familjens behov (förbehållsbeloppet). Förbehållsbeloppetbestäms med ledning av bestämmelserna om existensminimum i kommunalskattelagen(1928:370). I fråga om införsel i sjukpenning eller annan dagersättning bestämsinförselbeloppet och förbehållsbeloppet per dag. Beslut om införsel för underhållsbidrag skall hävas, omgäldenären betalar förfallna bidrag och det finns anledning anta attbidragsskyldigheten skall fullgöras för framtiden. Utmätning kan i princip äga rum för alla typer avfordringar, således även för underhållsbidrag. Utmätning kan ske av lön ellerandra ersättningar samt av fast eller lös egendom. Genom löneutmätning enligt 7kap. utsökningsbalken kan tas i anspråk lön och i huvudsak samma slagsersättningar som vid införsel. Utmätningstiden är dock begränsad till sexmånader . Dessutom får gäldenären regelmässigt behålla en större del avlönen eller ersättningen än vid införsel. Vissa ersättningar vid arbetslöshet och utbildning Enligt lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring kan ersättning i form av dagpenning utgå under längst300 dagar för arbetslös som är . LU 1981/82:25 7 äldreförsäkrad kan ersättning betalas ut i . Dagpenningens storlekvarierar från . per dag och utges under pervecka. Iproposition 1981/82:139 om ändrade bidragsregler inom den frivilligaarbetslöshetsförsäkringen, m.m., föreslås att dagpenning, som berättigar tillstatsbidrag, fr. o. m. den 1 juh 1982 skall utges med lägst 90 och högst 230kr. Härutöver skall en erkänd arbetslöshetskassa på egen bekostnad kunna utgedagpenning med belopp som arbetslöshetskassan beslutar om. Kontantarbetsmarknadsstöd (KAS) kan enligt lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd utgå under längst för den som är . Densom har fyllt kan få KAS . För den som är är tidenför KAS inte begränsad. KAS utgår med . per dag under pervecka. ovan nämnda propositionen 1981/82:139 läggs fram förslag om att KAS skallhöjas fr. o. m. till . per dag för den som har fyUt . Omutbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabiliteringstadgas i arbetsmarknadskungörelsen (1966:368). Utbildningsbidraget består avdagpenning och särskilt bidrag. Dagpenning betalas ut för pervecka och varierar mellan högst 210, . a. densom är medlem i erkänd arbetslöshetskassa uppgår dagpenningen till högst elvatolftedelar av den senaste inkomsten av förvärvsarbete per dag; dock utgårersättningen med lägst . Den som inte uppfyllerdessa förutsättningar men som har fyllt eller har vårdnaden om ellerfullgör underhållsskyldighet mot barn får dagpenning med . Underförutsättning att förslagen i proposition 1981/82:139 om ändringarna i detkontanta stödet vid arbetslöshet godkänns av , anmäler föredragandedepartementschefen att han har för avsikt att föreslå regeringen följandeändringar av utbildningsbidraget att gälla fr. o. m. den 1 juh 1982. Tillersättningsberättigad medlem i arbetslöshetskassa bör således bidragen höjastill 165 resp. . För övriga ovan angivna ersättningsberättigadeföreslås en höjning . Vuxenstudiestödkan utgå i form av bl. a. särskilt vuxenstudiestöd enhgt studiestödslagen(1973:349). Stödet utges som vuxenstudiebidrag, återbetalningspliktigastudiemedel och resekostnadsersättning vid heltidsstudier om minst perkalenderhalvår eller deltidsstudier om minst under samma period.Vuxenstudiebidraget motsvarar därvid av det utbildningsbidrag som denstuderande skulle ha fått vid arbetsmarknadsutbildning. LU1981/82:25 8 I motion 520 hänvisas tillbestämmelsen i FB om att rätten att kräva ut fastställt underhållsbidrag gårförlorad efter förfallodagen. Motionärerna, som närmast tar sikte påförsäkringskassornas återkrav för utgivna bidragsförskott, anför att tre årsynes vara en väl för att överge kravet på återbetalning. Enförändring av den underhållsskyldiges situation kan nämligen vara så pass stortiden därefter att det är rimligt att vederbörandes skuld till samhälletsaneras. Motionärerna begår därför förslag om en förlängning avpreskriptionstiden för underhållsbidrag. Liknande synpunkter framförs i motion 2090. Motionärernatillägger att det visserligen finns starka sociala skäl för att på detta områdetillämpa en kortare preskriptionstid än den vanliga . Den treårigapreskriptionstiden har emellertid enligt motionärerna visat sig vara alltförkort, bl. a. med hänsyn till att anhopningen av ärenden hos försäkringskassornagör att dessa inte hinner med en effektiv kravverksamhet inompreskriptionstiden. Motionärerna anser att preskriptionstid utgör enlämplig awägning mellan sociala hänsyn och nödvändigheten av en effektivåterkravsverksam-het och de begär ett riksdagsbeslut om en sådanpreskriptionstid. Införsel i arbetslöshetsersättning m. m. I motion 2090 anförs att införselför återkrav av bidragsförskott får ske i lön eller sjukpenning. Enligtmotionärerna finns det ingen anledning att andra former av ersättning förinkomstbortfall, med ungefär motsvarande kompensationsnivå som sjukpenning,skall vara undantagna från införsel. Motionärerna anser att införsel bör medgesäven i dagersättning från arbetslöshetsförsäkring samt i vuxenstudiebidrag ochbegär ett riksdagsbeslut med detta innehåll. Myndigheters medverkan vid fastställande avunderhållsbidrag I motion 927 pekas på kopplingenmellan underhållsbidrag och bidragsförskott och de riktlinjer som finns förfastställande av underhållsbidrag. En konsekvent tillämpning av riktlinjernakan, menar motionärerna, leda till underhållsbidrag som år mera rättvisande åntidigare. Därmed skulle försäkringskassornas tillämpning avbidragsförskottslagen förenklas. Enligt motionärerna är emellertid mångaobenägna att använda riktlinjerna på grund av det omfångsrikauppgiftsinhämtandet. I motionen anförs att handläggningstiden vid jämkning avdom eller avtal om underhållsbidrag ofta kan uppgå till mellan ett halvt ochett år. Som exempel nämner motionärerna att , efter att hafunnit att den underhållsskyldige saknar förmåga att betala hela eller del avsitt underhållsbidrag. LU1981/82:25 9 uppmanar den underhållsskyldige att kontakta kommunen, somkanske inte anser sig ha skyldighet att biträda i det aktuella fallet utan isin tur hänvisar till advokat. De långa väntetiderna måste enligt motionen varatill nackdel både för den underhållsskyldige, vårdnadshavaren ochförsäkringskassan. I motionen anges att under de år som försäkringskassorna haradministrerat bidragsförskotten så har gruppen berörda ökat med ochutbetalt belopp med . Mot bakgrund härav och antaganden om en fortsattökning, som medför att försäkringskassorna i allt större utsträckning kommeratt bedöma barns behov och föräldrars förmåga att utge underhållsbidrag, ansermotionärerna att det skulle vara naturhgt om försäkringskassorna fickfullfölja sin medverkan till överenskommelse om underhållsbidrag. Därmedskulle också väntetiderna och samhällets kostnader kunna minskas, menarmotionärerna. De begär i motionen en utredning av möjligheterna att geförsäkringskassorna bättre rätt att medverka vid fastställande avunderhållsbidrag. I motion 2090 hänvisas till att när underhållsbidrag harfastställts till lägre belopp än bidragsförskottet, så utges bidragsförskottmed det belopp som erfordras för utfyllnad upp till bidragsförskottsnivån. Idessa fall har enligt motionärerna den vårdnadshavande föräldern inget egetekonomiskt intresse av att bevaka att underhållsbidraget höjs när förbättradekonomi hos den underhållsskyldige skulle motivera detta; i vart fall inteförrän den möjliga höjningen skulle bli så stor att underhållsbidraget skulleöverstiga fullt bidragsförskott. Motionärerna anser det angeläget attförsäkringskassorna i nämnda fall får vidgade befogenheter att ta initiativ ochmedverka till avtal om underhållsbidrag för barn och också rätt att infördomstol föra talan om sådant underhållsbidrag. I motionen begärs utredning ochförslag av regeringen med detta syfte. I motion 1241 påpekas att en ansökan om bidragsförskottkan avslås om vårdnadshavaren uppenbarligen utan giltigt skäl underlåter attvidta eller medverka till åtgärder för att få underhållsbidrag fastställt.Enligt motionären har det, i fall vid omprövning av fastställtunderhållsbidrag, förekommit hot om indragning av bidragsförskott om envårdnadshavare inte har ansett sig ha möjlighet att göra en ekonomisk utredningbeträffande den underhållsskyldige. Vissa försäkringskassor hjälper till isådana ärenden, anför motionären, medan det på andra håll finns särskildafamiljerättsavdelningar inom den kommunala socialförvaltningen. Slutiigenläggs således på en del håll utredningsuppgiften på den enskildevårdnadshavaren. Enligt motionärens mening är detta en fråga för myndigheterna,och bör därför som sin mening uttala dels att det är enmyndighetsuppgift att göra ekonomisk utredning vid omprövning avunderhållsbidrag, dels att de aktuella myndigheterna bör göra en klaransvarsfördelning. LU 1981/82:25 10 Familjelagssakkunniga föreslog i sitt betänkande(SOU 1977:37) Underhåll till barn oeh frånskilda att preskriptionstiden förfordringar på underhållsbidrag skulle förkortas från tio till och attpreskriptionen i princip inte skulle få avbrytas. Föredragandedepartementschefen anslöt sig till de sakkunnigas förslag oeh anförde som skälhärför bl. 1978/79:12 s. 127-128):