bet · G501FiU13 · 1981-12-31 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet motion1980/81:407 av i (fp) vari hemställs att somsin mening uttalar att lokalkontor bör avskaffas. Utskottet har inhämtat yttranden över motionen frånfullmäktige i och revisorer. Skrivelser som berör ärendet har inkommit frånfullmäktige i () och TCO;s statstjänstemannasekfion(). Yttrandenaoch skrivelserna återfinns som bilaga till betänkandet. Redan den utredning om avdelningskontorsom företogs inom åren 1975-1978 gav vid handen att organisationenvar överdimensionerad i förhållande till de uppgifter som åvilade kontoren. skrivelse () som riksbanksfullmäktige avgett till finansutskottetkonstateras nu att fullmäktiges beslut att behålla organisationen med23 avdelningskontor byggde på flera förutsättningar som inte blivit uppfyllda.Riksbankens utlåningsverksamhet har inte kunnat bibehållas eller utvidgas, somman då trodde. har inte heller kunnat finna nya naturligaarbetsuppgifter för avdelningskontoren. Slutligen har de kalkyleradekostnaderna för en planerad ombyggnad av kontoren kraftigt underskattats. Medhänsyn till dessa förändrade förutsättningar finns det anledning attompröva beslut, skriver fullmäktige. Riksdagensrevisorer har kommit till samma slutsats i den förstudie rörande riksbankensavdelningskontor som låg till grund för revisorernas beslut () attgranska avdelningskontorsorganisationen närmare. I förstudien betonas attriksbankens uppgifter givetvis måste underkastas samma kritiska prövning somgäller för annan statlig verksamhet. I annat fall finns det risk för attallvaret i statsmakternas strävan att åstadkomma besparingar blir ifrågasatt.Enligt revisorernas beslut skall granskningen vara förutsättningslös ochomfatta kontorens uppgifter i stort, bl. a. om det nuvarande nätet avavdelningskontor utgör en ändamålsenlig bas för landetsbetalningsmedelsförsörjning. Utskottetdelar fullmäktiges och revisorernas mening att en omprövning avkontorsorganisaUonen nu måste komma fill stånd. Utvecklingen sedan I 1981/82.5 saml. FiU 1981/82:13 2 år1979, då frågan senast var föremål för fullmäktiges prövning, harunder-strtikit att kontorsorganisaUonen är överdimensionerad i förhållande tillde uppgifter som åvilar kontoren. Försöken att finna nya uppgifter har intelett till önskat resultat. Det är därför enligt utskottets mening nu angelägetatt kontorsnätet dimensioneras efter de faktiska arbetsuppgifter som föreligger. Riksdagensrevisorer har inlett en förutsättningslös prövning av kontorsorganisationen.Den bör fullföljas. I ett läge där fullmäktige - och utskottet - redankonstaterat att en rationalisering av verksamheten måste komma till stånd ärdet emellertid ytterst angeläget att revisorernas granskning sker med mycketstor skyndsamhet. Det innebär att en rapport över granskningen måste kunnaföreligga . I det uppkomna läget synes det också vara rimligt attresultat som framkommer vid granskningen löpande delges fullmäktige iriksbanken. mening bör, i avvaktan på det slutliga ställningstagandet, beslutom nya investeringar vid kontoren vila och uppkomna vakanser ikontorsorganisationen fyllas endast i undantagsfall. Medanledning av vad som anförs i revisorernas yttrande och i skrivelsen frånTCO:s statstjänstemannasekfion vill utskottet slå fast att den prövning som nukommer till stånd, i enlighet med revisorernas intentioner, bör varaförutsättningslös. Också skilda former för organisation avbetalningsmedelsförsöijningen - den dominerande verksamheten vid avdelningskontoren kommer sålunda att prövas. Det ligger i sakens natur att vad man därvidkommer fram till på sedelförsöijningens område får avgörande betydelse förkontorsorganisationen som helhet. Imotion 407 begärs att nu uttalar sig för att riksbankensavdelningskontor utan undantag - avskaffas. Utskottet avstyrker dettayrkande. Som redovisats i det föregående utreds nu de skildarafionalise-ringsalternativ som föreligger. Resultatet av detta arbete böravvaktas innan tar ställning i frågan. anfört i detta ärende bör ges fullmäktige i och riksdagensrevisorer till känna. 1. att avslår motion1980/81:407, 2. att som sin meningger fullmäktige i och revisorer till känna vad utskottetanfört om kontorsorganisation. Närvarande:Eric (), (), (c), (), ArneGadd (s), (), (), (),(), (), (), (), (), () och (). FiU 1981/82:13 3 BUaga Yttranden och skrivelser revisorersyttrande över motion 1980/81:407 () har anhållit att riksdagensrevisorer skall yttra sig över motionen 1980/81:407 om avskaffande av riksbankenslokalkontor. Med anledning därav får vi redovisa följande. Vihar på vår granskningsplan fört upp somett särskilt granskningsärende. Vi har också besökt tvåavdelningskontor för att informera oss om deras verksamhet. Besöken gjordesunder de studieresor som revisorerna företog i och i län. Granskningsärendethar resulterat i en förstudie som behandlats och godkänts avrevisorernas arbetsutskott och som även godkänts av revisorerna i plenum.Ett exemplar av förstudien bifogas. Vårtbeslut i ärendet innebär att vi nu har givit vårt kansli i uppdrag att granskaavdelningskontorsorganisatiönen närmare. Vid granskningen som skall varaförutsättningslös kommer bl. a. att prövas om det nuvarande nätet avavdelningskontor utgör en ändamålsenlig bas för landets betalningsmedelsförsörjning.Granskningen kommer emellertid inte att avgränsas till avdelningskontorensarbete med mynt- och sedelhanteringen utan kommer att omfatta deras uppgifter istort. Granskningsarbetetberäknas kunna avslutas genom att en inom kansliet upprättadgranskningspromemoria sänds ut på remiss. Sedan remissvaren kommit in kommer viatt redovisa våra egna iakttagelser och förslag för i form av ensärskild skrivelse. Vi anser att det nuframförda motionsyrkandet bör avslås av . Besluti detta ärende har fattats av revisorerna (), (), (), (), (). (), (), (), (), WiggoKomstedt (m), () och (). Vidärendets slutliga handläggning har vidare närvarit kanslichefen , byråcheferna samt avdelningsdirektörenPer (föredragande). FiU1981/82:13 4 Utdrag ur revisorers förstudie RIKSBANKENSAVDELNINGSKONTOR 3 Slutsatser och förslag regionala kontorsnätbyggdes upp senare del för att ge allmänheten ökademöjligheter att få kredit. har emellertid verksamheten vidavdelningskontoren kommit att få en helt ny inriktning. Deras viktigasteuppgift är att medverka i betalningsmedelsförsörjningen. Trots att avdelningskontorens vara eller inte vara harövervägts i snart ett halvt sekel har själva kontorsnätet inte kommit attpåverkas av den markant förändrade situationen. Några enstaka kontor har visserligen dragits in ellerflyttats. Det kontorsnät som används för i första hand sedel- ochmyntdistribution skiljer sig dock knappast från det som tillkom för hundra årsedan för att tillgodose helt andra syften. Det torde kunna ifrågasättas omavdelningskontoren med sin nuvarande anknytning till residensstäder är den meständamålsenliga basen för landets betalningsmedelsförsörjning. Den kraftigt ökade sedelhanteringen vid avdelningskontorenhar krävt en nyrekrytering av sedelräknare. Den har också lett fram till atthel- och halvautomatiska sedelsorteringsmaskiner nu kommer att utnyttjas vidnågra avdelningskontor. A andra sidan har de arbetsuppgifter som fallit bortfrån avdelningskontoren eller minskat i omfattning inte resulterat i någramotsvarande personalinskränkningar. För den personal som har berörts avbortfallet har man i stället försökt finna nya sysslor genom att låta avdelningskontorenta över arbetsuppgifter från andra statliga organ. Såsom framgår av dentidigare lämnade redogörelsen har sådana försök gjorts alltsedan början av1950-talet. De har emellertid gett en utdelning som inte kunnatuppväga det fortsatta bortfallet av arbetsuppgifter. Trots de ogynnsamma erfarenheterna görriksbanken nu ett nytt försök att finna kompletterande arbetsuppgifter åtavdelningskontoren. Åtgärden synes vara en nödvändig följd av attbankofullmäktige på förslag av den s. k. beslöt att samtliga avdelningskontorskulle behållas fastän man hade konstaterat att bristen på kvalificeradearbetsuppgifter för vissa befattningshavare vid kontoren blivit påfallande. Olika skäl har anförts som motiv för detta beslut. Ettavdelningskontor i varje län innebär möjlighet för statsmakterna att iframtiden tilldela arbetsuppgifter som kräver en länsvisadministration. tillmätte denna möjlighet stor vikt. Åvenhänsyn till personalen har varit av avgörande betydelse för ställningstagandet. FiU 1981/82:13 5 Bankofullmäktige fattade sitt beslut på våren 1979.Sedermera har behoven av att begränsa de utgifter som regleras viastatsbudgeten blivit alltmer påtagliga. Frän statsmakternas sida ställs krav päatt besparingar i och omprövning av statlig och statligt finansierad verksamhetmåste komma till stånd i en väsentligt större omfattning än hittills.Riksbankens utgifter finansieras med bankens egna vinstmedel. Även sädanautgifter måste emellertid underkastas samma kritiska prövning som gäller förannan staflig verksamhet. I annat fall finns det risk för att allvaret istatsmakternas strävan att åstadkomma besparingar blir ifrågasatt. Trotsatt den framtida utformningen av avdelningskontorsnät nyligenprövats av bankofullmäktige finns det därför skäl som talar för att frågan tasupp till prövning av revisorerna. Fördet första tycks avdelningskontorens organisafion inte vara anpassad till denuppgift som har blivit deras viktigaste, nämligen betalningsmedelsförsörjningen. Fördet andra synes inte alla möjligheter till besparingar ha tagits till vara iden befintliga organisationen. Utredningenbör ha formen av en kritisk genomgång av det material som kommit fram genomriksbankens egna undersökningar. Ansatsen bör därvid vara att finna en såändamålsenlig organisation som möjligt för betalningsmedelsförsörjningen.Organisationsfrågan bör prövas i perspektivet av en ökande sedelhantering ochen växande användning av maskinella hjälpmedel. Litteraturstudiet börkompletteras med besök vid ett antal avdelningskontor. Av särskilt intresse isammanhanget är de erfarenheter som vunnits vid försöksverksamheten med s. k.sedeldepåer i och i . Utredningenbör vara förutsättningslös i så måtto att man - om så skulle visa sig varalämpligt - bör kunna ta upp frågan om en överflyttning på annat statligt organav ansvaret för arbetsuppgifter som är förenade medbetalningsmedelsförsörjningen. Skulledet under utredningsarbetets gång visa sig att fördelar står att vinna med enändrad organisation för betalningsmedelsförsörjningen -antingen inom ellerutanför - bör ett förslag till principlösning på hur den nyaorganisationen bör vara uppbyggd läggas fram. Deandra arbetsuppgifter som ankommer på avdelningskontoren bör prövasutifrån de förutsättningar som en ändrad organisation avbetal-ningsmedelsförsöijningen kan komma att innebära. I första hand gällerdetta in- och utlåningsverksamheten, dvs. förvaltningen av investeringsfondskontonsamt förmedlingen av avbetalningslån, bosättningslån och hypotekslån. Arbetstagarei offentlig tjänst har tillerkänts ett särskiltanställningsskydd. Detta kom bl. a. till uttryck vid den omfattandeutlokaliseringen av statliga myndigheter då långtgående åtgärder vidtogs föratt underlätta de anställdas'flyttning eller omplacering till annat arbete. FiU 1981/82:13 6 mån granskningsärendet utmynnar i förslag som påverkar avdelningskontorensinre eller yttre organisation bör personalens anställningstrygghet beaktas påmotsvarande sätt. Tidsåtgången för en granskning enligt angivnariktlinjer kan grovt beräknas till följande: utredare (sammanlagd tid för två utredare) 10 manmånader -assistent 1,5 manmånader Dennaarbetstid motsvaras av lönekostnader på ca . Det börunderstrykas att detta är nettoarbetstid. Till lönekostnadernakommer kostnader för resor och traktamenten. FiU 1981/82:13 7 Fullmäktigesi yttrande över motion 1980/81:407 () Sedan tillfälle beretts fullmäktige i riksbankenatt yttra sig över motion nr 407 av i om avskaffande avriksbankens lokalkontor, får fullmäktige anföra följande. Riksbankensavdelningskontor tillkom, med några få undantag, under perioden 18801903.Drivkraften var därvid önskemål från olika delar av landet om bättrekreditförsörjning. Efter det moderna bankväsendets framväxt äravdelningskontorens huvuduppgift en annan, nämligen att svara för landetssedel- och myntförsörjning. Den sålunda ändrade verksamhetsinriktningen harlett till att också frågor om ändrad kontorsorganisation från tid till annanaktualiserats. Sålunda har fullmäktige åren 1935. 1941, 1952 och hemställt om att få dra in avdelningskontor. Dessa fullmäktigesframställningar har avslagits av utom , då medgavindragning av avdelningskontoren i och (BaU 1935:65, sid38, 1941:75, 1952:35 och 1970:73). Å andra sidan har fullmäktige, näravdelningskontoren i dess helhet satts ifråga, försvarat behovet härav (BaU 1950:15,1959:44 och 1969:43). Nuläget är därmed att har ett avdelningskontori varje residensstad, utom i , där avdelningskontoret ligger iSkövde. Motivenför att behöver avdelningskontor sammanfattas i det följande. Dearbetsuppgifter som utföres vid består väsentligenav ut- och inlåning, kassarörelse, beredskapsplanering för betalningsväsendetoch egen administration. Mellan dessa arbetsuppgifter fördelar sigkontorspersonalens totala arbetstid ungefärligen på så sätt att två tredjedelarav tiden hänför sig till kassarörelse, medan av den återstående tredjedelenden alldeles övervägande andelen avser utlåningsrörelse. Vaddå först gäller utlåningsrörelse (väsentligen bosättningslån,avbetalningslån och s k hypotekslån) har fullmäktige uppfattningen att dennaverksamhet är gagnelig och bör fortsätta att utvecklas i nuvarande former. Vadgäller inlåningen avser denna väsenUigen medel vilka måste hållas i riksbankenför att nå avsedd likviditetsindragande effekt, t ex investeringskonton ocharbetsmiljökonton. Att avskaffa avdelningskontoren skulle för dessa kontoninnebära att de skulle koncentreras till . Därmed skullet ex en företagare i behöva vända sig till för en enkelförfrågan om sitt investeringskonto. En sådan reform ter sig onekligen fögaUlltalande i när strävan snarare är att decentralisera förvaltningen såatt den kommer närmare de därav berörda. Beträffande inlåningsrörelsen kanockså förtjäna tilläggas att nya former för den statliga upplåningen kommeratt göra det naturligt att utnyttja rikstäckandekontorsorganisation för aktiva uppgifter i den intensifierade stafligaupplåningen. FiU1981/82:13 8 Avgörande för att måsteha avdelningskontor är att eljest icke kan fullgöra sin uppgift attförsörja landet med sedlar och mynt. De arbetsuppgifter som här åsyftas beståri att ta emot sedlar och mynt frän sedeltryckeri och myntverk, att distribueradessa betalningsmedel över landet, att hålla erforderliga lager därav, attutge sedlar och mynt till och ta emot dessa betalningsmedel från post, bankeroch allmänhet, att räkna och sortera inströmmande betalningsmedel samt attslutligt förstöra utsorterade sedlar. Denna kassarörelse har en mycketbetydande omfattning vilket må illustreras med några korta sifferuppgifter. År1980 utsändes till avdelningskontoren och omhändertogs där 133 billaster av nyasedlar och mynt uppgående till en sammanlagd vikt av inemot . Samma ärutlämnade till post, banker och allmänhet 583miljoner sedlar och tog emot 596 miljoner sedlar. Kontoren sorterade och uppräknade579 miljoner sedlar. Naturligtvis kan påstås att den kassarörelse som sålundabedrives bör kunna rationaliseras och självfallet pågår arbete härmed. Kanskeär det också möjligt att påverka inströmningen av betalningsmedel och sålundaminska behovet av arbetsinsatser. Försök härmed kommer att göras.Men även om sädana bemödanden krönes med framgång, är uppenbart att behovetkvarstår av en omfattande organisation för att åstadkomma en rikstäckandesedel- och myntförsörjning. Detta innebär att riksbankskontor måste finnasockså utanför . Betecknande är också att även om systemet försedel-och myntförsörjning i någon mån kan variera mellan olika länder det ickefinns någon centralbank i något med jämförbart land, som gjort försöketatt lösa sitt lands sedel- och myntförsörjning utan egna lokala kontor. Med hänvisning till det sagda får fullmäktige hemställaatt finansutskottet måtte avstyrka motionen. En annan sak är i vad mån den nuvarande organisationen medett avdelningskontor i varje län kan anses vara den mest rationella. Som nämntshar härvidlag vid upprepade tillfällen olika uppfattningar framkommit inomriksdagen och fullmäktige. För att få underlag för en egen förnyad bedömningbeslöt fullmäktige 1975 att närmare utreda sedelförsörjningens organisation ochi samband därmed frågan om den framtida utformningen av kontorsnät.I sin år 1978 avgivna slutrapport redovisade denna utredning olika möjligamodeller för framtida regionala organisation. Utredningens modellerI-IV innebar; oförändrad organisationrespektive nedläggning av 7, 14 eller 19 avdelningskontor (varjämte utredningeni två ytterligare modeller redovisade principiellt något avvikande lösningar).Avdelningskontorsutredningen var ej enhällig. Majoriteten förordade sålundamodell I, dvs oförändrad organisation, medan två reservanter(riksbanksdireklören med ansvar för avdelningskontoren och avdelningschefen medansvar för sedel- och myntdistribution) förordade modell II, dvs nedläggning av7 kontor. Vid frågans behandling i fullmäk- FiU 1981/82:13 9 tigepå tog dåvarande riksbankschefen ställning emot majoritetsförslagetoch förklarade sig ej kunna tillstyrka att behöll avdelningskontor ivarje län. Med riksbankschefen som reservant beslöt fullmäkfiges övrigaledamöter att behålla samtliga nuvarande kontor. Fullmäktige beaktade därvid,att den nuvarande kontorsorganisationen fungerar väl och ger banker och postgod service, att anknytningen till länsindelningen är på många sätt naturligoch ger en viss handlingsfrihet , att möjliga besparingar genomkontorsindragningar dock skulle bli relativt begränsade samt attavdelningskontoren bör få arbetsro efter alla de förslag och motförslag somsedan decennier tillbaka korsat varandra i . För närmare kännedom omde resonemang som uppbär denna fullmäktiges ståndpunkt får fullmäktige hänvisatill avdelningskontorsutredningens slutrapport. FiU 1981/82:13 10 Fullmäktigesi skrivelse () Regeringen har föreslagit i proposition(1981/82:30) att avveckla bosätt- ningslånen. Bosättningslånen utgör enväsentlig del av utlåningsverksamhet. En avveckling avbosättningslånen skulle därför i högsta grad påverka riksbankenskontorsorganisation. Riksbanksfullmäktige vill därför för finansutskottetnärmare redovisa konsekvenserna för organisation ombosättningslånen avskaffas. Fullmäktige vill inte ta ställning fill frågan ombosättningslånen bör avskaffas eller ej. Det är en fråga som i sedvanligordning bereds i socialutskottet. Riksbankenhar en kontorsorganisafion som omfattar 23 avdelningskontor; ett i vaijelän. kontorsorganisation har varit föremål för omfattandeutredningar. lades fram en omfattande utredning röranderiksbankens kontorsorganisation. I denna presenterades två huvudalternativ. Detförsta alternativet innebar en oförändrad kontorsorganisafion. Det förutsatteett relativt omfattande investeringsprogram . Fördelarna medatt behålla denna med ett länsvis samband och där personal kunde behålla sinaanställningar bedömdes av utredningens majoritet vara större än de vinster enny och delvis oprövad organisation skulle kunna medföra. Detandra huvudalternativet innebar en nedläggning av sju avdelningskontor. Detförutsattes i detta alternativ att sedeldepåer skulle användas i stället föravdelningskontor pä ett antal orter. Utredningenföreslog också att aktivt skulle söka nya förvaltningsuppgifter försina avdelningskontor. Detta ansågs nödvändigt om man skulle bibehållaorganisationen med 23 avdelningskontor. Riksbanksfullmäktigesmajoritet beslöt att följa det första alternativet. Motbeslutet att behålla avdelningskontor i varje län reserverade sig förre riksbankschefenNordlander. Beslutetatt bibehålla och modernisera kontorsorganisation byggde på fleraförutsättningar som inte blivit uppfyllda: Detförsta var att utlåningsverksamhet skulle kunna bibehållas ochtill och med utvidgas. På grund av den strama kreditpolitiken har det intevarit möjligt att öka ramarna för avbetalningslånen. Belåning av gamlapremieobligationer har slopats. Bosättningslånen utgör dock den heltdominerande delen av utlåningsverksamhet. Denandra förutsättningen var att skulle kunna erhålla nyaarbetsuppgifter. har gjort omfattande ansträngningar att få sådanaarbetsuppgifter. Riksbanksfullmäktige har i skrivelser fill regeringen bettatt få ta hand om olika statliga arbetsuppgifter. Hifintills har riksbankenmött betydande svårigheter att få statlig verksamhet överförd till banken. Den tredje förutsättningenvar att ombyggnaden av nuvarande riks- FiU 1981/82:13 H bankskontorskulle priser stanna vid ca under 1980-talet.Redan nu kan konstateras att kostnaden kommer att uppgå till ca detangivna beloppet i samma års priser. De omfattande och ständigt ökandesäkerhetskraven har bidragit till detta. Medhänsyn till dessa ändrade förutsättningar finns det anledning att ompröva1979 års beslut att bibehålla en oförändrad kontorsorganisation. Ett slopandeav bosättningslånen vore att ta bort så viktiga delar av riksbankensarbetsuppgifter att det svårligen kan försvaras att behälla ett riksbankskontori varje län. Det måste då ske en successiv nedläggning av kontor ochkoncentration av sedelhanteringen till stora moderna kontor kombinerade medsedeldepåer eller sk kassakontor. Detta innebär att arbetsuppgifterregionalt i huvudsak begränsas till sedelhantering. Idetta sammanhang kan nämnas att satt igång viss försöksverksamhetsom alternativ till avdelningskontor. har sålunda medgivit, att dåposten i lägger in sedlar i en särskild sedeldepå, dessa sedlar fåranses som insatta i . I har 1980 inrättat ett egetsk kassakontor med fem anställda, där lämnar ut, tar emot ochräknar sedlar men ej driver annan verksamhet. Erfarenheterna av dennaverksamhet har varit mycket goda. Sådana lösningar av sedeldistributionen,vilka uppenbarligen blir väsentligen billigare än fullständigaavdelningskontor, kan förtjäna att komma till användning pä flera ställen ilandet. Riksdagenhar tidigare tagit ställning till nedläggning av avdelningskontor. År 1970avslogs förslaget att lägga ned kontoret i . revisorergranskade 1969 avdelningskontorsorganisa-fion. Revisorerna föreslogdå en utredning om kontorsnät. Utskottet avstyrkte revisorernasframställning. Revisorerna har innevarande år återkommit till frågan ochbeslutat att en utredning skall ske i denna fråga som väntas bli klar under1982. Riksbanksfullmäkfigeanser att frågan om slopandet av bosättningslånen och riksbankenskontorsorganisation hör ihop. Det är inte rimligt att kräva att riksbankenbehåller hela sitt nuvarande kontorsnät oförändrat som riksbankenfråntas betydande arbetsuppgifter utan att nya sådana tillföres banken.Riksbanksfullmäkfige hemställer därför att i samband med beslut ombosättningslånen tar principiell ställning till frågan om riksbankensframtida kontorsnät. FiU 1981/82:13 12 Reservation:se fullmäktiges allmänna protokoll , § 4 Kopia: Utdrag av Riksbank FULLMÄKTIGES PROTOKOLL §4 Skrivelse tUl finansutskottet Riksbankschefen erinrade om att fullmäktige hosfinansutskottet hemställt att regeringens proposition 1981/82; 30 måtteremitteras till fullmäktige i den del densamma avsåg förslag om slopande avbosättningslånegiv-ningen och anmälde att utskottet meddelat attframställningen bifallits. Ianledning härav beslöt fullmäktige att avlåta skrivelse av den lydelse somframgår av registraturet. Motskrivelsens lydelse anmälde , och och anförde: Förslagetom att slopa bosättningslånen ingriper på ett avgörande sätt i riksbankenskontorsorganisations reguljära arbetsförhållanden. Kontorsorganisationensomfattning och arbetsuppgifter har så sent som efter ettomfattande utredningsarbete prövats av riksbanksfullmäktige.