bet · G501UU12 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:12 om särskilt förmånlig kreditgivning (prop. 1981/82:27) 1 proposition 1981/82:27 föreslårregeringen att bemyndiga regeringen att disponera 120 milj, kr, avanslaget C 2, Bilateralt utvecklingssamarbete för särskilt förmånligkreditgivning till u-land under /82, Regeringen föreslog redan i budgetproposition 1980/81:100,bil, 6, att 120 milj. kr. under anslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbeteskulle anvisas för förmånlig kreditgivning till under budgetåret1981/82. beslutade på denna punkt enligt reservation 19 tillutrikesutskottets betänkande, vilket innebar att särskilda medel inte ställdestill förfogande för ändamålet (UU 1980/81:20. rskr 1980/81:268), Detta skeddemed motiveringen att några förmånliga u-landskrediter dittills inte hadelämnats och att det därför inte förelåg skäl att anslå ytterligare medel.Riksdagen antog emellertid regeringens förslag till totalram för anslaget C 2,varför 120 milj, kr, nu finns tillgängliga som ofördelad reserv under dettaanslag, I föreliggande proposition meddelar regeringen attberedningen för internationellt tekniskt samarbete (BITS) behandlat 39ansökningar om förmånliga u-landskrediter, varav 18 tillstyrkts och ytterligareåtta är under beredning. Krediterna avser bl, a, leveranser till ,, , och , Med dessa länder bedriver s, k,bredare samarbete inom ramen för utvecklingsbiståndet. Vidare har kreditertillstyrkts för fem leveranser till programländer för bilateralt utvecklingssamarbete,nämligen , , och , Eftersom de medel som tidigare anslagits för ändamåletsåledes utnyttjats föreslås att ge regeringen bemyndigande attdisponera 120 milj, kr, av anslaget C 2, Bilateralt utvecklingssamarbete försärskilt förmånlig kreditgivning till u-land under /82, I motion 1981/82:68 av , fl, (s) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om riktlinjer för förmånlig kreditgivning till . När kreditsubvenfioner ges till inom ramen försystemet med förmånliga krediter bör detta ske som ett led i en medvetenu-landspolitik och enligt klara riktlinjer, framhåller motionärerna.Långtgående hänsyn bör tas till bistånds- och solidaritetspolitikens principer.Det är nödvändigt 1 1981/82. UU1981/82:12 2 att får möjlighet att ta ställning till deriktlinjer som bör gälla för användningen av ifrågavarande anslagspost. Motionärerna har synpunkter och förslag framför allt påtre områden. De konstaterar för det första att initiativet till en ansökan omen förmånlig kredit vanligen ligger hos det berörda svenska företaget.Enligt motionärernas uppfattning bör övergripande samarbetsavtal ingås med deu-länder önskar inleda ett närmare samarbete med och frågan om kreditertill ett visst land avgöras inom samarbetsavtalens ram. En möjlighet att arbetamed ramkrediter bör finnas. För det andra efterlyser motionärerna en mer konkretavgränsning av den grupp kreditmottagarländer "vars utvecklingspolitikligger i linje med de svenska biståndspolitiska målsättningarna". Hänsynmåste tas till denna ländergrupps utvecklingspolitiska strävanden motexempelvis ekonomisk och social rättvisa. För det tredje önskar motionärerna en bättre samordningmellan systemet med förmånliga krediter och övriga delar av den svenskabiståndsverksamheten. Detta gäller särskilt i förhällande tillprogramländerna. Kreditriskfrågan bör lösas på ett sätt som ger långsiktigplaneringstrygghet för biståndsverksamheten. Motionärerna utgår från att regeringen i den kommandebudgetpropositionen föreslår konkreta riktlinjer för detbiståndsfinansierade systemet med förmånliga krediter. Slutligen erinrar motionärerna om tidigareuttalande rörande ett exportpolitiskt, icke biståndsfinansierat system föru-landskrediter. När i december 1980godkände förslaget om införande av ett system med förmånliga krediter föru-länder, antog allmänna riktlinjer för systemet (prop.1980/81:41, UU 1980/81:16). Enligt dessa skall förmånliga krediter kunnabeviljas med vilka vi redan har bilateralt biståndssamarbete ochu-länder vars utvecklingspolitik ligger i linje med de svenskabiståndspolitiska målsättningarna. Någon närmare avgränsning av vilka ländersom skulle kunna komma i fråga enligt det senare kriteriet gjordes inte.Riksdagen noterade emellertid att det var regeringens avsikt att i valet avmottagarländer och projekttyp skapa garantier för att traditionella svenskabiståndsprinciper blir tillgodosedda. Som framgår av propositionen har av tillstyrkta18 krediter fem gått till programländer och tio till länder med vilka Sverigehar eller har haft programsamarbete eller biståndssamarbete i annan form.Endast två krediter har gått till länder med vilka inte har annatbiståndssamarbete, nämligen och . De organ som handhar de förmånliga krediterna tycks medandra ord ha tolkat riktlinjerna för systemet så att i främsta rummet de ländermed vilka UU1981/82:12 3 redan bedriver eller bedrivit ettbiståndssamarbete kommer i fråga för krediter. Detta rimmar väl med regeringensuttalande i proposition 1980/81:41 att redan de biståndspolifiska skälen ärtillräckliga för att införa ett system med förmånlig kreditgivning. Utskottet utesluter emellertid inte att utförligareriktlinjer kan behöva utarbetas. Den hittillsvarande praktiska tillämpningen avsystemet bör kunna vara vägledande för framtida sådana riktlinjer. Frågan om vilka länder som skall kunna komma i åtnjutandeav särskilt förmånliga krediter har betydelse för bedömningen av uppkommandekreditrisker och finansieringen av skadefall. Om förmånliga krediter lämnas länder eller projekt förvilka exportkreditnämnden enligt sina regler inte utan vidare kan lämnakreditgaranti uppstår behov av att utnyttja biståndsanslaget för att avlyftarisken. En sådan situafion kan bli aktuell när det gäller utpräglatbiståndsmotiverade krediter till länder vars kreditvärdighet vid en bankmässigbedömning inte är tillräckligt hög. Motionärerna föreslår också att med lämpligau-länder ingår allmänna samarbetsavtal, inom vars ram en prövning avkreditbehov skulle kunna ske och ett system med ramkrediter kunna användas.Utskottet har tidigare, bl. a. i UU 1978/79:27, behandlat frågan om samarbetsavtalmed . Utskottet vill inte utesluta att samarbetsavtal kan visa sig varaändamålsenliga instrument för ett närmare samarbete med vissa . 1 andrafall innebär de kanske i alltför hög grad en administrativ belastning. I defall samarbetsavtal ingås förefaller det emellertid utskottet naturligt attmöjligheten av förmånliga krediter övervägs inom dess ram. Ramkrediter har erbjudits till ett land, nämligenMogambique. Det innebär att en kreditram och kreditvillkor uppställs och att diskussionerdärefter förs med mottagarlandet om lämpliga projekt. I det aktuella falletfinansieras ramkrediten delvis över landram och delvis med medelfrån anslaget för förmånliga krediter. Eventuella skadefall finansieras medmedel ur biståndsanslaget. Möjligheten att använda ramkrediter prövas således redan.Om erfarenheterna därav blir positiva bör inget hinder föreligga mot att ävenmed andra länder med vilka vi har eller planerar ett samarbete av vissomfattning använda ramkrediter. I motionen aktualiseras vidare en samordning av densvenska biståndsverksamhetens olika grenar. Även denna fråga har utskottetbehandlat tidigare i olika sammanhang, bl. a. i betänkandena UU 1978/79:30 och1979/80:20. Utskottet konstaterar att den ombildadeberedningen för internationellt tekniskt samarbete (BITS), i vilken SIDA ärföreträdd, haren central funktion när det gäller förmånliga krediter samtidigtsom BITS är huvudansvarig för det bredare samarbetet med . När detgäller krediter till programländer deltar SIDA direkt i beslutsprocessen. UU1981/82:12 4 existerar även ett nät av informella kontakter mellanolika organ med ansvar för relationerna med . Som utskottet påpekade i UU 1978/79:30 är det angelägetatt behovet av sainordning mellan olika i biståndssamarbetet engagerade organfortlöpande blir uppmärksammat, Länderval och därmed sanirhanhängandekreditrisker har betydelse för utformningen av själva administrationen av systemetmed förmånliga krediter. Det förefaller utskottet rimligt att beslutsordningenför förmånliga krediter och ansvarsfördelningen mellan berörda organ blirbedömd i ljuset av de erfarenheter som vunnits, Kreditgivning till de som inbegrips i de angivnakategorierna kan vara förenad med betydligt större risker än vid t. ex,exportkrediter till rika industriländer, 1 debatten kring de förmånligakrediterna och deras kostnader har denna aspekt kommit i skymundan. Genom attden svenska exportören/kreditgivaren normalt ansöker om exportkreditgarantiaktualiseras emellertid denna fråga. har i sin verksamhetsberättelse för1980/81 uttalat farhågor för att nämndens riskbild skall försämras på grund avsystemet med förmånliga krediter, [iet torde inte föreligga några möjligheteratt med kommersiellt rimliga svara för den ökade garantigivning somutbyggnaden av systemet med u-landskrediterna medför. Att belasta de garantisökande företagen med så storapremier att de motsvarar kreditriskerna skulle med stor säkerhet inskränkautnyttjandet av resurserna för de förmånliga krediterna. Regeringen har utformat och fått godkännande avettsystem för förmånliga krediter som i första hand motiveras avbiståndspolitiska skäl. Detta understryks i proposition 1980/81:41,Gåvoelementet i krediterna finansieras också med' biståndsniedel. Dessautgångspunkter måste vara avgörande för hur frågan om risktäckningen löses.Exportkreditnämndens försäkringsmässiga prövning bör inte få varautslagsgivande för om en förmånlig kredit skall lämnas eller ej. Regeringen hari den nämnda propositionen angett hur budgetmedel kan användas för att täckakreditrisker som överstiger vad som är normalt i nämndens verksamhet.Utskottet anser det angeläget att regeringen på dessa grunder utarbetar ettfast system för risktäckningen och tillämpar detta i den fortsattaverksamheten. Utskottet kan inte godta att de förmånliga krediterna genomhänvisning till EKN:s problem förbehålls endast någon eller några av de avriksdagen fastlagda ländergrupperna. har uttalat att det ärangeläget att regeringen prövar frågan om ett exportpolitiskt motiverat ickebiståndsfinansierat system för förmånliga krediter till . De ovanberörda problemen skulle inte vara lika framträdande i ett sådant system.Utskottet har upplysts om att regeringen prövat frågan i samband medproposition 1980/81:130 om industripolitikens inriktning. Den får dock förnyadaktualitet vid överväganden om förändringar av systemet med förmånligakrediter. UU1981/82:12 5 Mot bakgrund av det ovan anfördatillstyrker utskottet proposition 1981/82:27 och föreslår att motion 68 ansesbesvarad med vad utskottet anfört. 1, med bifall till proposition1981/82:27 bemyndigar regeringen att disponera 120 milj, kr, av anslaget C 2, Bilateralt utvecklings samarbete för särskilt förmånlig kreditgivning till u-land under /82, 2. förklarar motion 1981/82:68besvarad med vad utskottet anfört. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (), (c). (), (), StureKorpås (c). (), Axel (), (), () och ().