bet · G501CU36 · 1981-12-31 00:00:00 — ombyggnormer m. m. Utskottetbehandlar i detta sammanhang motionerna 1981/82: 656av m. fl. (s)vari hemställs att hos regeringen hemställer om att svensk byggnormutformas så att föreskrifter om klämfria dörrar införs vid nybyggnafioner, 659av och (båda m) vari såvitt nu är i fråga hemställs (2) attriksdagen hos regeringen anhåller om en översyn av byggnormens varaktighet, ikraftträdande samt byggföretagens behov av omsättning m. m. vid revidering och införande av nya normer på sätt som angivits i motionen, 661av m. fl. (s) vari hemställs att som sin mening gerregeringen fill känna att åtgärder bör vidtas för att fastställa byggnormer förutformningen av sådana mobila fritidshus som kan komma att betraktas sombyggnader i syfte bl. a. att möjliggöra typgodkännanden, 1094 avGöthe m. fl. (m, c, fp) vari hemställs att hos regeringenanhåller om förslag till lättnader i byggnadsstadgan vid anläggande avswimmingpooler i enlighet med vad som i motionen anförts, 1095 avEivor m. fl. (vpk) vari föreslås att hos regeringenhemställer om utarbetande av sådana regler för utemiljön som finns förbyggnader i 42 a § byggnadsstadgan, 1566 av m. (vpk) vari såvitt nu är i fråga föreslås (3) att hos regeringen begär att denaviserade PBL skall innehålla fillämpningsföreskrifter som garanterar en föralla fillgänglig inre och yttre miljö, (4) att hos regeringen hemställer om reglersom omöjliggör undantag från handikappanpassning vid upprustning och ombyggnadav befinfiig bebyggelse, 1611av m. fl. (s) vari såvitt nu är i fråga med hänvisning fill mofion1981/82:1609 - hemställs (3)att hos regeringen hemställer att förslag läggs fram som gerkommunerna rätt till byggnadslovsprövning för nya uppvärmningssystem eller vidväsentlig förändring av äldre system, 1990av och (båda s) vari föreslås att riksdagenbeslutar att lagstiftningen kompletteras så att kommunerna åläggs att fasa avtrottoarkanterna i syfte att förbättra framkomligheten för rullstolsbundna utanatt det vållar ökade svårigheter för synskadade, 1 1981/82. CU 1980/82:36 2 2128 av m. fl. (vpk) vari medhänvisning till motion 1981 /82:2127 föreslås att hos regeringenhemställer om åtgärder för att förbättra kontrollen av efterlevnaden avbyggnadsstadgans 42 a § i enlighet med vad som sägs i motionen. Gällandeordning m. m. Enligt 54 § 1 mom. byggnadsstadgan (BS) erfordrasbyggnadslov för uppförande av helt ny byggnad. Om byggnadslov för åtgärder ibefintligt hus föreskrivs i samma moment att sådan ändring av en byggnad somberör konstrukfionen av dess bärande delar eller av eldstäder, rök- ellerventilationskanaler eller som avsevärt påverkar byggnadens planlösning elleryttre utseende inte får företas utan byggnadslov. I44 § 7 mom. BS stadgas dessutom att eldstäder och andra anordningar föruppvärmning, rök- och ventilationskanaler m. m. skall anordnas så attbrandfara, risk för olycksfall eller sanitär olägenhet inte uppkommer. I detförslag till ny plan- och bygglag som lagts fram av (SOU1979:65-66) föreslås att bygglov skall krävas för ändring av en byggnadsuppvärmnings- eller ventilationsanordningar. Förslaget är under beredning iregeringskansliet. Riksdagenhar beslutat (CU 1980/81:37 s. 9 10) om vissa ändringar i 44 a § BS, somträder i kraft den . Ändringarna innebär bl. a. att en byggnadsuppvärmningssystem i skälig utsträckning skall utformas så att det utanomfattande ändringar kan användas för uppvärmning med skilda energislag som ärlämpliga frän allmän energisynpunkt. Vidare innebär de att bostadsbyggnad medhögst två lägenheter som är avsedd för annat än frifidsändamäl inte får utförasmed ett uppvärmningssystem med direktverkande elvärme, om det inte finnssärskilda skäl. Enligtlagen (1981:1354) om allmänna värmesystem kan statens industriverk på ansökanfrån den som driver fjärrvärmeanläggning eller naturgasnät förklaraanläggningen för allmän om det finns behov av anläggningen frän allmänsynpunkt. Allmänförklaringen avser visst angivet verksamhetsområde. Genomallmänförklaringen har ägare till fastighet inom verksamhetsområdet rätt att fåfastigheten ansluten till fjärrvärmenätet eller naturgasnätet, om fastighetenbehöver anordningar för värme samt behovet inte kan med större fördeltillgodoses på annat sätt. Samfidigt är sådana fasfighetsägare skyldiga att iprincip betala avgift enligt taxa som huvudmannen fastställer. Vidavgiftsfastställelsen skall dock såväl självkostnadsprincipen somlikställighetsprincipen tillämpas. Föratt statligt bostadslån skall utgå gäller enligt bestämmelserna i 9 a §bostadsfinansieringsförordningen att huset skall anslutas till befinfiigIjärrvärmeanläggning eller annan kollektiv värmeanläggning eller till ett CU1981/82:36 3 befintligt gasnät avsett för distribution av naturgas, omsådan anslutning är möjlig och särskilda skäl mot anslutningen inte föreligger. I proposition 1980/81:90 (s. 40 ff.) ges en sammanfattandesyn på de styrmedel som bör användas för energihushållningen (jfrävenCU 1980/81:5y). Det är i byggnadslagstiftningen inte direkt utsagt attbyggnadslov erfordras för swimmingpool. Viss tvekan synes också föreligga ipraxis om byggnadslovsskyldigheten i detta avseende. Enligt 54 § 1 mom.byggnadsstadgan fordras byggnadslov för schaktning, fyllning eller annanliknande åtgärd som innebär avsevärd ändring av höjdläget för tomten eller deldärav. har också i skriften Byggnadslov, behöver jag det? uttalatatt detta innebär att byggnadslov i allmänhet måste sökas för simbassänger. Närdet gäller fristående simbassäng placerad direkt på markytan avgörs fråganhuruvida byggnadslovsplikt föreligger eller inte utifrån en bedömning av ombassängen är att betrakta som byggnad eller inte. Någon praxis synes dock inteha utvecklats i detta avseende. Något klarläggande av byggnadslovsplikten för simbassängergörs inte i betänkande (SOU 1979:6566) med förslag fill nyplan- och bygglag. Däremot föreslog bygglagutredningen i sitt betänkandeMarkanvändning och byggande (SOU 1974:21) att byggnadslov skulle krävas försimbassäng. Enligt bestämmelserna i 42 a § BSskall bostäder för annat än frifidsändamäl och utrymmen i byggnader till vilkaallmänheten äger tillträde eller som utgör arbetslokaler utformas så att deblir tillgängliga för och kan användas av personer med nedsatt rörelse- ellerorienteringsförmåga till följd av ålder, invaliditet eller sjukdom. Detaljföreskrifternahärför lämnas i Svensk byggnorm (SBN) och de innebär för nyproducerade bostäderatt minst en ingång till byggnad samt minst en förfiyttningsväg till bostadslägenhetereller utrymmen i byggnad till vilka allmänheten äger tillträde skall kunnaanvändas av personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Förbostadslägenhet gäller dessutom att minst en entrédörr samt minst en dörr fillvarje rum inklusive kök, ett hygienrum och en balkong eller uteplats skallmedge passage med rullstol. Också utformningen vid nyanläggning av gångvägar behandlasi SBN. Härvid gäller att på tomt skall minst en gångväg till flerbostadshus,byggnad med lokaler för allmänheten och byggnadslokaler vara så utformad attden kan användas av rullstolsbunden person. Utformningen av gångvägar i övrigt behandlas i Riktlinjerför gators geometriska utformning (RIGU 73). Vidare finns ett förslag tillriktlinjer för stationär trafikbelysning (RIBEL) som redovisar krav påbelysning av gångvägar. Föreskrifter och råd för vägmärken, övergångs- 1 * 1981/82. CU 1981/82:36 4 ställenoch trafiksignaler ges ut av (). TSV;s och SBN;sföreskrifter är tvingande. RIGU och RIBEL är endast rådgivande. Dendel av gångtrafiknätet som finns utefter gator eller inom parker reglerasalltså inte via tvingande bestämmelser och föreskrifter. Tillgänglighetsfrågorför handikappade i närmiljön avgörs i sådana fall av de enskilda kommunerna. PBL-utredningenhar i sitt förslag till ny plan- och bygglag (4 kap. 7 §) intagit regeln att"bebyggelsemiljön" skall utformas med hänsyn till behovet avtillgänglighet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga.Förslaget kompletterar ett krav (5 kap. 7 §) på handikappanp>ass-ning avbyggnader och dessas tillgänglighet för handikappade. Enligt förslaget (4 kap.9 §) skall kravet i 4 kap. 7 § vid ändring eller komplettering av befintligabebyggelsemiljöer fillämpas i skälig utsträckning med hänsyn till ekonomiskaoch andra omständigheter. Stadsförnyelsekommitténfinner i sitt betänkande Stadsförnyelse och bostadsförbättring (SOU 1981:99)att kraven i byggnadstadgan på tillgänglighet bör skärpas. Vid ändringar somär genomgripande bör enligt kommitténs mening fillgänglighetskravet gälla isamma omfattning som när ett nytt hus uppförs. Undantag fråntillgänglighetskravet föreslås dock kunna medges om det vid prövningen i detenskilda fallet framstår som tekniskt-ekonomiskt oskäligt att hävda kraveteller om kravet på tillgänglighet är oförenligt med ett rimligt beaktande av demiljömässiga, historiska, kulturhistoriska eller konstnärliga intressen somskall skyddas enligt bestämmelserna i 38 § BS. Fråganom handikappanpassning av närmiljön har senast behandlats av civilutskottet ibetänkandet CU 1979/80:31 s. 19-20. Genom byggnadslagstiftningen ställer samhälletgrundläggande krav på byggnaders säkerhet och funktion. Effekterna på byggandetav ändringar i normsystemet har bl. a. kartlagts av byggprisutredningen somavser att avge ett betänkande . Också planverket har genomförtvisst arbete med denna inriktning. Det gäller bl. a. en utvärdering av normkravenmed utgångspunkt i den kritik som riktats mot normerna. Degrundregler som ges i byggnadsstadgan (BS) utvecklas och konkretiseras i denav statens planverk med stöd av 76 § 1 mom. i denna stadga utgivna Svenskbyggnorm (SBN). Härvid gäller dock att föreskrift av inte oväsentlig ekonomiskbetydelse liksom föreskrift som av annan orsak är av större vikt skallfastställas av regeringen. Detaljbestämmelseravseende skydd mot barnolycksfall lämnas i SBN (kap. 41) och de gäller vid ny-eller ombyggnad av bostadslägenheter för stadigvarande bruk med undantag avenrumslägenheter utan egna matlag- CU 1981/82:36 5 ningsutrymmeneller lägenheter i pensionärs- och ålderdomshem. Avsikten är att skydda barnupp till 3 (och i viss män 6) är mot olyckor. Åtgärderna omfattar bl. a.fönsterspärrar, skydd mot inlåsning, utformningen av trappor och balkonger,förvaring av farliga preparat och mediciner samt vassa hushällsredskap, värme-och tippskydd för spis, disk- och tvättmaskin samt petsäkra eluttag. I enkommentar till SBN som dock inte är bindande påpekar dessutom planverketatt klämfria dörrar bör finnas i sädana lokaler där barn förekommer i störreomfattning som i förskolor samt låg- och mellanstadieskolor. Permanentuppställda eller s. k. mobila fritidshus är att betrakta sombyggnader. Det betyder att de också är byggnadslovspliktiga. Beroende påanvändningen blir de därmed underkastade olika krav. Om de avses för enskiltbruk är följande paragrafer i byggnadsstadgan tillämpliga. §38 (yttre landskapsbild helhet) § 39 (läge påtomten) § 40 (takutformning) § 42 (betryggandebärförmåga) § 43 (läge i tomtgräns) § 44 (brandskyddandekonstruktion och inredning) § 44 a (god energihushållning) Då fastställd plan finns tar denna helt ellerdelvis över regleringen enligt 38, 39,40 och 43 §§. Kvar står då somtillämpliga paragrafer 42,44 och 44 a §§; dvs. byggnaderna skall ha betryggandebärförmåga, brandskyddande konstruktion och inredning samt möjliggöra godenergihushållning. Vidregelbunden uthyrning tillkommer dessutom kraven i 42 a § (handikapptillgänglighet),46 § (hygien, förvaring, sanitär utrustning m. och 48 § (byggnad försärskilt ändamål). Utöver bestämmelserna i byggnadsstadgan lämnas dessutomnärmare föreskrifter i Svensk byggnorm. Alltsedansin tillkomst (1967) har planverket bedrivit typgodkännande verksamhet inombyggnadsområdet. För produkter, konstruktioner, metoder m. m. som efterprovning av planverket bedöms uppfylla kraven i byggnadsstadgan och Svenskbyggnorm kan sålunda typgodkännanden meddelas av verket. Denna verksamhet harfått en mycket stor omfattning. Den har avsetts innebära förenklingar såväl förden byggande som för de lokala myndigheterna liksom vissa fördelar förtillverkare. Konstruktioner eller utföranden i övrigt av byggnad eller annananordning med av planverket typgodkänt utförande skall alltid godtas avbyggnadsnämnd. Etthandlingsmönster för gången av ett typgodkännande av en produkt inom byggnadsområdetkan anges enligt följande. De samhälleliga kraven rörande säkerhet m. m. ges iSvensk byggnorm, typgodkännanderegler utarbetas genom planverket i samverkanmed utomstående sakkunniga, provningsmetoder utarbetas av provningsanstaltensom även kan ombe- CU 1981/82:36 6 sörjaprovning av produkten. Själva typgodkännandet utfärdas sedan av planverket iden mån provningsresultaten utvisat godtagbara egenskaper, varefterbyggnadsnämnderna informeras om godkännandet. Med hänvisning till motiveringen i motion 1609 (s)föreslås i motion 1611 (s) yrkande 3 att regeringen skall lägga framförslag som ger kommunerna rätt till byggnadslovsprövning av nyauppvärmningssystem eller vid väsentlig förändring av äldre system. Enligtmotionärerna är en sådan prövning en nödvändig förutsättning för att kommunernaskall kunna förverkliga sina planer för oljeersättning. Härvid framhålls bl. a.att prövningen kan göra det möjligt för kommunerna att i vissa områden heltförbjuda direktverkande elvärme och härigenom säkra kommunernasfjärrvärmeunderlag. Fråganom en ny plan- och bygglag bereds f. n. inom . Utskottet ärmot denna bakgrund inte berett förorda den i motion 1611 (s) yrkande 3föreslagna ändringen. Imotion 1094 (m, c, fp) föreslås att kravet på byggnadslov för swimmingpoolerskall tas bort. 1 sin motivering pekar motionärerna på såväl rekreationsaspekternapå ett poolinnehav som dess betydelse för simkunnighe-ten. Fråganom byggnadslovsplikten för simbassänger torde få lösas inom ramen för pågåendearbete med en ny plan- och bygglag. Motion 1094 (m, c, fp) avstyrks. Krav på regler om handikappanpassning av utemiljönmotsvarande vad som gäller för byggnader enligt 42 a § byggnadsstadgan ställs imotion 1095 (vpk). I sin motivering framhåller motionärerna framför allt desynskadades behov av en överskådlig utemiljö, säkra gångvägar, läsbara skyltaroch en klargörande färg- och ljussättning. Motionärernaskrav på en för alla tillgänglig och säker utemiljö torde vara helt obestritt.Det är väsentligt att anpassningsåtgärder avseende gångvägar, övergångsställen,entréer m. m. kommer till utförande. Det är emellertid oftast en kommunalangelägenhet att åstadkomma denna handikappanpassning. Från centralamyndigheter har också tagits initiativ för att sprida kunskap om lämpligalösningar m. m. Mot bakgrund av pågående arbete med en ny plan- och bygglag som också inkluderar överväganden avseende handikapptillgänglighet är dockutskottet inte berett tillstyrka motion 1095 (vpk). CU 1981/82:36 7 Åtgärder för att åstadkomma en förbättradframkomlighet för rullstolsbundna tas upp i motion 1990 (s). 1 motionenföreslås att kommunerna skall åläggas att fasa av trottoarkanterna i syfte attförbättra framkomligheten för rullstolsbundna utan att det vållar ökadesvårigheter för synskadade. Utskottethar ovan framhållit vikten av att tillskapa en för alla tillgänglig utemiljö.Samtidigt uttalar utskottet att ytterligare överväganden i dessa avseenden böranstå i avvaktan på det pågående arbetet med en ny plan-och bygglag. Dennabedömning gäller också det i motion 1990 (s) framlagda förslaget. 1mofion 1566 (vpk) yrkande 3 hemställs att hos regeringen skall begäraatt den aviserade skall innehålla fillämpningsföreskriftersom garanterar en för alla tillgänglig inre och yttre miljö. Fråganom handikappanpassning av såväl byggnadens inre miljö som närmiljön har tagitsupp i betänkande om en ny plan-och bygglag. Det arbete med dennya lagstiftning inom detta område som pågår inom har singrund i förslag. Utskottet avstyrker motion 1566 yrkande 3 medhänvisning härtill. Fråganom handikappanpassning av befintlig bebyggelse tas upp i motion 1566 (vpk)yrkande 4 vari föreslås att hos regeringen skall hemställa om reglersom omöjliggör undantag från handikappanpassning vid upprustning och ombyggnadav befintlig bebyggelse. Enligtvad som redovisas i avsnitt 2.2 har stadsförnyelsekommittén föreslagit enskärpning av de nuvarande kraven pä handikapptillgänglighet vid ombyggnad.Kommitténs förslag är under beredning i i anslutning tillarbetet på en ny plan- och bygglag. Enligt utskottets mening bör resultatet avdetta arbete avvaktas, och motion 1566 (vpk) yrkande 4 avstyrks. Medhänvisning till vad som anförts i motion 2127 (vpk) föreslås i motion 2128(vpk) att åtgärder skall vidtas för att förbättra kontrollen av efterlevnadenav byggnadsstadgans regler om handikappanpassning (42 a §). Motionärerna hävdarhärvid att arbetslokaler ofta är "översållade med hinder som för den handikappadeter sig som närmast otroligt att man lyckats förbise". Enligtmotionärerna-vittnar detta om att kontrollen av efterlevnaden av 42 a § ärdålig och att det därför är nödvändigt att starta ett omfattandeutbildningsprogram i handikappfrågor för landets byggnadsnämnder och desstjänstemän. Motionärernahar inte ifrågasatt det sakliga innehållet i de bestämmelser som reglerarhandikappanpassningen av arbetslokaler. Däremot hävdar man att kontrollen avefterlevnaden av dessa bestämmelser är dålig. Ansvaret förkontrollverksamheten m. m. åvilar i första hand kommunerna. Utskottet har intefunnit anledning anta att dessa inte skulle ta detta ansvar. Många kommuner harockså tillsatt tjänster som handikappkonsulenter med ett mera övergripandeansvar för handikappfrågor inom CU 1981/82:36 8 kommunen.Särskilda handikappråd som följer dessa frågor finns också i flera kommuner.Utskottet är mot bakgrund av vad som här anförts inte berett fillstyrka mofion2128 (vpk). Enligt motionärerna i mofion 659 (m) yrkande 2börjar normernas kostnadspåverkan pä byggandet att bli eft allt allvariigareproblem. Därför föreslås i mofionen en översyn av byggnormerna i fråga omvaraktighet, ikraftträdande samt byggföretagens behov av omställning i sambandmed revidering och införande av nya normer. Vidsin behandling av en motsvarande motion under föregående (CU1980/81:28 s. 9) anförde utskottet att enligt dess mening beaktades intressetav att normer inte ändras alltför ofta och med för kort övergångstid såväl avplanverket som av regeringen vid dess fastställelse-prövning. Utskottets ståndpunkt idetta avseende står fast, och mofionen avstyrks. Imotion 656 (s) ställs krav på föreskrifter om klämfria dörrar vid nybyggnad.Motionärerna pekar på att klämfria dörrar redan finns konstruerade och attdessa är obetydligt dyrare än andra dörrar som de också ger ettbättre inbrottsskydd. Äveni detta fall har utskottet behandlat en motsvarande motion under föregåenderiksmöte (CU 1980/81:28 s. 9). Härvid anförde utskottet aft riskerna förbarnolycksfall fortlöpande borde beaktas i normarbetet. uttryckteutskottet uppfattningen att gällande normer gav ett vid detta tillfälleacceptabelt skydd mot de allvarligaste olycksriskerna i ett hem. Med hänsyntill pågående arbete med en ny plan- och bygglag står denna utskottetsståndpunkt fast. Ytterligare överväganden i detta avseende torde aktualiserasi anslutning till ett kommande lagförslag. Imotion 661 (s) hemställs att åtgärder vidtas för att fastställa byggnormer förutformningen av sådana mobila fritidshus som kan komma att betraktas sombyggnader i syfte bl. a. att möjliggöra typgodkännanden. I sin motivering pekarmotionärerna på att de mobila fritidshusen med sin speciella konstruktion intekan jämställas med vanliga fritidshus och att särskilda normer förtypgodkännande därför bör tillskapas. Behovetav särskilda byggnormer för mobila fritidshus måste enligt utskottets meningbedömas i ett vidare sammanhang. Ytterligare överväganden bör därmed anstå iavvaktan på ett kommande förslag till en ny plan- och bygglag. Motion 661 (s)avstyrks. 1. beträffande byggnadslovsprövning av nyauppvärmningssystem att avslår motion 1981/82:1611 yrkande 3, CU 1981/82:36 9 2. beträffande byggnadslov för swimmingpooler attriksdagen avslår motion 1981/82:1094; 3. beträffande handikappanpassning av utemiljön attriksdagen avslår mofion 1981/82:1095, 4. beträffande förbättrad framkomlighet förrullstolsbundna att avslår mofion 1981/82:1990, 5. beträffande den aviserade attriksdagen avslår mofion 1981/82:1566 yrkande 3, 6. beträffande handikappanpassning av befintligbebyggelse att avslår motion 1981/82:1566 yrkande 4, 7. beträffande kontrollen av efterlevnaden av 42 a §att avslår mofion 1981/82:2128, 8. beträffande normernas kostnadspåverkan attriksdagen avslår motion 1981/82:659 yrkande 2, 9. beträffande klämfria dörraratt avslårmofion 1981/ 82:656, 10. beträffande mobila fritidshus att avslår motion 1981/82:661. Närvarande:Kjell A. (), Per (), (), (),Kersfin (), (), (), (), (), (), i (c),(), (), () och (). Per , , , , , och (alla s) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 6 sombörjar "Frågan om" och slutar "föreslagna ändringen" bortlyda: Detär naturligt att kommunerna framledes får ett ökat ansvar för energipolitiken.En förutsättning för att de skall kunna ta detta ansvar är att kommunerna ocksåges effektiva styrmedel. Ett exempel utgör härvid de planer för oljeersättningsom kommunerna nu håller på att utarbeta. Dessa planer kan inte förverkligas ominte kommunerna får rätt till byggnadslovsprövning av nyauppvärmningssystem eller vid väsentlig ändring av äldre system. CU 1981/82:36 10 De medel som står till kommunernas förfogandeär alltför svaga och otillräckliga. En byggnadslovsprövning av det slag somförordas i motion 1611 (s) yrkande 3 skulle däremot vara ett effektivt ochsnabbt verkande sätt att påverka inriktningen av energiförbrukningen i den enskildakommunen. delsutskottet under I bort hemställa 1. beträffande byggnadslovsprövning av nyauppvärmningssystem att med bifall fill motion 1981/82:1611 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.