bet · G501FöU18 · 1981-12-31 00:00:00 — I byggnaden flyttade in bl.a. försvarets civilförvaltning ochfortifikationsförvaltningen som 1978 resp. flyttade till andra orter, därde fick tillgång till lokaler som hade uppförts utan användande avförsvarsmedel. Bastionen överfördes till förvaltning av . 1981beslöt regeringen att Bastionen åter skulle tillhöra försvarsmakten för attinrymma centrala staber. Eftersom försvarsmaktens verksamhet skall bedrivasinom årsvis bestämda utgiftsramar ingick i beslutet att utgiftsramen /82 skulle minskas med ett belopp som motsvarade byggnadensvärde, 118,5 milj. kr. Minskningen genomfördes genom att så stort belopp låstesav prisregleringsmedel för ifrågavarande budgetår. Denfråga som tas upp i motion 939 behandlades i en frågedebatl i kammaren den 27oktober 1981. Frågan har också granskats av konstitu- FöU 1981/82:18 30 tionsutskottet,vars majoritet inte har funnit anledning till något särskilt uttalande (KU1981/82:35 s. 35). Försvarsutskottetkonstaterar att uppgifter som tillagts eller avlyfts det militära försvaret iåtskilliga fall har medfört korrigering av utgiftsramen under ett löpandebudgetår. Åtgärden har beslutats av regeringen, som föreskrivit att korrigeringskulle ske genom ökning eller minskning av tillgängliga prisregleringsmedel.Regeringen har i efterhand anmält åtgärden för i samma ordning somnu skett. Den ramkorrigering som det här är fråga om avser dock det ojämförligtstörsta beloppet. Utskottetfinner inte anledning förorda att skall begränsa regeringensmöjligheter att under ett löpande budgetår fatta beslut av förvaltningskaraktärsom innefattar korrigering av utgiftsram. Utskottet förutsätter emellertid attanmälan i efterhand till sker liksom . Om finneråtgärden olämplig kan detta i så fall påverka ramberäkningen för ett kommandebudgetår. Utskottethar inte något att erinra med anledning av redogörelsen i övrigt. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet att medanledning av proposition 1981/82:100 och med res. 1 (s) avslag på motion1981/82:939 lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört omverksamheten inom det militära försvaret under /81. 6.Verksamheten inom det militära försvaret under / 82 Regeringen har i budgetpropositionen (bil. 7 s. 10)berett tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet har anförtom verksamheten inom det militära försvaret under /82. Verksamheten under innevarande budgetär bedrivsenligt de riktlinjer som finns angivna bl. a. i propositionerna 1980/81: 100,1981/82; 30 och 1981/82:25. Utskottet har inte något att erinra med anledningav vad försvarsministern har anfört om verksamheten inom det militära försvaretunder /82 och hemställer att läggerredogörelsen till handlingarna. FöU 1981/82:18 31 7.Det militära försvarets fortsatta utveckling Regeringenhar i totalförsvarspropositionen (bil. 2 s. 6-50) 1. föreslagitriksdagen att anta förslag till lag om ändring i värnpliktsla gen (1941:967), 2. föreslagit attgodkänna den grundläggande inriktning för det militära försvaret somföredragande statsrådet har förordat, 3. föreslagit attgodkänna vad föredragande statsrådet har förordat i fråga om ekonomiskaresurser för det militära försvaret /83-1986/87, 4. berett tillfälle attta del av vad föredragande statsrådet har anfört om krigsorganisationensutveckling, vissa beredskapsfrågor och värnpliktsutbildningen. Isamma proposition (bil. 2 s. 162) har regeringen föreslagit att /83 fastställa utgiftsramen för det militära försvaret till16610000000 kr. Beträffande grundläggande inriktning för detmilitära försvaret ansluter sig försvarsministern i huvudsak till rekommendationernafrån försvarskommitté. Försvarsministernbedömer att i sig självt inte utgör något primärt strategiskt mål menatt svenskt territorium kan beröras av militära operationer som syftar tillkontroll över viktiga strategiska områden i vår närhet. Den styrka som enangripare kan avdela i ett angrepp mot oss begränsas genom att huvuddelen avresurserna måste inriktas mot huvudmotståndaren. kan dockavsevärda flygstridskrafter avdelas mot oss. Detta gäller i viss mån ävensjöstridskrafter samt sjö- och flygtransportmedel. Föratt vårt försvar skall verka krigsavhållande måste det enligt försvarsministernvara uppbyggt sä att en operation mot oss kan väntas medföra stora uppoffringari förluster och tid och att angriparen även om han når vissa mål måste avdelaavsevärda resurser för ockupation och försvar av taget område. Vårtmilitära försvar skall snabbt kunna skapa en tillräcklig styrka och uthälhghetför att avhälla de krigförande parterna från att utnyttja svenskt territoriumsom genomgångsområde eller framskjuten försvarsposition. Föratt vår neutralitet skall bli respekterad vid krig i värt närområde måste detmilitära försvaret ha en sådan styrka och sammansättning att ingen finner detförenligt med sina intressen att utnyttja svenskt territorium. Vi måste ocksåkunna upptäcka och avvisa kränkningar av svenskt territorium och skydda dentrafik som vi enligt neutralitetsrätten är skyldiga att medge. FöU 1981/82:18 32 Respekten för det svenska territoriets integritetmåste grundläggas och upprätthållas redan i fredstid genom att vårt militäraförsvar har förmåga att upptäcka och möta kränkningar. Isitt fortsatta anförande berör försvarsministern bl. a. o luftförsvaretsbetydelse o underrättelsetjänst och mobiliseringssäkerhet o förmågan tillstridsinsatser med fredsorganisationens resurser o rörlighet och kraftsamling oden allmänna värnpliktens betydelse o balansen mellan krigsorganisationensstorlek och dess personella och materiellakvahtet o åtgärder för skydd mot verkningarna av ABC-stridsmedel o kustinvasionoch invasion över landgränser o vapensystem och vapenprestanda otelekrigföringen. Beträffande krigsorganisationens utveckling berörförsvarsministern bl.a. o osäkerheten i överbefälhavarensperspektiv- och programplaner o statsmakternas ställningstaganden tillkrigsorganisationens långsiktiga utvecklingo arméstridskrafterna o marinstridskrafterna o flygstridskrafterna o förmågan att upptäckaoch möta kränkningar o samordning i avsikt att effektivisera övervakning ochrapportering. Beträffande beredskapsfrågor påminnerförsvarsministern om att statsmakterna har kraftigtunderstrukit underrättelsetjänstens stora betydelse. Han delar försvarskommitténsuppfattning att risken har ökat för att ett angrepp mot oss kan inledasöverraskande vad gäller både tidpunkt och område. Det är därför enligt hansmening angeläget att vidta åtgärder som höjer vår ledningsberedskap,insatsberedskap och mobiliseringsberedskap. Isitt fortsatta anförande berör försvarsministern bl. a. o åtgärder för attförbättra försvarsmaktens beredskap o rätten att beredskapsinkalla förband ohemvärnets betydelse o beredskap och förmåga til!utvärdering av underrättelser. Beträffande värnpliktsutbildning berörförsvarsministern bl.a. o systemet för utbildning av värnpliktiga o försökenmed förkortad grundutbildning o den obligatoriska kompanibefälsutbildningen FöU 1981/82:18 33 ovärnpliktsutbildningen vid flottan och kustartilleriet o värnpliktiga ihandräckningstjänst o utbildningstiden för värnpliktiga o avgångarna undergrundutbildningen o betydelsen av frivillig personal och av defrivilliga försvarsorganisationernas verksamhet. Beträffande ekonomiska resurser för det militäraförsvaret /83-1986/87 behandlar försvarsministern förstpriskompensationssystemet och sedan planeringsramen. Han ansluter sig tillförvarskommitténs förslag om ett nytt priskompensationssystem för det militäraförsvaret och civilförsvaret (utom skyddsrum). Systemet baseras pä en särskiltberäknad försvarsprisindex (FPI). Vidareberör försvarsministern bl. a. o beräkningen och användningen av FPI o möjligheterna att överföraoutnyttjade medel från ett budgetär till nästa o planeringsramen för perioden1982/83-1986/87. 1981/82; 162 av () och () vari yrkas att hos regeringen begär att ett marint hemvärnorganiseras i enlighet med vad i motionen anförs. 1981/82:302 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att i kommande försvarsbeslut beaktas vad imotionen anförs 1. om möjligheterna till ubåtsjaktinom marinen både pä kort och lång sikt, 2. om projektering av lämpligfartygstyp för ubåtsjakt, 3. om rustning av befintligajagare, 4. om basering av erforderligtantal helikoptrar för ubåtsjakt i . 1981/82:531 av () och () vari yrkas att hos regeringen anhåller att utredning snarastgenomförs beträffande möjligheterna att utnyttja frivillig personal, underlämplig organisationsform, för övervaknings- och incidentorsakadeuppgifter. 1981/82:532 av m. fl. (s) variyrkas att beslutar om en förstärkning av incidentberedskapen i södraÖstersjöområdet vad beträffar utbätsjakt med helikopter. 1981/82:938 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär ett sådant tillägg till gällande regler rörandeanstånd eller befrielse från värnpliktstjänstgöring att unga bönder med egetjordbruk ges generösare möjligheter till anstånd och - efter -befrielse från värnpliktstjänstgöringen. 3 1981/82. FöU 1981/82:18 34 1981/82:1729 av () och GunillaAndré (c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs om anstånd vid föräldraledighet och svårigheter att ordnabarnomsorg. 1981/82; 1988 av () och EricRejdnell (fp) vari yrkas aU beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om samordningen av övervakning av skärgårds-och kustområden. 1981/82:2200 av i (m) variyrkas att ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om etttidigareläggande av beställningsbemyndigande för ytterligare ett antalrobotbåtar typ 90 . 1981/82:2262av m. fl. (m) såvitt gäller yrkandena 2. att ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om vikten av smidiga och odramatiskaanpassningar av försvarets beredskap, bl.a. genom att ÖB ges klart definieradrätt att beredskapsinkalla vissa förband, 3. att ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om översynen av Instruktion förkrigsmaktens uppträdande i fred och neutralitet (IKFN), 4. att ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om vikten av klara riktlinjer förkrigsorganisationens kvantitativa och kvalitativa utveckling i de femårigaförsvarsbesluten, 5. att ger regeringentill känna att krigsorganisationen skall inriktas i enlighet med vad som angesi motionen, 11. att fastställer enplaneringsram för det militära försvaret 1982/83-1986/87 på 84900 milj. kr. 12. att fastställer enutgiftsram /83 på 16980 milj. kr. i prisläge för detmilitära försvaret. 1981/82:2263 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att en översyn avfrivilligpersonalens förmänssystem kommer till stånd och att därvid imotionen framförda synpunkter beaktas. 1981/82:2276av m.fl. (s) såvitt gäller yrkandena 2. att godkänner dengrundläggande inriktning för det militära förvaret som redovisats i motionen, 3. att godkänner vad somi motionen förordats om ekonomiska resurser för det militära försvaret underperioden /831986/87, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om krigsorganisationensutveckling, 5. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om beredskapsfrågor. FöU 1981/82:18 35 6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om personalorganisationernas medverkan iutredningen om krigs-och fredsorganisationens behov av yrkesbefäl, 14.att för /83 fastställer utgiftsramen för det mihtäraförsvaret till . 1981/82; 2278 av () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts beträffande tidigareläggning av beställningar av robotbåtar typ 90till . 1981/82;2283 av m. fl. (vpk) såvitt gäller yrkandena 3. att beslutar attpansarbrigaderna skall utgå ur organisationen och att renoveringen av äldrestridsvagnar avbryts, 4. att hos regeringenhemställer om en utredning om hur beredskap och övervakning skall förbättras ide svenska skärgårdarna, 5. att beslutar attnågon automatisk uppräkning av militäranslagen enligt FPI inte skallgenomföras, 6. att fastställerutgiftsramen för /83 för det militära försvaret till 16610 milj.kr. Grundläggandeinriktning för det militära försvaret Utskottet har inte något att invända mot vadförvarsministern har anfört i denna del. Hans ställningstaganden ansluter ihuvudsak till försvarskommitténs rekommendationer. Försvarmot invasion är liksom tidigare det militära försvarets främsta uppgift. I planeringenförutsätts atrden styrka som en angripare kan avdela för ett angrepp mot ossbegränsas genom att huvuddelen av resurserna måste avdelas mot enhuvudmotståndare. Föratt försvarsmakten skall vara krigsavhållande måste den vara uppbyggd så atten operation mot kan väntas medföra stora uppoffringar i förluster ochtid och att angriparen, även om han når vissa mål, måste avdela avsevärdaresurser för ockupation och försvar av taget område. Vårtlands storlek och militärgeografiska läge kräver att vi kan organisera mängaförband. Landets befolkning måste därför utnyttjas i sin helhet i olika formerinom totalförsvaret. Det militära försvaret grundas på allmän värnplikt förmän. Värnplikten är en nödvändig grund för att tillgodose försvarsmaktens behovav personal och möjliggör en värdefull växelverkan mellan civil och militärverksamhet. För försvarets trovärdighet utåt och därmed för dess fredsbevarandeförmåga har den allmänna värnplikten avgörande betydelse. FöU 1981/82:18 36 I den socialdemokratiska partimotionen 2276 uttalasi anslutning till detta avsnitt att det är nödvändigt att behövligmaterielutveckling och materielanskaffning anpassas både till de ekonomiskaresurser vi kan avsätta och till de behov ett värnpliktsförsvar har. Vidareunderstryks den betydelse som den anställda personalen har i såväl krigs- somfredsorganisationen. Motionärerna hävdar att personalorganisationerna börmedverka i den undersökning av krigs- och fredsorganisationens behov avyrkesbefäl som aviseras i totalförsvarspropositionens avsnitt om försvaretsfredsorganisation (bil. 2 s. 94). Utskottetanser att verksamheten inom det militära försvaret måste anpassas både till deförutsättningar som betingas av vår ekonomi och till att det militära försvaretbygger pä allmän värnplikt för män. Det är naturligt att ifrågavarandeundersökning genomförs i samverkan med personalorganisationerna. Den anställdapersonalens betydelse förtjänar därför att understrykas i detta sammanhang menutskottet finner inte tillräcklig anledning att gör ett särskiltuttalande om den eller om dess medverkan i undersökningen. Försvarsministern har redovisat sina förslagbeträffande krigsorganisationens långsiktiga utveckling (bil. 2 s. 35-41).Förslagen utgår frän överbefälhavarens programplan och de rekommendationer somhar gjorts av regeringspartiernas företrädare i försvarskommittén. Det ärenligt försvarsministerns mening varken möjligt eller nödvändigt att nu bindasig i detalj i fråga om den långsiktiga utvecklingen. Ipartimotion 2262 (m) framhålls att ett försvarsbeslut bör innehålla en klarriktningsangivelse när det gäller den kvantitativa omfattningen av och detkvalitativa innehållet i det militära försvarets avgörande krigsoperativaenheter. Moderata samlingspartiet utgår från att försvarsbeslutet kommer att fäett innehåll som möjliggör en bedömning av hur krigsorganisationens avgörandedelar kommer att utvecklas under och efter programplaneperio-den. Utskottetanser det vara olämpligt att försvarsministern inte i propositionen har tagitbestämd ställning i frågor av sådan vikt att de t. o. m. föranlett partiernaatt gä olika vägar i försvarskommittén. När regeringen t. ex. inte angett någonbestämd inriktning beträffande antalet pansarbrigader eller antalet ubåtar såhar man indirekt berövat försvarsbeslutet en del av dess sakinnehåll. Manförsvårar pä så sätt en försvarsdebatt som gäller krigsorganisationen ochriskerar att debatten främst kommer att röra fredsorganisationen. Dettasynsätt gäller till stor del också de ärliga besluten om det militäraförsvarets fortsatta utveckling. Vad utskottet nu har anfört bör somsin mening ge regeringen till känna. Partimotionerna2262 (m) och 2276 (s) innehåller båda vissa förslag beträffandekrigsorganisationens utveckling som skiljer sig från den inriktning somförsvarsrhinistern förordar. FöU 1981/82:18 37 Statssekreteraren i försvarsdepartementet har införutskottet redovisat följande sammanställning angående krigsorganisationensutveckling för vissa förband och enheter. I sammanställningen harmedtagits antalsuppgifter enligt underlag till totalförsvarspropositionen ochenligt den tolkning man inom departementet har gjort av partimotionerna 2262(m) och 2276 (s). Mot, (m) brigader Norrlandsbrigader Pansarbrigader Mekaniserade brigader Mekaniserade bataljoner Arméflygbataljoner Minröjningsflottiljer ny Lätta robotbatterier ny Överbefälhavaren har lämnat förslag till planeringför atl förstärka resurserna för övervakning av och ingripande mot ubåtar,utöver vad som har föreslagits i programplanen. Planeringen gällerorganisatoriska åtgärder och anskaffningar av materiel. Bl.a. anskaffasytterligare vedettbåtar och helikoptrar samt utrustningar och vapen av olikaslag. Åtgärderna kostar ca 200 milj. kr. under femårsperioden.Försvarsministern har godtagit att överbefälhavarens förslag läggs till grundför den kommande programplaneringen och har beräknat medel för att kunnagenomföra åtgärderna. I den socialdemokratiska partimotionen har avsatts 100milj. för sådana förstärkningar. Partimotion2262 (m) innehåller förslag att bland arméstridskrafterna skall sättas upp enmekaniserad brigad och ett antal mekaniserade bataljoner. Motionärernaunderstryker betydelsen av att en ny lätt pansarvärns-robot kan tillföras ettsä stort antal förband som möjligt. Sammamotionärer framhåller vikten av att anskaffa helikoptrar förpansarvärnsuppgifter, att utöka antalet arméflygförband och att införa modernsjörobot i största möjliga omfattning. Dealternativa förslagen beträffande det militära försvarets utveckling frånsocialdemokraterna och från moderata samlingspartiet är utformade med hänsyntill de ekonomiska resurser för femårsperioden som resp. parti förordar. FöU 1981/82:18 38 Utskottet har för sin del funnit att den inriktningav krigsorganisationens utveckling som förordas i den socialdemokratiskapartimotionen bör gälla. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Deninriktning som utskottet tillstyrker överensstämmer i fråga omarméstridskrafterna med överbefälhavarens planering för den lägre ekonomiskanivån. Där ingår bl.a. elva moderniserade infanteribrigader, fyranortlandsbrigader, fyra pansarbrigader och en mekaniserad brigad. Förmarinförbanden inriktas antalet minröjningsflottiljer mot åtta, varvid tre nyaminsvepare anskaffas. Tolv ubåtar ingår i ubåtsbeståndet. Rörligt kustartilleriprioriteras före fasta anläggningar. 11 12 jaktdivisioner bör ingå iflygvapenförbanden. Utskottetåterkommer i det följande till behovet av ekonomiska resurser för budgetåren1982/83-1986/87. Partimotion 2283 (vpk) innehåller ett yrkande attpansarbrigaderna skall utgå ur organisationen och renoveringen av äldrestridsvagnar avbrytas. Mellan övriga partier råder enighet om attanfallsförmägan och pansar-värnsfunktionen bör prioriteras hosarméstridskrafterna och att fyra pansarbrigader skall finnas ikrigsorganisationen. Motionsyrkandet bör avslås. Motion302 (fp) väcktes under den allmänna motionstiden. Den innehåller fyra yrkandensom syftar till att förbättra möjligheterna för ubåtsjakt. Tilltänkta åtgärderskulle innebära kostnadsökningar som inte torde stå i proportion till effektökningenoch i vart fall inte ryms inom aktuella ekonomiska ramar. Förbättrademöjligheter till ubåtsjakt är inplanerade och motionen blir därigenom delvistillgodosedd. Yrkandet om basering av helikoptrar för ubåtsjakt i Blekingesammanfaller med yrkandet i motion 532 (s). Av kostnadsskäl kan utskottet intetillstyrka bifall till något av dessa yrkanden. Eventuell förändring i denriktning som motionärerna förordar skulle kunna bli aktuell . Frågan omhelkopterorganisatio-nens framtida utformning utreds f. n. inomregeringskansliet. Försvarministernanmäler att två robotbätar har beställts och att ytterligare fyra sådana båtaravses beställas . Robotbä-tarna ersätter äldretorpedbåtar. Både av beredskapsskäl och för att bevara sysselsättning ochkompetens vid föreslås i motionerna 2200 (m) och 2278 (c) attbeställningen av ytterligare fyra robotbåtar skall tidigareläggas. mening motsvarar de planerade robotbåtarna ett klart operativtbehov, inte minst genom den ubåtsjaktkapacitet som de representerar. Enfortsättning av produktionen utöver de två båtar som redan är beställda tordeockså vara väl motiverad från produktionsteknisk synpunkt. Eftersom varje båtberäknas kosta ca 170 milj. kr. innebär en eventuell tidigareläggning storaomplaneringar som måste prövas i samband med kommande programplanering.Motionerna bör därför avslås. Utskottet övergår häreftertill att behandla vissa frågor som har samband med vår fredstida förmåga att övervaka landets kust- ochhavsområden. I totalförsvarspropositionen (bil. 2 s. 41) uttalar försvarsministernatt respekten för det svenska territoriets integritet måste grundläggas ochupprätthållas redan i fredstid genom att vi har förmåga att upptäcka och mötakränkningar, vilket bl.a. innebär att våra omgivande havsområden måsteövervakas som det måste finnas en ledningsorganisation som omedelbartkan leda insatser med tillgängliga resurser. Försvarsministern bedömer att detfinns svagheter i vår fredstida övervakning, varför vår förmåga att upptäckaoch möta kränkningar bör förbättras. Det planerade nya radarsystemet för sjö-och luftövervakning bör därvid byggas ut med början i de områden där bristernabedöms stora. Vidare bör utbyggnaden av sjöbevakningscentraler fortsätta.Marinens, och resurser bör ytterligare samordnas iavsikt att effektivisera övervakning och rapportering. Försvarsministernräknar med att efter samråd med kommunikations- och handelsministrarnaåterkomma till regeringen i dessa samordningsfrågor. Försvarsmakten skall övervaka och skydda svenskttertitorium över, på och under havsytan. Det är därför ett försvarsintresse atten god övervakning upprätthålls längs våra kuster, så att kränkningar avsvenskt territorium kan upptäckas. I fredstid samverkar försvarsmakten medfrämst polisen, och tullens kustbevakning i arbetet med attövervaka rikets sjöterritorium. I krig ingår och delar avsjöfartsverket i försvarsmakten (marinen). De ovan nämnda myndigheterna är engagerade i ett stortantal verksamheter inom våra kust- och havsområden. De mer omfattandeverksamheterna samt rollfördelningen mellan myndigheterna framgår av följandeöversikt: Myndigheter,verksamheter och rollfördelning inom sjöövervakningen Övervakning av Sveriges sjöterritorium och angränsandefarvatten Kontroll av tillträdesbestämmelser Skydds- ochkontrollom-rådestillsyn Fisketillsyn Övervakning av fartyg med miljöfarlig lastSjötrafikövervakning (lotsning m.m.) Sjöräddning , , polisen Marinen,, Marinen, polisen, Marinen, FöU 1981/82:18 40 Som framgår av översikten är ansvarsfördelningenvarierande trots att verksamheterna i många fall är närbesläktade. Detöverordnade ansvaret är fördelat på ett stort antal departement. Denovan redovisade samverkan i fred mellan myndigheter som verkar utmed kusternaär i första hand inriktad på att de skall biträda varandra i olika situationer.Varje myndighet agerar dock i huvudsak självständigt när det gäller planering,organisationsutveckling och resursutbyggnad. Ordningen medför viss dubbleringav personal och materiel. Fråganom att bättre utnyttja resurserna hos de myndigheter som har uppgifter utmedkusterna har aktualiserats i flera utredningar . Betydandemöjligheter till samordningsvinster har redovisats. Som resultat avutredningsverksamheten har dels påbörjats försök med gemensaminformationscentral för sjöövervakning, dels för regeringen presenterats ettförslag om sammanslagning av och . Marinen,och har behov av information om fartygsrörelsertill sjöss.