bet · G501FöU18 · 1981-12-31 00:00:00 — 7 s. 85-86) och om utvecklingeninom de verksamhetsområden inom övrigt totalförsvar som behandlas avvederbörande ansvarigt statsråd i skilda bilagor i proposition 1981/82:102.Vidare behandlas angivna motionsyrkanden. Utskottet vill inledningsvis uppehålla sig någotvid de grundläggande principerna för det psykologiska försvaret. Utskottetuttalade redan i anslutning till försvarsbeslut att det psykologiskaförsvaret är av avgörande betydelse för försvarsansträngningarna (FöU 1976/77;13 s. 116). försvarskommitté har också understrukit det psykologiskaförsvarets betydelse. Den anför bl.a.: Vår försvarsvilja och motståndskraft mot främmandepropaganda har avgörande betydelse för omvärldens tilltro till vår vilja ochförmåga att fullfölja neutralitetspolitiken även i situationer med hårt yttretryck. Denna vilja och motståndskraft måste grundläggas redan i fred. Detta åstadkomsdock inte genom någon särskild organisation med en sådan uppgift. Vi litar istället på vår demokratis inneboende styrka med fri åsiktsbildning, yttrandefrihetoch tryckfrihet i föreningen med fria massmedier. Befolkningens känsla avsolidaritet med samhället har avgörande betydelse för försvarsviljan ochviljan att satsa resurser pä samhällets försvar. Utskottet delar denna grundläggande syn pä detpsykologiska försvaret. Ett sådant synsätt präglar också den gällandeplaneringen för denna viktiga totalförsvarsverksamhet. Försvarsministernbehandlar riktlinjer för psykologiskt försvars fortsatta utveckling itotalförsvarspropositionen (bil. 2 s. 275-279). Härvid upplyser han bl.a. omatt regeringen har bemyndigat honom att tillkalla en särskild utredare meduppgift att se över informationsberedskapen vid krig och krigsfara m. m.(informationsberedskapsutredningen). Med hänsyn till den relativt genomgripandeöversynen rörande det psykologiska försvaret som denna utredning skall göraanser försvarsministern i likhet med försvarskommittén att nuvarande generellariktlinjer för det psykologiska försvarets verksamhet och organisation t. v.skall gälla. Försvarsministernunderstryker vikten av att samhället i fred redan har förberett resurser föratt tillgodose de större krav på samhällsinformation som ställs i ett läge medkrig i men då vårt land inte är direkt hotat. I första hand måste manenligt hans mening lita till de fredstida resurser som finns inom varjetotalförsvarsgren. Förberedelser har också, anför han, vidtagits så att en delav det psykologiska försvarets centrala krigsorganisation,upplysningscentralen, i ett sådant läge kan verka från sin fredstidauppehällsplats. Han pekar också på att totalförsvarets upplys- FöU 1981/82:18 151 ningsnämnd(TUN) redan i fredstid har en samordnande uppgift när det gäller information omtotalförsvaret och i det beskrivna läget måste intensifiera sin verksamhet.Det är också viktigt, tillägger han, att våra folkrörelser, särskilt defrivilliga försvarsorganisationerna och föreningar som t. ex. CentralförbundetFolk och Försvar i en orolig tid kan öka sina insatser. Imotion 2276 (s) vänder sig motionärerna mot att TUN i ett läge med krig iEuropa och då vårt land inte är direkt hotat skulle intensifiera sinverksamhet. De framhåller att informationen till allmänheten i ett läge som detbeskrivna är en viktig och komplicerad fråga. Om informationen skall ske genomTUN eller/och genom någon av de andra angivna myndigheterna ellerorganisationerna bör bedömas med hänsyn till de särskilda omständigheter sområder i det akuta läget. Därmed kan man inte bortse frän risken att ettstatligt organ i ett krisläge utvecklas till ett propagandaorgan. Formuleringenatt TUN i det beskrivna läget skall "intensifiera sin verksamhet"bör därför inte ta ställning till, anser motionärerna. Utskottetanser i likhet med försvarsministern att det bör finnas en viss beredskap attmöta de krav på ökad samhällsinformation som kan förväntas i det beskrivnaläget med krig i utan att vårt land är direkt hotat. En sådan beredskapkan behöva finnas bl. a. hos TUN. Av betydelse i en sådan situation ärsjälvfallet också folkrörelser som frivilligorganisationerna för försvarsverksamhetoch i särskilt hög grad och Försvar. Hurinformationsverksamheten under angivna förhållanden skall utformas bör mandock enligt utskottets rnening inte ta närmare ställning till förräninformationsberedskapsutredningen har slutfört sitt arbete. Utskottet har intenågot att invända mot vad försvarsministern har anfört såvitt nu är i fråga.Motion 2276 bör avslås i denna del. Utskottethar i övrigt inte något att erinra mot vad försvarsministern har anfört omriktlinjer för psykologiskt försvars fortsatta utveckling. Utbildningsministerntar i samma proposition (bil. 7 s. 1-3) upp en annan fråga av betydelse för detpsykologiska försvaret. Det gäller den fortsatta utvecklingen avförsvarsberedskapen inom (). Han redogör för denverksamhetsplan för perioden /83-1986/87 som SR har upprättat i enlighetmed anvisningar av regeringen. Han anser det vara angeläget att planeringen förSR;s försvarsberedskap utgår från situationen i fredstid. En strävan i planeringenför beredskap och krig bör vara att låta verksamheten i krig såvitt möjligtstämma överens med organisation och ansvarsfördelning i fredstid. Kulturutskottethar yttrat sig till försvarsutskottet över propositionen i denna del ochförklarat sig dela den uppfattning om betydelsen av en omsorgsfullberedskapsplanering vid som kommit till uttryck i propositionen. Ianslutning till att kulturutskottet avgav sitt yttrande överlämnande detmotion 1316 (fp) att behandlas av försvarsutskottet. I nämnda motion framhållsvikten av att behovet av skyddsrum och skyddade pro- FöU 1981/82:18 152 duktionsplatsersärskilt beaktas vid den fortsatta planeringen av byggnadsarbeten för ;sverksamhet i . anser för sin del att det inte ärerforderligt att gör ett särskilt uttalande som yrkas i motionen medhänsyn till den starka markering av betydelsen av en god beredskapsplaneringsom gjorts i propositionen. Utskottethar i likhet med kulturutskottet inte någon erinran mot vadutbildningsministern har anfört om beredskapsplaneringen vid och tillstyrkeratt godkänner de riktlinjer för den fortsatta utvecklingen påområdet som har angetts i propositionen. Beträffandemotion 1316 vill utskottet - som liksom kulturutskottet delar motionärernasuppfattning i sakfrågan - peka pä att utbildningsministern mot bakgrund avförsvarskommitténs starka betonande av betydelsen av en god beredskap vid överraskandeangrepp har gett i uppdrag att särredovisa förslag tillberedskapsåtgärder i samband med ett planerat tillbyggnadsarbete vid ;sanläggningar i . anser mot den bakgrunden - i likhetmed kulturutskottet - att inte behöver göra något uttalande i fråganoch att motionen bör avslås. I proposition 1981/82; 102, bilaga 4, berörjustitieministern de frågor rörande polisens verksamhet i totalförsvaret somförsvarskommittén har aktualiserat. Han anser att polisen även i fortsättningenbör delta i kupp-försvaret. Vidare ansluter han sig till vad försvarskommitténhar anfört om värdet av försvarsutbildning inom ramen för polisutbildningen. Justitieutskottethar yttrat sig över vad justitieministern anfört rörande polisens uppgifter ikrig och förklarar sig inte ha någon erinran. Försvarsutskottet delarförsvarskommitténs och justitieministerns uppfattning om polisens roll itotalförsvaret. Enligt utskottets mening medför denna roll ett klart behov avförsvarsutbildning i samband med polisutbildningen. Hälso-och sjukvården samt i krig Statsrådet behandlar i bilaga 5 tilltotalförsvarspropositionen riktlinjer för programmet Hälso- och sjukvård samtsocialtjänsten i krig (s. 1-25). Honerinrar inledningsvis om att man genom försvarsbeslut (prop.1976/77:74, FöU 13, rskr 311) för första gängen antog gemensamma grunder förhela totalförsvarets fortsatta utveckling. Beslutet syftade bl. a. till ökadflexibilitet vid utnyttjande av sjukvårdsresurserna, bättre utbildning för denpersonal som skall verka inom den civila hälso- och sjukvården i krig samtförstärkt uthållighet. Statsrådettar med utgångspunkt i beslut (prop. 1980/81:57, SoU 32,rskr 216) om den civila sjukvården i krig upp vissa frågor som röransvarsfördelningen inom området. FöU 1981/82:18 153 betydelsenav nämnda riksdagsbeslut, som innebar att ledningen för den civila sjukvården ikrig flyttades över från länsstyrelserna till sjukvårdshuvudmännen, dvs. tilllandstingskommunerna och de kommuner som inte tillhör någon landstingskommun.Ändringen rubbade dock inte, framhålls det, de befogenheter och det ansvar somlänsstyrelsen har som länets högsta civila samordnande totalförsvarsmyndighet.Tanken med beslutet var att sjukvårdshuvudmännen skulle åläggas ett mera aktivtplaneringsansvar för den civila hälso- och sjukvärden i krig. Utskottetanser, att det i linje med nämnda riksdagsbeslut är angeläget att tillgodoseförsörjningen av sjukvärdsmateriel - den f. n. angelägnaste åtgärden för attsäkerställa sjukvårdens funktion i kris och krig - genom att integrera totalförsvaretsberedskapsbehov i det försöijningssystem som är uppbyggt för fredssjukvården.En sådan ordning är enligt försvarskommitténs uppfattning lämplig mot bakgrundav behovet av att vid överraskande angrepp kunna möta en tidig lokalöverbelastning pä sjukvårdssystemet. Utskottet konstaterar att det sedan är1979 pågår förhandlingar mellan statens förhandlingsräd ochsjukvårdshuvudmännen om dessas medverkan i hälso- och sjukvården i krig. Detär angeläget att dessa förhand-Ungar leder till resultat (jfr FöU1979/80:1 y). UtskoUet har inte något att invända mot vad statsrådet anfört om ansvaret för programmet Hälso- och sjukvården samt socialtjänsteni krig. När det gäller uppgifter och organisation anmäls i propositionenatt det har tillkallats en särskild utredare med uppgift att utreda vissafrågor om beredskapsuppgifter och lägga fram konkreta förslagi ämnet. Beträffanderam för investeringar inom sjukvärdsprogrammet förordar en ramav 370 milj. kr. för investeringar inom ifrågavarande program underfemårsperioden /83-1986/87. anser att en ram om 320milj. bör fastställas att gälla för ifrågavarande period, dvs. 64 milj. kr.per budgetår. Statsrådet anser att formerna för ansvarsfördelningmellan staten och sjukvårdshuvudmännen bör prövas ytterligare. Mot denbakgrunden är hon inte beredd att ta ställning till försvarskommitténs förslagom en femårig ekonomisk ram för hälso-och sjukvården i krig. Hon föreslår attmedel beräknas för budgetåren 1982/83-1983/84 med utgångspunkt iförsvarskommitténs förslag (64-1-64= 128 milj. Imotionerna 2262 (m) och 2276 (s) hävdas att i enlighet medförsvarskommitténs förslag bör godkänna en femårig ekonomisk ram förinvesteringar för programmet Hälso- och sjukvärden samt i krig.I motion 2283 (vpk) begärs att förslag skall ligga till grundför medelstilldelningen. Socialutskottethar yttrat sig över propositionen jämte motioner i denna del. Oavsett om den ipropositionen förordade prövningen av ansvarsfördelningen mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen pä området kom- FöU 1981/82:18 154 mertill stånd och oavsett om en sådan prövning leder till att minskakostnadsansvaret för staten och ett ökat kostnadsansvar för sjukvårdshuvudmännenbör - anser socialutskottet - ställning redan nu tas till storleken av enekonomisk ram för hela tidsperioden /83-1986/87. Ramen bör enligtsocialutskottet, i enlighet med försvarskommitténs förslag, vara 320 milj. kr.efter 1982 års löne- och prisläge. Utskottetvill framhålla att försvarskommittén har pekat på brister i hälso- ochsjukvården i krig, särskilt när det gäller sjukvärdsmateriel avförbrukningskaraktär, läkemedel och utbildning. Mot denna bakgrund måste denödvändiga ansträngningarna på området bäras upp av en fast planering. Därförbör den av försvarskommitién förordade investeringsramen om 320 milj. kr. gällaför ifrågavarande program , oavsett omansvarsfördelningen mellan staten och sjukvårdshuvudmännen i vissa avseendenännu inte har blivit fastställd. Detta bör med bifall till motionerna2262 och 2276, yrkande 22, som sin mening ge regeringen till känna. Ävenyrkandet i vpk-motionen 2283 blir därigenom delvis tillgodosett. Utskottetvill här särskilt understryka vikten av att utbildningsverksamheten ges högprioritet och av att studier, utbildning, övningar och spel inomsjukvårdsområdet präglas av realism. Motionerna2270 (m) och 2211 (m, fp) tar upp frågor som gäller ändringar avpliktlagstiftningen för främst icke.-värnpliktig sjukvårdspersonal. Detta skermot bakgrund av att enligt lagen om tjänsteplikt för hälso- och sjukvårdspersonalsamt veterinärpersonal (1981:292) sådan personal visserligen kan krigsplacerasmen inte utbildas och övas i fredstid. Bl.a. är det endast efter frivilligaåtaganden möjligt att samöva icke-värnpliktig medi-cinalpersonal som ärkrigsplaeerad vid militära fältsjukhus med personal som kan inkallas till dessasjukhus enligt värnpliktslagen (1941:967). Imotion 2211 pekas också på andra områden där det finns behov att kalla personaltill övning men ingen pUktlag ger möjlighet till sådan inkallelse. Bl.a.framhålls art militärområdesstabernas krigsorganisationer kan övas genomrepetitionsutbildning enligt värnpliktslagen medan det för de samverkandecivilbefälhavarkansliernas personal inte finns någon sådan möjlighet.Motionärerna pekar på att frågan tekniskt kan lösas på olika sätt, t. ex. genomsärskild lag för inkallande i fredstid av viss personal eller genom utvidgningav civilförsvarslagen. Utskottetvill beträffande icke-värnpliktig medicinalpersonals tjänsteplikt i fredstidpeka på att utredningen (S 1976:05) om sjukvården i krig (USIK) genomtilläggsdirektiv har fått i uppdrag att göra en översyn av hur den fredstidautbildningen för personal inom hälso- och sjukvården bäst skall kommatotalförsvaret till godo. I direktiven påtalas att flertalet anställda inomsjukvården under sin yrkesutbildning inte får någon särskild utbildning om desvårigheter som sjukvärden utsätts för vid katastrof eller krig och att det börankomma pä utredningen att pröva behovet av särskild FöU 1981/82:18 155 utbildningför dessa grupper samt ange hur den i princip bör organiseras. Socialutskottetkonstaterar i sitt yttrande att USIK behandlar den aktuella frågan. talar starka skäl för att man bör kunna bedriva utbildning i fred förifrågavarande hälso- och sjukvårdspersonal. Med hänsyn till det pågåendeutredningsarbetet inom USIK anser socialutskottet att inte behöveruttala sig med anledning av motionerna 2270 och 2211. Försvarsutskottetansluter sig till socialutskottets bedömning. Utskottet anser också attresultatet av detta utredningsarbete bör avvaktas innan frågan vidgas att gällaäven annan icke-värnpliktig personal. Utredningen gäller en särskiltbetydelsefull personalkategori och kan därför komma att utgöra en viktigutgångspunkt för överväganden beträffande andra kategorier som f. n. inte kankallas till utbildning eller övning i fred med stöd av pliktlag. Motionerna2211 och 2270 bör avslås. Imotion 1981/82; 551 (m) framhålls att situationen pä personalsidan när detgäller den kommunala barnomsorg och äldreomsorg i krigstid ärbetydligt allvarligare än exempelvis lokalfrågor. Motionären anser att detdärför bör utredas om man bör införa en tjänsteplikt för socialtjänstpersonaloch eventuellt andra med lämplig vårdutbildning eller erfarenhet inomsocialtjänsten. Hon tar också upp formerna för beredskapsplanering för denkommunala , som hon anser bör klargöras närmare. Socialutskottethar ingående uppehållit sig vid de båda frågor som har aktuaUserats i motionen.När det gäller formerna för beredskapsplaneringen anser socialutskottet attfrämst provplanläggning inom vissa kommuner av bl.a. tillgodosersyftet med motionen. Diskussioner mellan , riksnämnden förkommunal beredskap och för att ge underlag för nyaallmänna anvisningar och fackanvisningar för beredskapsplaneringen framhållsockså som viktiga i sammanhanget. delar uppfattningen attpågående verksamhet talar för att nu inte bör göra något uttalande idenna fråga. avstyrker också bifall till motionen till den delden gäller utredning av en speciell tjänsteplikt för socialtjänstpersonal. Detsker på grundval av uppgifter som socialutskottet har inhämtat frän ,och . Enligt dessa bedömsinte finnas behov av en sådan tjänsteplikt. Försvarsutskottetdelar socialutskottets uppfattning att inte bör göra framställningtill regeringen om utredning av frågan om speciell tjänsteplikt försocialtjänstpersonal. Liksom socialutskottet förutsätter försvarsutskottet uppmärksammar frågan om hur behov av personal skalltillgodoses under krig. Motion 551 bör avslås även i denna del. Ipropositionen (bil. 5 s. 20) uppger statsrådet att ett antal av de avförsvarsmakten disponerade legitimerade läkarna vid en mobilisering av FöU1981/82:18 156 försvarsmakten inte kommer att kallas in utant. v. stanna kvar i sina fredstida befattningar. Överbefälhavaren har införutskottet framhål-Ht att de läkare som är placerade i försvarsmaktens förbandmed nödvändighet måste inställa sig vid sina förband. Enligt utskottets meningföreligger här en samordningsfråga som ännu inte fått sin lösning. Den bör tasupp inom ramen för det ordinarie arbetet för samordning inom totalförsvaretoch i sista hand avgöras av regeringen. Fortsatt utveckling av försvarsberedskap I proposition 1981/82; 102, bilaga6, behandlar kommunikationsministern riktlinjer för den fortsatta utvecklingenav försvarsberedskap. Han anför därvid bl. a. att de åtgärder somteleverket vidtar i beredskaps-höjande syfte även fortsättningsvis börfinansieras genom att en särskild ram för försvarsinvesteringar avsätts inomanslaget Teleanläggningar m. m. varje budgetår. Utskottet har ingen erinran mot vadkommunikationsministern har anfört. Utöver den särskilda ramen förförsvarsinvesteringar - för /83 10 milj. kr. - finansierasberedskapsåtgärder över driftstat. har stor betydelseför totalförsvaret, eftersom verket tillverkar det kartmaterial som försvaretbehöver både i fred och krig. Härutöver har verket ett antal andratotalförsvarsinriktade uppgifter. Verket redovisar sin verksamhet i program.Totalförsvarsuppgtfterna redovisas under programmet Försvarsberedskap. Iproposition 1981/82; 102, bilaga 10, redogör bostadsministern för verksamheteninom detta program. Bl.a. framhålls att den ökade vikt som bör fästas vid attmyndigheterna skall var snabbt insatsberedda vid överraskande angrepp motiveraratt förhållanden vid lantmäteriet förbättras. Det som har anförts om verksamheteninom programmet har inte föranlett något uttalande från civilutskottet.Försvarsutskottet har inte någon erinran mot vad bostadsministern anfört idenna fråga. Utskottets hemställan Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. att lägger tillhandlingarna vad föredragande statsrådet i proposition 1981/82; 100 har anfört om övrigt totalförsvar m. m., 2. beträffandepsykologiskt försvar a. attriksdagen med bifall till proposition 1981/82: 102 och med avslag på motion1981/82:2276, yrkande 18, godkänner de riktUnjer för psykologiskt försvarsfortsatta utveckling som föredragande statsrådet har angett. FöU 1981/82:18 157 b. attriksdagen godkänner de riktlinjer för den fortsatta utveck lingen av försvarsberedskapen vid som föredra gande statsrådet har angett i proposition 1981/82; 102, bilaga 7, c. att riksdagenavslår motion 1981/82; 1316 om en framställning till regeringen beträffande behovet av skyddsrum för verksamhet i , 3. beträffandepolisens roll i totalförsvaret att lämnar utanerinran vad föredragande statsrådet har anfört i proposition 1981/82; 102,bilaga 4, 4. beträffandehälso- och sjukvården samt i krig a. att riksdagenmed anledning av proposition 1981/82; 102 och res. 18 (c, fp) motion 1981/82; 2283, yrkande 15 i denna del, samt med bifall till motionerna 1981/82:2262,yrkande 26, och 1981/82:2276, yrkande 22, som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet har anfört om en ekonomisk ram för investeringar underbudgetåren 1982/83-1986/87, b. att riksdagengodkänner de riktiinjer i övrigt för programmet som föredragande statsrådet har angett i proposition 1981/ 82:102, bilaga 5, c. att riksdagenavslår motionerna 1981/82:2211 och 1981/ 82; 2270 om framställning till regeringen beträffande plikttjänst i fred för viss personal, d. att riksdagenavslår motion 1981/82:551 såvitt gäller bered skapsplaneringen för den kommunala , e. att riksdagenavslår motion 1981/82:551 såvitt gäller tjänste plikt för socialtjänstpersonal, 5. beträffande/orfia// utvecklingav försvarsberedskap att godkänner de riktlinjer somföredragande statsrådet har angett i proposition 1981/82; 102, bilaga 6, 6. beträffande verksamheteninom lantmäteriets program Försvarsberedskap att lämnar utanerinran vad föredragande statsrådet har anfört i proposition 1981/82; 102,bilaga 10. Anslagsfrågor för övrigt totalförsvar Regeringen har i budgetpropositionen ochtotalförsvarspropositionen föreslagit att för /83anvisa medel och lämna beställningsbemyndigande enligt följandesammanställning. FöU 1981/82:18 Belopp(kr.) förpsykologiskt försvar (prop. 1981/82: 102 bil. 2 s. 280-282) Anläggningar m. m. för vissa militäraändamål (prop. 1981/82: 100 bil. 7 s. 89-92) Signalskydd (prop. 1981/82:102 bil. 2 s. 286-288) Vissa teleanordningar(prop. 1981/82: 102 bil. 2 s. 288-290) Vissaskyddsrumsanläggningar (prop. 1981/82:100 bil. 7 s. 93-95) Identitetsbrickor (prop.1981/82: 100 bil. 7 s. 95-97) ochsjukvården m. m. 1981/82:102bil.5s. Driftkostnader förberedskapslagring m. m. 1981/82: 102 bil. 5 s. 27-29) Utbildning av personal förhälso-och sjukvård i krig m. m. 1981/82: 102 bil. 5 s. 29-30) (prop.1981/82: 102 bil. Femtonde huvudtiteln 8 4. Civilbefälhavama (prop.1981/82: 102 bil. 11 s. 14-18) förslagsanslag 36 240 000 1981/82:2283 av m. (vpk) såvitt gäller yrkaride 15 i denna del, att beslutar bifalla deanslagsökningar som begärt för programmet Hälso- och sjukvärdensamt i krig till den del yrkandet gäller anslag för budgetåret1982/83. Motion 2283 (vpk) berör under femtehuvudtiteln upptagna anslag för finansiering av programmet Hälso- ochsjukvården samt i krig, nämligen H 4. Beredskapslagring förhälso- och sjukvården m.m., H 5. Driftkostnader för beredskapslagring m.m. ochH 6. Utbildning av personal för hälso- och sjukvården i krig m.m. FöU 1981/82:18 159 har - med utgångspunkt i sittalternativa förslag till ekonomisk ram för programmet Hälso- och sjukvårdensamt i krig för /83 föreslagit enmedelsanvisning under anslaget H 4 av . och under anslaget H 6 av8000000 kr. Under anslaget H 5 har föreslagit enmedelsanvisning av . Medutgångspunkt försvarskommittés förslag till ekonomisk ram för nämndaprogram föreslär regeringen att för /. anvisasunder anslaget H 4 och . under anslaget H 6. Under anslaget H 5föreslår regeringen en medelsanvisning av . Imotion 1981/82; 2283 (vpk) föreslås att skall anvisa de anslag somsocialstyrelsen har begärt. Utskottethar i det föregående förordat att försvarskommittés förslag tillekonomisk ram för här aktuellt program skaU godkännas. Med hänsyn härtilltillstyrker utskottet i likhet med socialutskottet att för budgetåret1982/83 anvisar medel under ifrågavarande tre anslag i enlighet med regeringensförslag. Under anslaget B 4. Civilbefälhavarna underfemtonde huvudtiteln behandlas bl.a. frågan om civilbefälhavarnas roll i ochansvar för planeringen inom totalförsvarets civila delar. Denna fråga har varitföremål för en omfattande utredningsverksamhet. Redan1974 tillkallade dåvarande chefen för försvarsdepartementet sex sakkunniga meduppdrag att se över det militära försvarets centrala och högre regionalaledningsorganisation - Försvarsmaktens ledningsutredning (FLU 1974). FLUlämnade betänkandet (SOU 1978; 77) Högre regional ledning. Ibetänkandet föreslogs bl. a. att civilbe-falhavamas ansvar för att inriktaplaneringen inom totalförsvarets civila delar skulle förstärkas. År1978 uppdrog försvarsministern ät dåvarande civilbefälhavaren i Bergslagenscivilområde att närmare utreda civilbefälhavarens uppgifterfrämst i fråga om den operativa krigsplanläggningen.