bet · G501JuU40 · 1981-12-31 00:00:00 — omanslag till domstolsväsendet m. m. 1981/82:100 bil. 5, D, jämtemotioner) ANDRAHUVUDTITELN Domstolsväsendet m. m. Utskottet tillstyrkerregeringens i proposition 1981/ 82:100 bilaga 5 () under punkt D 1 (s. 61 och 62) framlagda förslag och hemställer att till för budgetåret1982/83 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punktD 2 (s. 63 66) föreslagit att 1. bemyndiga regeringen att vid var och en avhovrätten över och och hovrätten för inrätta enordinarie tjänst för hovrättslagman i Fo 32 och en ordinarie tjänst förhovrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning, i Fo 29, 2. till Allmänna domstolarna för /83anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1981/82:664 av m. fl. (s)hemställs såvitt nu är i fråga att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts angående den i proposition 1981/82:100 aviserade minskningenav antalet nämndemän (yrkande 7 delvis), att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts angående ekonomisk ersättning till nämndemän (yrkande 9), att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts angående individuell rösträtt för nämndemännen (yrkande 10). I motion 1981 /82:1231 av m. fl. (vpk)hemställs såvitt nu är i fråga att under bilaga 5, D 2. Allmännadomstolarna beslutar att för /83 anvisa e« med . iförhållande till regeringens förslag förhöjt belopp avseende ersättning fillnämndemän (yrkande 1). 1 1981/82. JuU1981/82:40 2 M e d e 1 s b e r ä k n i n g e n m. m. Regeringens förslag tillmedelsberäkning under denna punkt innebär en ökning av anslaget med 65,6 milj.kr. i förhållande till anslaget för innevarande budgetår. Uppräkningen avanslaget hänför sig framför allt till ökade lönekostnader. Medel beräknas inteför inrättande av nya tjänster. Däremot föreslår regeringen att det vid var ochen av hovrätten över och och hovrätten för Västra Sverigeinrättas en ordinarie tjänst för hovrättslagman och en ordinarie tjänst förhovrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning, i utbyte mot motsvarandegöromålsförordnan-de. Beträffande posten Ersättning till nämndemän föreslås ibudgetpropositionen en sänkning av anslaget med 10,8 milj. kr. Enligt vad somanmärks rör det sig om en preliminär beräkning i avvaktan på en särpropositionom underrätternas sammansättning. En proposition i ämnet skulle bygga på endepartementspromemoria (Ds Ju 1981:18) vari föreslogs bl. a. en minskning avantalet nämndemän i tingsrätt från fem till tre och i länsrätt frän fyra tilltre. En sådan minskning av antalet nämndemän i tingsrätt skulle, enligt vad somupplyses i budgetpropositionen, innebära att anslagsposten Ersättning tillnämndemän efter viss uppräkning kunde minska med 12,5 milj. kr.Departementschefen föreslår att anslaget i väntan på en proposition i ämnet reduceras med det angivna beloppet. I motionerna 664 och 1231 tas upp frågan om beräkningen avanslagsposten Ersättning till nämndemän. Innebörden av motionsyrkandena är attanslaget för nästa budgetår skall beräknas med utgångspunkt i den ordning somf. n. gäller i fråga om antalet nämndemän i tingsrätt. Regeringen har beslutat att den förutnämnda departementspromemorian inte skall föranleda något regeringsförslag,bl. a. såvitt avser minskning av nämndemännens antal i tingsrätt och länsrätt. Utskottet konstaterar att anslagsposten Ersättning tillnämndemän får beräknas med utgångspunkt i att antalet nämndemän i tingsrättskall vara oförändrat. skall föras upp till ett med 1,7 milj. kr.i förhållande till innevarande budgetår förhöjt belopp, dvs. till ett med 12,5milj. i förhållande till regeringens förslag förhöjt belopp. Önskemålet imotionerna är därmed tillgodosett. Utskottet tillstyrker i övrigt regeringens förslag tillmedelsberäkning. Utskottet föreslår med hänvisning fill det anförda att tillAllmänna domstolarna för /83 anvisas ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker att regeringen bemyndigas attinrätta de tjänster som beskrivits i det föregående. I beslut den II ställt tilldomstolsverket har regeringen förordnat bl. a. följande att gälla underåterstoden av /82: När sådana domartjänster som tillsätts av regeringenefter förslag av JuU1981/82:40 3 blir ledigaskall de hållas vakanta och får därför inte ledigförklaras. Pågåendetillsättningsförfaranden, vari tjänstförslagsnämnden ännu inte har avgettförslag, skall avbrytas. Sådanadomartjänster som avses i 1. och 2. får med undantag för tjänster som lagmaninte uppehållas med vikarie. Bestämmelsernai 1. och 2. gäller inte tjänster i domstolar med endast en ordinarie domare. Domstolsverketfår efter samråd med de berörda domstolarna från fall till fall medge undantagfrån bestämmelserna i 3. I beslutet anges att det, enligtvad som under hand inhämtats från , finns risk för överskridandenav de båda domstolsanslagens löneposter innevarande budgetår. Regeringsbeslutet ger utskottet anledning uttala att detgivetvis är angeläget att genom olika åtgärder av administrativ natur begränsakostnadsökningarna inom domstolsväsendet. bör framhållas att det,med hänsyn till den principiella betydelse som tillmäts domares ställning somordinarie befattningshavare, är lika angeläget att domartjänsterna i all denutsträckning som är organisatoriskt möjlig tillsätts med ordinarie innehavareGfr prop. 1973:90 s. 382). I motion 664 anförs attnämndemännens arbetsförutsättningar och ekonomiska villkor bör övervägas pågrundval av promemorian (Ds Ju 1981:20) Nämndemännens tjänstgöringsförhållandenm.m. 1 motionen anförs vidare att nämndemännen bör få ersättning för förloradarbetsförtjänst om en sådan förändring genomförs beträffande förtroendevalda ikommuner och landstingskommuner. Ersättningen till nämndemän regleras i förordningen(1979:592) om ersättning till nämndemän m. fl. (ändrad senast 1981:567). Enligtdenna utgår till nämndemän i tingsrätt, hovrätt, länsrätt, mellankommunala skatterättenoch kammarrätt av allmänna medel dagarvoden, resekostnadsersättning ochtraktamenten. Dagarvodet utgår fr. o. m. den med . Dagarvode utgår också för resdag när restiden överstiger åttatimmar mellan och 24. Till nämndemän i länsrätt och mellankommunalaskatterätten utgår dagarvoden också för dagar då förberedelsearbete utförs. De totala kostnaderna för ersättning till nämndemännen varår 1980 drygt 40 milj. kr. Huvudparten, drygt 36 milj. kr., avsäg arvoden. behandlade utskottet en motion om åtgärder för attbredda rekryteringen av nämndemän. Utskottet inhämtade yttranden över motionenfrån olika myndigheter m. fl. Mot bakgrund av vad som därigenom framkommit fannutskottet att en snedrekrytering syntes förekomma. Utskottet uttalade att detvar angeläget att lekmannamedverkan i dömandet 1* 1981/82. JuU1981/82:40 4 utövas av personer av så många olika kategorier medborgaresom möjligt. Orsaken till den snedrekrytering som syntes förekomma torde enligtutskottet kunna sökas bl. a. i de regler som gäller beträffande ersättningentill nämndemän och i deras tjänstgöringsförhållanden i allmänhet. Vissa grupperav medborgare torde sålunda inte kunna tjänstgöra som nämndemän utan att göraen ekonomisk förlust. Eftersom bortfallet av inkomst också minskar underlagetbl. a. för tilläggspension kunde enligt utskottet den gällande ordningen ocksåinverka negativt på nämndemännens framtida sociala trygghet. Utskottet uttaladevidare att reglerna i vissa fall kunde leda till förlust av semesterförmäner.Utskottet fann mot bakgrund av vad som redovisats att frågan om ersättningentill nämndemän och deras tjänstgöringsförhållanden borde undersökas närmare.Undersökningen borde i första hand avse nämndemannakårens sammansättning. Arbetetborde mynna ut i de förslag som kunde befinnas erforderliga för att säkerställaen allsidig rekrytering. Vad utskottet anfört om en översyn av nämndemännenstjänstgöringsförhållanden borde som sin mening ge regeringen ullkänna. följde utskottet (JuU 1979/80:8, rskr 88). Regeringen beslutade att den av begärdaöversynen skulle göras under ledning av en projektgrupp inomjustitiedepartementet. Projektgruppen redovisade resultatet av sittarbete i den av motionärerna nämnda promemorian (Ds Ju 1981:20) Nämndemännenstjänstgöringsförhållanden m. m. Av rapporten framgår bl. a. följande. Genomsnittsåldern är markant högre bland nämndemännen änbland befolkningen i övrigt. Medan av befolkningen i åldern ärunder utgör denna åldersgrupp av nämndemännen vid tingsrätt.De nämndemän i tingsrätt som är utgör avtingsrättsnämndemännen. Ser man till totalbefolkningen utgör denna åldersgruppendast . Nämndemannakåren är inte representativ i fråga omkönsfördelningen, utan det finns fler män än kvinnor bland nämndemännen.Andelen kvinnor i nämndemannakåren är totalt . Största andelen finns blandtingsrättsnämndemännen och är där . I länsrätterna är andelen kvinnorendast . Fördelningen på yrkesgrupper skiljer sig från befolkningeni övrigt i framför allt tre avseenden. Andelen lantbrukare är klart störrebland nämndemännen. Andelen industriarbetare är klart lägre. En grupp som kankarakteriseras som allmänt administrativt verksamma och lärare äröverrepresenterad. Andelen icke förvärvsarbetande är , varav 19 %ålderspensionärer. Ålderspensionärerna utgör samma andel av nämndemannakårensom av befolkningen i övrigt. När det gäller nämndemännens anställningsförhållandenvisar undersökningen att de offentligt anställda är överrepresenterade. JuU 1981/82:40 5 nämndemännenär dubbelt sä stor som deras andel av befolkningen i övrigt (mot ). Deprivatanställda är underrepresenterade (mot av befolkningen iövrigt). Nämndemännenhar i allmänhet högre inkomster än befolkningen i övrigt. Denvanligaste tjänstgöringsfrekvensen bland tingsrättsnämndemännen är 11 20 dagarom året (). av nämndemännen tjänstgör mer än så. I allmänhet ärtjänstgöringen fastlagd i halvårs- eller helårsscheman, jämnt fördelad överåret. Andelen nämndemän med hög tjänstgöringsfrekvens är störst i de äldreåldersgrupperna. Åtskilliganämndemän har andra offentliga uppdrag vid sidan av nämn-demannauppdraget.Nästan var fjärde nämndeman har mer än tre andra uppdrag. Deallra flesta av de nämndemän som förvärvsarbetar får avdrag med hela lönen förde dagar de tjänstgör som nämndemän. Undantaget är främst de statligtanställda, som endast får avdrag med högst av lönen. Det nuvarandenämndemannaarvodet, , motsvarar löneavdraget vid en årsinkomst av drygt55 . De flesta förvärvsarbetande nämndemän har högre inkomster. Rapporten är föremål föröverväganden inom . har i ett avlämnat delbetänkande (SOU 1982:5) Deförtroendevalda i kommuner och landstingskommuner behandlat bl. a. deförtroendevaldas ekonomiska förmåner. I betänkandet föreslås bl. a. att det ikommunallagen skall öppnas möjlighet för fullmäktige att besluta om ersättningför föriorad arbetsförtjänst. Betänkandet är f n. föremål förremissbehandling. Utskottetkan således konstatera att nämndemannakåren inte är så allsidigt sammansatt somär önskvärt och att den av utskottet uttalade tveksamheten införrådande förhållanden har visat sig vara berättigad. Utskottet utgår från attde fortsatta övervägandena inom med anledning avprojektgruppens arbete leder till sådana förslag till ändringar i gällandeordning eller till andra åtgärder som kan befinnas erforderliga för attsäkerställa en allsidig rekrytering och att övervägandena med anledning avkommunaldemokratiska kommitténs förslag beaktas härvid. Med det sagda avstyrkerutskottet bifall till motion 664 i här behandlad del. Individuell rösträtt för nämndemän I motion 664 framförs uppfattningen attnämndemännen i tingsrätt bör fä individuell rösträtt. Nämndemänneni hovrätt, länsrätt, mellankommunala skatterätten och kammarrätt harindividuell rösträtt. När nämndemän medverkar i länsrätt och mellankommunalaskatterätten består rätten enligt huvudregeln av tre JuU1981/82:40 6 nämndemän och en lagfaren domare. I kammarrätt och hovrättbestår rätten, när nämndemän deltar, vanligen av två nämndemän och tre lagfarnadomare. 1 tingsrätt deltar nämndemän i rättskipningen i brottmåloch i familjemål. Vanligen består rätten av fem nämndemän och en lagfarendomare som ordförande. Om det framkommer en annan mening än ordförandens gällerden om minst fyra nämndemän förenar sig om den. I det praktiskt sett mestbetydelsefulla fallet med två meningar som står emot varandra innebär dennaomröstningsregel i sak detsamma som om individuell rösträtt hade gällt medutslagsröst för ordföranden. ' En fullt ut genomförd individuell rösträtt tillämpas itingsrätt när rätten består av enbart lagfarna domare. Detsamma gäller ihovrätt oavsett om rätten består av enbart lagfarna domare eller av lagfarnadomare och nämndemän. För omröstning vid individuell rösträtt finns enmajoritetsregel enligt vilken den mening skall gälla som omfattas av mer änhälften av rättens ledamöter. När denna regel inte kan tillämpas gäller olikabestämmelser för tvistemål och brottmål. För tvistemål gäller att ordföranden har utslagsröst.Särskilda regler gäller om det framkommer flera än två meningar och ingen avdem skall gälla på grund av majoritetsregeln eller regeln om ordförandens utslagsröst. Om vid omröstning i brottmål en mening inte får majoritetgäller vid lika röstetal den mening som är den lindrigaste. Kan vid likaröstetal ingen mening anses som lindrigare har ordföranden utslagsröst. Lagens nuvarande ståndpunkt är att villkorlig dom,skyddstillsyn, skyddstillsyn jämte fängelse samt överlämnande till särskildvård inte är att anse som lindrigare än fängelse och inte heller inbördes kangraderas i svårhet. Detta innebär att ordförandens utslagsröst fälleravgörandet vid lika röstetal för exempelvis fängelse och villkorlig dom. Liksom beträffande omröstningen i tvistemål finns detkompletterande bestämmelser för fall då flera än två meningar framkommer omingen av dem skall gälla. Om reglerna om individuell rösträtt gällde för tingsrättsammansatt av fem nämndemän och ordförande skulle det inte innebära någonskillnad i sak mot f n. i fråga om tvistemål där endast två meningarframkommit. När flera meningar än två framkommit i tvistemål skulle utgångendock kunna bli en annan. I fråga om brottmål skulle utgången inte heller bliannan när endast två meningar framkommit och majoriteten anslutit sig till denena eller när vid lika röstetal omröstningen gäller två påföljder av vilkaingen kan anses lindrigare än en annan. I de fall omröstningen vid lika röstetal gäller tvåpåföljder av vilka den ena anses lindrigare än den andra skulle däremotutgången kunna bli en annan om individuell rösträtt fillämpades i tingsrätt.Den lindrigare me- JuU1981/82:40 7 ningen skulle nämligen gälla om tre nämndemän förenar sigom den mot ordföranden och två nämndemän. Enligt de regler som gäller förtingsrätt fäller ordförandens utslagsröst avgörandet i ett sådant fall. När ibrottmål flera meningar än två framkommit skulle utgången också kunna bli enannan om individuell rösträtt tillämpades. De nuvarande omröstningsreglerna har i huvudsak gälltsedan den 1 januari 1971, då den av riksdag beslutadeunderrättsreformen genomfördes. lagstiftningsärende diskuteradesfrågan om individuell rösträtt för nämndemännen i tingsrätt.Departementschefen anförde i denna fråga bl. a. att man inte kunde bortse fråndet uppenbara förhällandet att den lagfarne domaren genom utbildning ochträning och genom att han är den i målet bäst insatte har större möjligheter änden enskilde nämndemannen att komma till ett materiellt riktigt resultat. Detvar därför enligt departementschefen inte naturligt att hävda att varjenämndeman borde betraktas som en med yrkesdomaren jämställd med-domare (prop.1969:44). behandlade utskottet en motion som gällde dentidigare nämnda regeln att vid individuell rösträtt bl. a. villkorlig dom ochskyddstillsyn inte är att anse som lindrigare än fängelse. Utskottet fann attomröstnings-regeln vållade svårigheter i praktiken och att den liksom vissaandra processuella regler som bygger på samma betraktelsesätt kunde leda tillresultat som framstår som stötande för rättsuppfattningen. Därför borderegelsystemet ses över i lämpligt sammanhang. a. med hänsyn till att fråganom olika påföljders svårhet beräknades bli aktualiserad inom regeringskanslietavstyrkte utskottet bifall till motionen (JuU 1977/78:6). behandlade utskottet en motion om införande avindividuell rösträtt för nämndemän i tingsrätt. Utskottet ansåg att uttalandenai lagstiftningsärende alltjämt hade giltighet. Utskottet anfördevidare att frågan har ett nära samband med uppbyggnaden av påföljdssystemetdärigenom att omröstningsreglerna vilar pä bl. a. uppfattningen att det i storutsträckning inte är möjligt att göra en objektiv jämförelse mellan olikapåföljder med hänsyn till svårhetsgrad. Utskottet erinrade om att denna uppfattning i enlighet med vad som framkommit i det ovan nämnda ärendet var omstridd, och att omröstningsreglerna enligt utskottet i den del de vilardärpå vållade svårigheter i praktiken. Ett system med individuell rösträtt förnämndemän i tingsrätt skulle enligt utskottet leda till liknande svårigheterdär. Utskottet anförde avslutningsvis att sambandet mellan den straffrättsligalagstiftningen och omröstningsreglerna samt de tillämpningssvårigheter dessaregler i sin nuvarande utformning medför utgjorde skäl för att inteaktualisera frågan om individuell rösträtt innan resultatet av pågåendestraffrättsliga överväganden förelåg. Härför talade också enligt utskottet detförhållandet att skillnaden mellan de tvä systemen i praktiken varförhållandevis ringa. JuU 1981/82:40 8 Utskottetavstyrkte således bifall fill mofionen (JuU 1977/78:33). (Ju 1979:04) skall enligt sina direktiv bl. a. överväga frågan om påföljdersinbördes svårhet (kommittéberättelsen 1980 del II s. 45). Kommittén beräknasavsluta sitt arbete . Ipromemorian (Ds Ju 1981:18) Underrätternas sammansättning föreslogs bl. a. attantalet nämndemän i tingsrätt skulle minskas till normalt tre och attnämndemännen därvid skulle fä individuell rösträtt. I dessa delar harpromemorian avskrivits från vidare handläggning. I fråga om individuellrösträtt för nämndemän anfördes i promemorian bl. a. att det oavsett resultatetav övervägandena rörande påföljders inbördes stränghet fick anses lämpligt attäven i brottmål vid tingsrätt låta den lindrigare meningen gälla; från dennasynpunkt kunde det alltså inte anses föreligga något hinder mot att införaindividuell rösträtt för nämndemän. Utskottetanser att de bedömningar som gjordes lagsfiftnings-ärende och i 1978års motionsärende alltjämt har giltighet. Utskottet avstyrker därför bifalltill motioti 664 i nu behandlad del. 1. beträffandeinrättande av tjänster att bemyndigarregeringen att vid var och en av hovrätten över och ochhovrätten för inrätta en ordinarie tjänst för hovrättslagman iFo 32 och en ordinarie tjänst för hovrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning,i Fo 29, att medanledning av regeringens förslag och med anledning av motion 1981/82:664 idenna del (yrkande 7 delvis) och motion 1981/82:1231 i denna del (yrkande 1)till Allmänna domstolarna för /83 anvisar ett förslagsanslag av823 , 3. beträffandenämndemännens tjänstgöringsförhållanden att avslårmotion 1981 /82:664 i denna del (yrkande 9), 4. beträffandeindividuell rösträtt för nämndemän att avslårmotion 1981/82:664 i denna del (yrkande 10). Regeringen harunder punkt D 3 (s. 6671) föreslagit att till Allmännaförvaltningsdomstolarna för /83 anvisa eU förslagsanslag av . JuU1981/82:40 9 1 motion 1981/82:664 av m. fl. (s)hemställs såviu nu är i fråga au som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i mofionen anförts angående den i proposifion 1981/82:100aviserade minskningen av antalet nämndemän (yrkande 7 delvis). I motion 1981/82:925 av () hemställsatt som sin mening uttalar att lokalisering av länsrätten i Kalmarlän bör ske kommun. I mofion 1981 /82:1231 av m. fl. (vpk)hemställs såvitt nu är i fråga att under bilaga 5, D 3. Allmännaförvaltningsdomstolarna, beslutar att anvisa ett med . iförhållande till regeringens förslag förhöjt belopp avseende ersättning tillnämndemän (yrkande 2). Regeringens förslag till medelsberäkning underdenna punkt innebär en ökning av anslaget med 37 milj. kr. i förhållande tillanslaget för innevarande budgetår. Beträffande anslagsposten Ersättning tillnämndemän föreslås dock en sänkning med 0,6 milj. kr Det anmärks ibudgetpropositionen att det rör sig om en preliminär beräkning i avvaktan påen särproposition om underrätternas sammansättning. I denna sak hänvisasfill vad som anförts under rubriken i punkt 2 i dettabetänkande. Departementschefen uppger att för länsrätternas del har beräknatsen besparing av 1,5 milj. kr. genom en minskning av antalet nämndemän ilänsrätt från fyra till tre. Imotionerna 664 och 1231 framställs yrkanden av innebörd att anslaget rörandeersättning till nämndemän för nästa budgetår skall beräknas med utgångspunkt iden ordning som f. n. gäller beträffande antalet nämndemän i länsrätt. Enligtregeringens beslut kommer något regeringsförslag om attminska antalet nämndemän i länsrätt inte att läggas fram. Medhänvisning till det anförda får anslagsposten Ersättning till nämndemän förasupp fill ett med 0,9 milj. kr. i förhållande till innevarande budgetär förhöjtbelopp, dvs. till ett med 1,5 milj. kr. i förhållande till regeringens förslagförhöjt belopp. Önskemålet i motionerna är därmed tillgodosett. Utskottettillstyrker i övrigt regeringens förslag till medelsberäkning. Utskottetföreslår att till Allmänna förvaltningsdomstolarna för /83anvisas eU förslagsanslag av . JuU1981/82:40 10 Lokalisering av länsrätten i län I motion 925 hemställs att uttalar sig för attlänsrätten i län bör lokaliseras till kommun. I budgetpropositionen redovisar chefen förjustitiedepartementet att han funnit skäl att närmare studera möjligheterna attomlokalisera tvä länsrätter, nämligen länsrätten i ochlänsrätten i län. I fråga om länsrätten i län angerdepartementschefen att det har ifrågasatts att flytta domstolen från Kalmartill . Han förklarar sig senare återkomma till regeringen i frågan omuppdrag åt att utreda lokalförsörjningsmöjligheterna iKalmar och . Enligt departementschefen bör vid dettaarbete utgå från att en omlokalisering till kan komma att omfattalänsstyrelsens besvärsenhet, länsrätten eller bådadera. Han förordar attbyggnadsstyrelsen i sin kartläggning samråder med , länsstyrelsenoch de båda berörda kommunerna. Sedan redovisat resultatet avsitt arbete får enligt departementschefen lokaliseringsfrågan anmälas på nyttför regeringen. Frågan om en lokalisering av länsrätten i län tillNybro är som framgår av det anförda aktualiserad i regeringen och får närmareövervägas sedan man fått en helhetsbild av lokalsituationen i de båda orterna.I det läge saken nu befinner sig bör enligt utskottets mening integöra något sådant uttalande om lokaliseringen som motionären efterlyser.Utskottet avstyrker bifall till motion 925. 1. beträffande medelsberäkningen attriksdagen med anledning av regeringens förslag och med anledning av motion 1981/82:664 i denna del (yrkande 7 delvis) och motion 1981/82:1231 i denna del(yrkande 2) till Allmänna förvaltningsdomstolarna för /83anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffande lokalisering avlänsrätten i län an avslår motion 1981/82:925. Bostadsdomstolen ochhyresnämnderna m. m. Utskottet tillstyrker re geringens förslag under punkt D 4 (s. 71 och 72) och hemställer att till Bostadsdomstolenoch hyresnämnderna m. m. för /83 anvisar eU förslagsanslag av . Utrustning till domstolar m. m.Utskottet tillstyrker regeringens för slag under punkt D 5 (s. 73) och hemställer att till Utrustningtill domstolar m. m. för /83 anvisar ett reservationsanslag av . JuU 1981/82:40 11 Byggnadsarbeten för domstolsväsendet. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt D 6 (s. 7375) och hemställer 1. att bemyndigar regeringen att besluta ombyggnadsarbeten för domstolsväsendet inom de kostnadsramar som förordats ipropositionen, 2. att till Byggnadsarbeten för domstolsväsendetför /83 anvisar ett reservationsanslag av . Närvarande:Bertil (), (), (), (), HansPetersson i (fp), (), (), (), (), i (s), (),(), () och ().