bet · G501NU41 · 1981-12-31 00:00:00 — Datatekniken skall också utnyttjas för att underlätta en jämnareregional spridning av sysselsättningen. Med vad utskottet här har anfört anserutskottet att motion 1981/82:816 (s) till viss del blir tillgodosedd. Någotsärskilt uttalande från anser utskottet inte vara erforderligt idetta ämne. Verkstadstekniskautvecklingscentra och CAD/CAM-centraler På gmndval av ett förslag från data- ochelektronikkommittén föreslås i propositionen (bilaga 5 s. 6 f.) dels attregionala Verkstadstekniska utvecklingscentra skall inrättas på vissa ortermed teknisk högskola, dels att s. k. CAD/CAM-centraler skall byggas upp.- NU 1981/82:41 11 De Verkstadstekniska utvecklingscentra avses bildaen länk mellan högskoleforskningen och den praktiska industriellaverksamheten. Fem huvuduppgifter anges för dessa utvecklingscentra, nämligen(1) att samordna och komplettera högskoleforskningen, (2) att främjaforskningssamverkan mellan högskolor och industri, (3) att främja industrielltutvecklingsarbete, (4) att främja teknikspridning, (5) att bedrivateknikbevakning och teknikvärdering. Motbakgmnd av bl. a. betydelsen av att kvalificerad personal blir tillgängligmenar industriministern att det är nödvändigt att både begränsa och koncentrerainsatserna. Således föreslås i propositionen att uppbyggandet avVerkstadstekniska utvecklingscentra skall begränsas till , Stockholmoch . Organisatoriskt föreslås att dessa utvecklingscentra byggs uppkring (bilaga 5 s. 6). Ettteknikområde som snabbt håller på att få mycket stor betydelse för svenskverkstadsindustri är CAD/, framhålls det i propositionen. I datorstyrdakonstmktionssystem, CAD-system (Computer Aided Design), utnyttjas datorer föratt rationalisera olika faser av rit- och konstruktionsarbetet. Med avsesdatorstyrd beredning (Computer Aided ). Begreppet beredninginnefattar alla arbetsmoment som ligger mellan konstmktionsarbetet ochtillverkningen. Idata- och elektronikkommitténs förslag sågs att en första uppgift för deVerkstadstekniska utvecklingscentra skall vara att i samarbete med högskolornainrätta regionala s. k. CAD/CAM-centraler. Enligt propositionen (bilaga 5 s. 8)bör CAD/CAM-centraler i första hand byggas upp på de högskoleorter där manredan nu bedriver avancerad forskning och utveckling inom området.CAD/CAM-centralernas uppgifter skulle vara att etablera forskningssamverkanmellan industrin och högskolan, bedriva industriellt utvecklings- ochanpassningsarbete och genomföra olika teknikspridningsinsatser. Medhänvisning till svårigheter att i inledningsskedet skaffa kvalificerad personalföreslår regeringen att CAD/CAM-centraler inrättas endast i och Linköping.Med stöd av STU bedrivs där redan forskning och utveckling inom området, främstvid tekniska högskolan i och vid universitets tekniskafakultet. Hurden organisatoriska anknytningen till de Verkstadstekniska utvecklingscentra och av CAD/CAM-centralema i detaljskall se ut är det enligt propositionen för fidigt att avgöra; detta skulle detfå ankomma på regeringen att bestämma. är en självständig juridisk person, och det behövs förhandlingarmellan huvudmännen om anknytningen till institutet och om finansieringsfrågorm. Av propositionen framgår att industriministern avser att föreslåregeringen att ge STU i uppdrag att dels inleda sådana förhandlingar med syfteatt få fram ett förslag till organisation för NU 1981/82:41 12 Verkstadstekniskautvecklingscentra och CAD/CAM-centraler i enlighet med vad industriministernhar förordat, dels ansvara för de praktiska arrangemang som uppbyggnaden av denämnda centra medför. Förhand-hngarna skulle också avse industrins finansiellamedverkan. socialdemokratiska partimotionen 1981/82:2408 sägs beträffandeVerkstadstekniska utvecklingscentra att det bör vara möjligt att gå längre änsom anges i propositionen. Motionärerna föreslår därför att sådanautvecklingscentra inrättas även i och . Den takt i vilken utbyggnadensker och den organisatoriska ram som läggs fast måste dock bestämmas utifrån bl.a. tillgången på kvalificerad personal, anför motionärema. De uttalar också attdet bör vara en ambition att utöka antalet CAD/CAM-centraler så snart dettabedöms vara rimligt med hänsyn till personaltillgången. De ser det somsärskilt angeläget att CAD/CAM-tekniken på ohka sätt sprids till företagen. STUföreslås få i uppdrag att i samarbete med industriverket undersökaförutsättningarna för att etablera decentraliserade CAD- eller CAD/CAM-enheterför en spridning av tekniken till mindre och medelstora företag. Motionärernaföreslår att skall uttala sig för detta. Imotion 1981/82: 2407 (m) föreslås att ett verkstadstekniskt utvecklingscentmmskall inrättas vid Lunds universitets tekniska fakultet. a. till den verksamhet som bedrivs inom elektronikgmp-pen i och tillde övriga engagemang på det data- och elektroniktekniska området som finns vidden tekniska fakulteten i . Från Lunds universitets sida har man i sambandmed utskottsbehandlingen lämnat närmare upplysningar på denna punkt ochunderstmkit önskemålet om att ett verkstadstekniskt utvecklingscentrum skallkomma till stånd även i . Utskottetbehandlar här först förslagen beträffande Verkstadstekniska utvecklingscentra.Utskottet delar den uppfattning som har kommit till uttryck i såvälpropositionen som i här aktuella motioner att sädana centra kan komma attutgöra en viktig länk mellan högskoleforskningen och den praktiska industriellaverksamheten. Den takt i vilken utbyggnaden av utvecklingscentra skall ske börpåverkas av möjligheterna att få tillgång till kvalificerad personal. Regeringensförslag om inrättande av utvecklingscentra i , och Göteborgfår ses som en första etapp. I detta sammanhang vill utskottet erinra om att regeringeni proposition 1981/82:113 (s. 163) har anmält sin avsikt att en fihal skall byggas upp i med hjälp avmedel från den medelsram för sysselsättningsfrämjande åtgärder i Norrbottenslän som föreslås i nämnda proposition. En sådan åtgärd skulle till viss deltillgodose önskemål i den socialdemokratiska partimotionen. Så snartförutsättningar föreligger bör ett verkstadstekniskt utveckUngscentmm inrättasäven i . Utskottet föreslår att gör ett uttalande av dennainnebörd. NU 1981/82:41 13 tillgodosesmotion 1981/82:2408 (s) i ifrågavarande del och motion 1981/ 82:2407 (m). Utskottetser positivt på förslaget i propositionen om att CAD/CAM-centraler skallinrättas i och . CAD/CAM-tekniken torde komma att få storbetydelse för den produktionstekniska utvecklingen . har uttalat beträffande de verkstads-tekniska utvecklingscentra ärdet av vikt att man vid utbyggnaden av CAD/ CAM-centralema beaktarmöjligheterna att skaffa kvalificerad personal. Ytterligare erfarenheter tordeerfordras innan fler sådana centraler inrättas. Utskottet fömtsätter attregeringen genom STU och statens industriverk undersöker möjligheterna till enspridning av CAD/CAM-tekniken till mindre och medelstora företag. Utskottetanser mot bakgmnd av det anförda inte att det erfordras något riksdagensinitiativ till inrättande av decentraliserade CAD/CAM-enheter, såsom föreslås iden socialdemokratiska partimotionen. Denna avstyrks således i här aktuell del. Utskottetbehandlar i ett följande avsnitt frågan om hur utbyggnaden av Verkstadstekniskautvecklingscentra och CAD/CAM-centraler skall finansieras. Väd som i övrigtanförs i det nu berörda avsnittet i propositionen föranleder inte utskottettill några ytterligare kommentarer. I propositionen föreslås (bilaga 5 s. 9) aft eUproduktionstekniskt utveckUngscentmm för processindustrin skaU Inrättas meddet syfte som har angivits av data- och elektronikkommittén. Syftetär alltså att öka effektiviteten vid utvecklingen och användningen avdatorstödda tillämpningar och att stödja de olika branschernas kunskapsuppbyggnad.Centret avses verka som en förmedlande länk mellan högskolor,branschforskningsinstitut och industri på områden som är eller med visskomplettering och anpassning kan bli generellt tillämpbara. Organisatoriskt föreslåsatt centret skaU vara en självständig, kollektivt finansierad organisation. Detframgår av propositionen att regeringen anser att organisationsfrågan börövervägas ytterligare. En anknytning tUl bl. Svenska träforskningsinstitutetkan enligt industriministern diskuteras. Han anmäler sin avsikt att föreslåregeringen att uppdra åt STU att ta upp förhandlingar med berörda organ och isamarbete med dem utarbeta förslag till en för centret lämplig lokalisering,organisation, finansiering m. m. Imotion 1981/82:2401 (s) sägs att de positiva förutsättningar som finns inomUppsala högskoleregion bör beaktas när det första produktionstekniskautveckUngscentret byggs upp för processindustrin. I denna region, som omfattarUppsala, , , , och ,finns, anför motionärerna, vid i NU 1981/82:41 14 Uppsalaen betydande del av landets kunnande inom elektronikens och datorteknikensområden. Vidare finns flera av de mest erfarna industrierna, av vilka ASEA ochSandvik AB är de främsta exemplen. Inom regionen har redan ett samarbetebörjat etableras mellan högskola och näringsliv. Mot denna bakgrund föreslårmotionärerna att ett produktionstekniskt utvecklingscentmm för processindustrinskall förläggas till högskoleregion och bygga på det samarbete somredan har påbörjats. Utskottetdelar regeringens uppfattning att organisationsfrågan behöver övervägasytterligare. Det finns enligt utskottets mening inte anledning för riksdagenatt nu uttala sig om den lämpligaste lokaliseringen av ett produktionsteknisktUtveckUngscentmm för processindustrin. Motion 1981/ 82:2401 (s) avstyrkssåledes. Utskottetbehandlar i det följande avsnittet frågan om medelsbehov för arbetet medutvecklingscentrets lokalisering, organisation m. m. Vad som i övrigt anförs omdenna institution i propositionen (bilaga 5 s. 9) föranleder inga kommentarerfrån utskottets sida. I propositionen beräknas medelsbehovet förVerkstadstekniska utvecklingscentra och CAD/CAM-centraler till 14 milj. kr.för /83. Medlen avses täcka viss utmstning samt löner för etttiotal personer . I och finns redansektioner av . Industriministernförordar därför att de medel som ställs till förfogande till övervägande delskall destineras till uppbyggnad av ett verkstadstekniskt utveckUngscentmm iLinköping. Fördelningenav resurser meUan CAD/CAM-centraler och Verkstadstekniska utvecklingscentrabör enligt industriministern bedömas av . Utmstningsinvesteringarna vid CAD/ CAM-centralerna föreslåsdelfinansieras av högskolan. För /83 beräknas medelsbehovet förarbetet med lokalisering, organisation m. m. för ett produktionsteknisktutvecklingscentmm för processindustrin till 1 milj. kr. För här angivna ändamålföreslår regeringen således att för /83 anvisar ettreservationsanslag av 15 milj. kr. socialdemokratiska partimotionen 1981/82:2408 begärs att 10 milj. kr.utöver det belopp som regeringen har föreslagit skall anslås för dels enutbyggnad av Verkstadstekniska utvecklingscentra i enlighet med vad som anförsi motionen, dels förberedelsearbete för uppbyggnad av decentraliseradeCAD/CAM-enheter (se s. 11). Vänsterpartietkommunisterna föreslår i motion 1981/82:2409 att skall avslåregeringens förslag om medelstilldelning för det här aktuella ändamålet.Motionärerna säger att riskerna med den typ av organ som regeringen föreslår ärbetydande. I stället för att bli till hjälp för små och NU 1981/82:41 15 medelstoraföretag är det sannolikt att dessa utvecklingscentra enbart kommer att stå tilltjänst för storföretagen, anför de. Forskning och utveckling vid högskolornakommer vidare sannolikt att i än högre grad styras av den etableradestorindustrin. En viss försiktighet och avvaktande håUning visaviCAD/CAM-tekniken är också nödvändig, menar motionärema. Utskottethar inga erinringar mot vad som anförs i propositionen (bilaga 5 s. 9) ommedelstiUdelning för inrättande av Verkstadstekniska utvecklingscentra ochCAD/CAM-centraler och för arbetet med ett produktionsteknisktutvecklingscentmm för processindustrin. Regeringens förslag är enligtutskottets uppfattning väl avvägt med hänsyn till det avsedda ändamålet. Någraytterligare resurser utöver vad regeringen har föreslagit anser utskottetsåledes inte vara erforderliga under nästkommande budgetår. UtskottettiUstyrker alltså regeringens förslag att 15 milj. kr. skall anvisas för dettaändamål under /83. Därav följer att utskottet avstyrker motion1981/82:2408 (s) i här aktueU del. Av det anförda framgår också att utskottetavstyrker motion 1981/82:2409 (vpk) i nu behandlad del. Anslagetbör enligt utskottets mening mbriceras Stöd till visst produktionsteknisktutvecklingsarbete, m. m. Styrelsen för teknisk utveckling har, sägs i densocialdemokratiska partimotionen 1981/82:2408, en viktig roll vad gällermöjUgheterna att få till stånd vissa av de tekniska utvecklingsprojekt som ärnödvändiga för att nå den eftersträvade industriella tillväxten på dator- ochelektronikområdet. Motionärernaanger tre delområden inom vilka STU enligt deras mening bör svara för merdirekta insatser. Det gäller utvecklingen av dels givarteknologi, delsoptoelektronik, dels s. k. semicustomdesign-teknik inom halvledarområdet. Beträffandegivarteknologi erinrar motionärerna om att STU f. n. arbetar med en särskildrapport inom detta område. De föreslår att STU skall ges i uppdrag att ianslutning till att rapporten färdigställs lämna förslag till hur resurserskall omprioriteras till detta område och beräkna vilka ytterligareresurstillskott som kan erfordras för att tillgodose vissa minimibehov. Optoelektronikenutgör ett framtida teknologiskt expansionsområde inom data- ochelektronikområdet av mycket stor omfattning, anförs det vidare i motionen. Deninhemska basen på detta område borde breddas, med sikte på en störreindustriell verksamhet . Motden angivna bakgmnden föreslår motionärerna att av regeringen skaUbegära förslag till hur detta mål skall kunna nås. Regeringen föreslås ocksåredovisa en bedömning av vilka typer av utvecklingspro- NU 1981/82:41 16 jektsom är mest angelägna och ange vilka åtgärder som kan vidtas för att sprida enstörre kännedom om optoelektronikens potential utanför den snäva krets avföretag som är aktiva på området. Ifråga om semicustomdesign-tekniken anför motionärerna att staten via STU börmedverka tiU att denna typ av teknik utvecklas inom landet. En lämplig vägskulle vara att STU får möjlighet att bidra till finansieringen avgrundläggande konstmktionsarbete. Det statliga bidraget bör enligt motionäremautgöra högst hälften av totalkostnaden för gmndutvecklingen. De föreslår att 5milj. skall anvisas för detta ändamål. Idetta sammanhang viU utskottet erinra om att en stor del av statens stöd tillteknisk forskning och utveckling i samhälle och näringsliv kanaliseras genomSTU. beslutade om riktlinjer beträffande omfattningen ochgenomförandet av verksamheten vid STU (prop. 1980/81:130, NU 1980/81:64, rskr1980/81:425). Enligt dessa riktlinjer skulle sammanlagt 1774 milj. kr. satsaspå STU:s stöd till forskning och utveckling under treårsperioden1981/82-1983/84. En betydande del av denna satsning avser s.k. prioriteradeområden. Till dessa områden hör elektronik och datateknik. En annan viktig delav STU:s insatser görs i form av ramprogram för kunskapsutveckling. Ett avramprogrammen avser elektronik och elektrooptisk komponentteknologi och ettannat är datorstödd konstmktion och tillverkning. STU genomför f. n. enutredning om utvecklingstrender m. m. inom givartekniken. Utredningen beräknasbli klar . Utskottet har erfarit att STU med den nämndautredningen som bas avser att planera ett forsknings- och tillämpningsprogrami samråd med branschorgan och den mättekniska industrin. Ett förslag till ensådan plan kommer att redovisas i STU:s nästa treårsplan. F.n. stöder STUdelområdet givarteknik bl. a. inom ramen för sitt stöd till grundläggandeteknikutveckling och tillämpad teknikutveckUng. Utskottetvill betona att utvecklingen av givarteknologin är av stor betydelse. Somframgår av vad utskottet här har redovisat ägnar STU denna utveckling enbetydande uppmärksamhet. Med hänsyn till bl. a. det pågående arbetet inom STUpå detta område och de planer som STU har aviserat ser utskottet inte anledningför att göra något uttalande med den innebörd som föreslås i motion1981/82: 2408 (s). Utskottet förutsätter därvid att regeringen följer dessafrågor. I den mån ytteriigare resurser visar sig erforderliga för ändamåletutgår utskottet ifrån att regeringen återkommer till med förslag.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet ifrågavarande motionsyrkande. STU:sstöd till elektrooptik och optik lämnas bl. a. inom ramprogrammet Elektroniskoch elektrooptisk komponentteknologi. För /83 räknar STU med attinom ramprogrammet satsa drygt 13 milj. kr. på detta område. Häri ingår ettkollektivt ramprogram för optisk forskning. Intressentkretsen för detsistnämnda programmet har breddats under den nuvarande avtalsperioden. Antaletindustriella intressenter i Stiftelsen för NU 1981/82:41 17 optiskforskning har utvidgats från tre tiU 26. En översyn av ramprogrammet görs f.n. av datadelegationen på uppdrag av industridepartementet. Utskottethar erfarit att svenska industriföretag har tagit upp en dialogmed STU rörande ett antal större projekt inom elektrooptiken. Det gäller såvälkunskapsutveckling som införande av ny produktionsteknik. STU anser sigemellertid f. n. inte ha tillräckliga resurser för att kunna medverka tiU attdessa projekt kan startas. Däremot finns utrymme för ett antal mindre projekt.Ytterligare planer på insatser inom detta område bearbetas av STU i en studieav optoelektronikens utvecklingstrender. Denna studie kommer att publicerasunder . Somframgår av vad utskottet här har redovisat pågår inom ramen för bl. a. STU:sverksamhet olika aktiviteter i syfte att stimulera utvecklingen inomoptoelektroniken. Denna tiUhör STU:s prioriterade områden. Även tordedetta viktiga område böra få hög prioritet. Utskottet fömtsätter att regeringenföljer utvecklingen och att berörda organ framför förslag om olika angelägnautvecklingsprojekt. Utskottet anser sammanfattningsvis att syftet med motioneni denna del kan tillgodoses utan något uttalande i frågan från riksdagen.Motion 1981/82:2408 (s) avstyrks således i här behandlad del. Medsemicustomdesign-teknik avses en metod att förena de helt kund-anpassademikroelektroniska kretsarnas egenskaper - att vara inriktade på specifika behovoch att rymmas på mycket liten yta - med fördelarna hos massproduceradestandardkretsar, bl. a. ett lågt pris (se SIND 1979:7 s. 46 f.). Enligtvad utskottet har inhämtat har under kontakter förevarit mellanSTU och vissa industriföretag i syfte att utveckla denna teknik. Kontakternahar avsatt endast begränsade resultat. Utskottetanser att det finns förutsättningar för att ytterligare kontakter kan tas inomdetta område med det nämnda syftet. Inom ramen för tillgängliga resurser börsåväl STU som Industrifonden kunna stå öppen för fler sådana initiativ.Utskottet anser inte att några ytterligare medel nu bör anvisas för dettaändamål. Motionsyrkandet i detta ämne avstyrks sålunda. Imoderata samlingspartiets partimotion 1981/82:2399 begärs att regeringen skalllämna förslag tiU åtgärder syftande till att undanröja utveck-Ungshämmandefaktorer på data- och elektronikområdet. a. tiU att statens industriverk i en tidigare (s. 9) nämnd rapport(SIND 1981:5) har analyserat utvecklingsmöjligheter och utvecklingskrav försvensk elektronikindustri fram . I rapporten pekas bl. a. på vissautvecklingshämmande faktorer och ges exempel på åtgärder som bör vidtas föratt underlätta den pågående expansionen i denna bransch. Enligt motionärema börregeringen granska de frågor som har tagits upp i rapporten och återkomma tiUriksdagen med förslag syftande till att stimulera utvecklingen inom "denför svenskt näringsliv utomordentiigt viktiga elektronikindustrin". 2 1981/82. NU 1981/82:41 18 I den nämnda rapporten framhåller industriverketatt tillväxtpotentialen i den svenska elektronikindustrin är mycket stor. Olikaproblem och hinder medverkar till att försvåra tillväxten och reducera denomfattning som elektronikindustrins produktion har möjlighet att nå till år1990. Ytterst bestämmande är enligt rapporten de trösklar och begränsningarsom marknaden själv ställer upp. Mycket av detta är inte påverkbart från varesig företagens eller statens sida utan mycket stora resursuppoffringar.Påverkbara är emeUertid en rad inhemska institutionella och andra fömtsättningarför elektronikindustrins tillväxt. Industriverketser tre typer av problem eller expansionshinder som viktiga inslag i deninhemska elektronikindustrins utveckling . För det första rördet sig om genuina expansionshinder avseende teknisk kompetens, arbetskraft,komponenttillgång och institutionella förhållanden. För det andra uppstårsysselsättningsproblem i expansiv produktion, t. ex. beroende på sjunkandearbetsinnehåll eller växande krav på lokal produktion på nya marknader. För dettredje finns sysselsättningsproblemen vid krympande produktion, t. ex.TV-produktion. Hämtöver hänvisar industriverket till kravet på bredare regionalforskning och utveckUng och service samt det radikalt ökande utlandsberoendet. Verketdrar i rapporten vissa slutsatser som innebär krav på institutionella ochandra förändringar på olika områden. I punktform kan slutsatserna sammanfattaspå följande sätt: Ytterligarestöd tiU basteknologisk forskning Förbättradeförbindelser mellan tillverkare och användare Effektiviseringav den kommunala upphandlingen Insatserför utbildning och regional utveckUng Åtgärderpå handelspolitikens och försörjningsberedskapens områden Ufredningsrapportenremissbehandlas f. n. Detsynes uppenbart att statens industriverk i sin rapport tar upp frågor som är avstor betydelse för den svenska elektronikindustrins utveckUng. Utskottetfömtsätter att regeringen efter avslutad remissbehandUng och på gmndval avutredningens analys samt remissinstansernas synpunkter tar initiativ tillåtgärder som bedöms vara lämpliga för att stimulera elektronikindustrin.Motionen blir då i denna del i allt väsentligt tillgodosedd. Någonsärskild framställning till regeringen på gmndval av motion 1981/ 82:2399 (m)finner utskottet inte erforderlig. NU 1981/82:41 19 Den expanderande data- oeh elektronikanvändningenleder till försörjningsproblem av såväl fysisk som teknologisk natur, hävdasdet i den socialdemokratiska partimotionen 1981/82: 2408. Defysiska försöijningsproblemen har enligt motionärerna tre gmndläggandeorsaker. är i mycket hög grad importberoende. Halvledar-komponenternaskaraktär gör dem till mycket strategiska produkter i den internationellahandeln och politiken. Att starta en fungerande storskalig produktion medförmycket höga kostnader och stora svårigheter. Denrelativt ringa omfattningen av inhemsk halvledarindustri kan i växandeomfattning komma att göra det nödvändigt för enskilda användare att gå utanförSveriges gränser för att upphandla specialkretsar, uttalar motionärerna. Dettainnebär en risk för ett utflöde av inhemsk systemkunskap, vilket resulterar iett teknologiskt försörjningsproblem. Motionärernaföreslår att regeringen ger i uppdrag ät statens industriverk att i samarbetemed kommerskoUegium, överstyrelsen för ekonomiskt försvar, STU samt användandeoch tillverkande företag utarbeta ett konkret beslutsunderlag föråtgärder som syftar till ett godtagbart nationellt fysiskt och teknologiskt oberoendepå halvledarområdet. Ocksåi motion 1981/82:1949 (m) anläggs försörjningspolitiska aspekter på den svenskaelektronikindustrin. Motionären uttalar att ett embryo till svenskkomponentindustri borde tillskapas för att det skall bU möjligt att möta långvarigakrissituationer. Det viktigaste skälet till att en sådan första böljan tillkomponentindustri bör komma till stånd är att den skall kunna utvecklas i enkrissituation, säger motionären. De begär en utredning av denna fråga. Densvenska halvledarproducerande industrin domineras helt av ASEA-ochEricsson-koncernerna.