bet · G501NU11 · 1981-12-31 00:00:00 — Den skall även utreda och lämnaförslag till ett sådant statistik- och informationssystem som behövs för attfölja utvecklingen av de internationella investeringarna. Utredningen har avgett två delbetänkanden.nämligen (1981:33) Effekter av investeringar utomlands och (SOU 1981:43)De internationella investeringarnas effekter. I det förstnämnda betänkandetredovisas en undersökning av effekterna av svenska företags utlandsinvesteringarunder hänsynstagande till konkurrens och köparkrav. I det andra betänkandetredovisas en rapport om effekter av ,se.\ svenska företags investeringarutomlands och utländska företags investeringar i fyra svenska företag. Ytterligare tre större undersökningar har initierats avutredningen. Den första av dessa skall värdera inverkan av förändringar iutlandsproduktion på exportutvecklingen. I den andra undersökningen skallbeteendet i utlandsägda företag i jämföras med beteendet i de svenskadelarna av svenskkontrollerade multinationella företag och i svenska nationellaföretag. I den tredje studien studeras inverkan av internationellainvesteringar på sysselsättningsstrukturen i svensk industri. Samtligadelrapporter avses skola publiceras och utredningensslutbetänkande . (E 1977:03) skall enligt sina direktiv seöver den svenska valutaregleringen och valutalagstiftningen. Kommittén skallsärskilt studera tre problemområden, nämligen svenska företagsdirektinvesteringar i utlandet, värdepappershandeln och övriga finansiellatransaktioner samt den författningsmässiga valutaregleringen. NU1981/82:11 12 Kommittén har i december 1980publicerat delbetänkandet (SOU 1980:51) Valutareglering och ekonomisk politik. studerar statetts industriverkoUka aspekterav de multinationella företagens verksamhet. Verket har publiceratrapporten (SIND 1977:10) Multinationella företag i svensk livsmedelsindustrioch utredningen (SIND 1980:4) Multinationella företag: FoU-verksamhet,tekniköverföring och företagstillväxt - en studie av svenska storföretag ochutlandsägda företag i . Som ett led i förberedelsearbetet årsrevision av riktlinjer har verket vidare genomfört en undersökning av iSverige verksamma multinationella företags informationsgivning år 1977.Undersökningen (SIND PM 1979:6) hartiteln företags informationsgivning- en undersökning av hur företagen följer riktlinjer. Bokföringsnämndenhar publicerat en motsvarande undersökning avseendeförhållandena . publicerar statistik överde utlandsägda företagens verksamhet i . Den senaste rapporten(Statistiska meddelanden F 1981:7) avser förhållandena och1979. publicerar i kvartalskriften Kredit- ochValutaöversikt uppgifter om dels svenska direkta investeringar i utlandet,dels utländska direkta investeringar i . I motion 1980/81:1387 (fp) föreslåsen utredning om åtgärder för att främja utländska företags etableringar iSverige. Motionärerna vill bl.a. att frågan om särskilda exportzoner skall tasupp. De utländska direktinvesteringarna i uppgick åren1975-1980 enligt statistik till . Under sammaperiod verkställdes svenska direktinvesteringar i utlandet till ett belopp avca . Det finns f, n. omkring 1 700 svenska företag medutländskt moderbolag. Drygt 300 av dem är företag inom tillverkningsindustrin.De utlandsägda dotterföretagen sysselsätter totalt 106 000 personer, av vilkahälften arbetar inom industrin. I partihandeln återfinns över hälften avantalet utlandsägda dotterföretag och mer än en tredjedel av antalet anställdainom sådana företag. Den svenska rättsordningen kan sägas utgå från attutländsk företagsetablering är fri här i landet. I flera författningar föreskrivsemellertid undantag från denna princip. Dessa författningar har redovisats idet föregående (s. 5 f.). Av mer allmän betydelse i detta sammanhang är bl. a.bestämmelserna i lagen (1916:156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärvafast egendom m. m. Enligt denna, den s. k. lag, får utländska företaginte utan tillstånd i varje särskilt fall förvärva fast egendom i Sverige.Detsamma gäller NU1981/82:11 13 också svenska aktiebolag vilka inte i sin bolagsordninghar tagit in en s. k. utlänningsklausul som på visst sätt begränsar utrymmetför utländska intressen i företaget. av de svenska börsbolagen harutlänningsklausul. Utredningen om utländska övertaganden av svenska företagövervägde frågan om ett generellt system för kontroll avutländsk företagsetablering och utlandsägda företags verksamhet i . Idess betänkande (SOU 1978:73) Kontroll av utländsk företagsetablering i Sverigem. m. har olika meningsriktningar inom utredningen framlagt tre skilda förslagtill en lag om sådan kontroll. Den nya lagstiftningen skulle ersättabestämmelserna lag om tillståndsprövning i vissa fall då utländskaintressen vill överta svenska aktiebolag. Betänkandet har remissbehandlats.Justitieminister har i ett interpellationssvar(se s. 10) meddelat att man inom arbetar med sikte på att enproposition i ämnet skall läggas fram . Som framgår av redogörelsen i det föregående (s. 10 f.)har också flera andra offentliga utredningar behandlat frågorsom rört utländska företags investeringar i . Åven en del pågåendeutredningar har sådana frågor inom sitt arbetsområde. Utskottet vill särskiltpeka på att direktinvesteringskommittén (I 1977:06) har till uppgift bl. a. attbelysa betydelsen av de internationella investeringarnas expansion för densvenska industristrukturen både i det förflutna och framgent. Enligt sinadirektiv skall utredningen studera effekterna av såväl svenska investeringarutomlands som utländska investeringar i . Utredningen avser attpublicera sitt slutbetänkande . Flera internationella överenskommelser sotn haranslutit sig till avser internationella direktinvesteringar. Så har exempelvisgenom kapitalliberaliseringsstadga är 1961 medlemsländerna åtagit sigatt successivt avskaffa restriktioner för kapitalrörelser i den utsträckningdet behövs för ett effektivt ekonomiskt samarbete. deklaration år 1976om internationella investeringar och multinationella företag innehåller reglersom bl. a. anger att utlandsägda företag inte bör behandlas mindre fördelaktigtän nationella. I samma deklaration sägs att samråd skall äga rum om det begärsav ett medlemsland som anser att dess intressen kan ogynnsamt påverkas genomatt dess flöde av internationella direktinvesteringar berörs av åtgärder vilkaett annat land har vidtagit och vilka särskilt utformats för att främja ellerhämma internationella investeringar. Syftet med samrådet är att med vissaförutsättningar undersöka möjligheterna att i största utsträckning begränsasådana effekter. Utskottet vill framhålla att utländska direktinvesteringari medför fördelar för vårt land. Dessa består bl. a. i att utländskaföretag tillför landet nyttigheter som kapital, ny teknik och kunnande av mångaslag. Detta får i sin tur positiva effekter på sysselsättning, produktion ochbetalningsbalans. NU 1981/82:11 14 För svenska företag ärutlandsetablering i många fall en förutsättning för företagens möjligheter attupprätthålla och utveckla sin export och komma in på utländska marknader. Detär därför också av största vikt för svensk utrikeshandel att medavseende på utländska företags etablering i vårt land tillämpar en ickediskriminerande behandling inom ramen för de internationella avtal ochkonventioner som har anslutit sig till. Åven negativa effekter uppstår emellertid i vissa falltill följd av såväl utländska investeringar i som svenska investeringarutomlands. Flera av de tidigare nämnda utredningarna har tillsatts mot bakgrundav den allmänna debatten om för- och nackdelar med företagens utlandsetablering-ar.Så t. ex. görs i direktiven för direktinvesteringskommittén (I 1977:06)hänvisning till de direkta investeringarnas betydelse och behovet av ett bättreunderlag för en bedömning av vad denna utveckling får för konsekvenser. Som framgår av motionen och av vad som har redovisatstidigare i detta betänkande genomför f. n. flera länder olika aktiviteter föratt dra till sig utländska investeringar. I detta sammanhang har särskiltuppmärksammats en snabb tillväxt av antalet s. k. frizoner i den industrialiseradedelen av världen, såväl i som i . I har frågan om inrättandeav ytterligare frihamnar (frizoner) aktualiserats genom projekt iNorrköping (se s. 5) och . Utskottet finner det angeläget att internationellakonkurrensförutsättningar inte försämras. Därför finner utskottet attutvecklingen mot ett ökande antal frizoner i och förtjänar attuppmärksammas av statsmakterna. Utskottet förutsätter att regeringen pålämpligt sätt bevakar denna utveckling och dess betydelse för svenskutrikeshandel. En utgångspunkt bör härvid vara att utlandsägda företag integes förmåner som konkurrerande svenskägda företag inte åtnjuter. Utskottetutgår också från att de frågor som har tagits upp i motionen kommer att belysasi regeringens utredningsarbete. Med hänsyn till vad utskottet här har anfört föreliggerdet enligt utskottets uppfattning inte behov av något uttalande från riksdagentill regeringen med anledning av motionen. Denna avstyrks således. attriksdagen avslår motion 1980/81:1387. NU 1981/82:11 15 Närvarande: (), (), ErikHovhammar (m), (), (). (),(), (), (), BengtSjönell (c), (), HadarCars (fp), (), BirgittaJohansson (s) och (). , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjarmed "För svenska" och slutar med "regeringensutredningsarbete" bort ha följande lydelse: För svenska företag är utlandsetablering i många fall enförutsättning för företagens möjligheter att upprätthålla och utveckla sinexport och komma in på utländska marknader. Åvennegativa----- (= utskottet)----- och . Utskottet anser att utvecklingen mot ett ökande antalfrizoner i och i förtjänar att uppmärksammas av statsmakterna ochförutsätter att regeringen på lämpligt sätt bevakar denna utveckling. Den nuvarande svenska lagstiftningen om frihamnar börenligt utskottets mening inte utvidgas. Speciellt oroande vore om utländskaföretag gavs förmåner som konkurrerande svenska inte får. Det bör också vara ensvensk linje att internationellt verka för att förekomsten av industriellafrizoner (exportzoner) minskar i omfattning. De innebär ett avsteg frånprincipen om konkurrens på lika villkor och stärker dessutom de multinationellaföretagens makt över inhemska företag, fackföreningar och enskilda stater. () och () anför: En viktig princip måste vara att företag arbetar pålikartade villkor. Utländska företag skall följa det lands lagar och regler ivilket det verkar. Det vore olyckligt om man genom undantag från annarsgällande lagregler i vissa regioner skulle skaffa sig fördelar i förhållandetill andra regioner. Det är också en viktig princip att riktlinjerna ihandelspolitiken överensstämmer med det synsätt på de fattigare ländernasutvecklingsmöjligheter som vi i skilda sammanhang hävdar. Om man genom eninternationell utveckling av industriella frizoner skulle stärka demultinationella företagens övertag ytterligare så är detta ingen utveckling somär önskvärd eller kan accepteras. Då regeringen förbereder en proposition om bl. a. demultinationella företagen finns det ingen anledning att nu med anledning av dennu aktuella motionen ta ställning till "en svensk linje" i dessafrågor.