bet · G501JoU6 · 1981-12-31 00:00:00 — om nitrat i dricksvatten I motion 1980/81:778 av BengtSilfverstrand och (båda s) yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär att ett enhetligt gränsvärde för nitrathalt i dricksvattenfastställs till /1. 2. att riksdagenhos regeringen begär att kommun får ingå som testområde i projektetDricksvattenkvalitet och hälsa. Frågor om konsumtionsvattenregleras bl. a. i hälsovårdsstadgan (1958:663). är(tillsanim;ms med livsmedelsverket) central tillsynsmyndighet överhälsovårdslagstiftningens efterlevnad och har ansvaret bl. a. förkonsumtionsvattnet. Dricksvatten är enligt livsmedelslagen (1971:511) ettlivsmedel. Central tillsynsmyndighet på livsmedelsområdet iir statenslivsmedelsverk. Emellertid innefattar begreppet konsuintionsvatten ävendricksvatten. Som en konsekvens av detta stadg;ir 4 *i livsmedelslagen att"i fråga om vatten gäller denna lag endast i den mån den ej strider motvad som är särskilt föreskrivet om vatten i annan författning". 1 livsmedelskigenförekommer även vis.sa särbestämmelser om vatten vid livsmedelshantering etc. Beträffande avloppsvatten samt förorening av vattendrag,sjöar och andra vattenområden (naturvatien) finns bestämmelser ihälsovårdsstadgan och miljöskyddslagen (1969:387). Central tillsynsmyndighet påmiljöskyddsområdet är . Andra i vissa speciella vattenfrågor berörda myndigheteroch institutioner är lantbruksstyrelsen, statens kintbrukstekniskiilaboratorium, statens bakteriologiska laboratorium (SBL). st;itensmiljömedicinska laboratorium (SML) samt statens provningsanstalt. Gränsvärden m. in. Enligt meddelande nr 122 (1967)från dåv;ir;iiide mediciniilstyrelsen och veterinärstyrelsen avseendefysikalisk-kemiska vattenundersökningar finns två olika hygieniska gränsvärdenför kväveföreningar i vatten. Ett lägrevärde, nitrat (NO,) per liter, är ett indikatorvärde som är I Riksddncn t98I/82. JoU 1981/82:6 2 avsett alt fungera som en larmsignal när förorening genomexempelvis avloppsvatten föreligger. Ett högre viirde. nitrat (NO,) per liter, iirfastställt med hänsyn till risk för methemoglobinemi hos b;irn . Beträffande nitrit (NO;) i vatten gäller ett gränsvärde om0,/I. är ett av de få länder som har såväl genomförtundersökningar söm faststiillt gränsviirde. Enligt hälsovårdsstadgan (1958:663) får vatten i brunneller annan vattentäkt för konsumtionsvatten icke förorenas. 1 stadgan lämnasingående föreskrifter om regelbunden undersökning av sådant vatten, bl. a. mediivseende på nitrathalten. Hälsovårdsniimnden skall tillse att erforderliga ochskäligii åtgärder vidtas för att motverka vattenförorening etc. inom kommunen. Bestämmelser om skydd för grundvatten återfinns ivattenlagen (1918:523) , En allmän aktsamhetsregel gäller generellt.Den kan kompletteras genom att meddelar ;illniänna bestämmelserom vad som skall iakttas inom ett särskilt skyddsområde förgrundvattentillgången (VL 2:62-68). Även beträffande ytvatten ger vattenlagenmöjlighet att åstadkomma visst skydd, genom servitut (VL 2:14). Ytvattnetskyddas även av bestämmelserna i miljöskyddskigen (1969:387). Regeringen har ilagrådsremiss med förslag till ny vattenlag föreslagit enhetliga regler tillskydd för vattenförsörjningen, vare sig det giiller yt- eller grundvatten.Proposition i ärendet har aviserats till /82. har under de senaste årenhaft anledning att vid en rad tillfällen skärskåda de problem som tas upp imotionen. I samband med behandlingen av motioner om anviindningen avhandelsgödsel m. m. i jord- och skogsbruket vid 1978/framhöllutskottet med citat av ett tidigare utskottsbetänkiinde att användningen avhandelsgödsel var en förutsättning för bedrivande av ett rationellt jordbruksom tillgodoser kraven på en från privatekonomisk och samhällsekonomisksynpunkt godtagbar avkastning (JoU 1978/79:16). Intensiva jordbruksmetoder kandock. konstaterade utskottet, i en del fall få allvarliga konsekvenser frånhiilso- och miljövårdssynpunkt. I den mån sådana konsekvenser kunde styrkasdelade utskottet givetvis motionärernas oro. Med hänsyn till utformningen avdirektiven till den tillsatta naturresurs- ochmiljökommittén fann utskottet det naturligt att bl. a. de problem somsammanhiinger med den moderna produktionstekniken inom jordbruket iignadesuppriiärksamhet i ifrågavarande utredningsarbete. Även vid det därpå följande hade attta ställning till bl. ;i. en motion om dricksvattenföroreningar genomutlakningav kväve från handelsgödsel. Motionen överlämnades tillsammans med ettantal närbe- JoU 1981/82:6 3 slaktade motioner till den tillsattautredningen om användning av kemiska medel i jord- och skogsbruket (JoU1979/80:5). Utredningar m. m. Frågan om myndighetsansvaret fördricksvattnet har behandlats av hälsovårdsstadgeutredningen i betänkandetKommunalt hälsoskydd (SOU 1978:44) och av utredningen om den regionalakiboratorieverksamheten Lab 76 som i betänkandet Regional laboratorieverksamhet(SOU 1979:3) föreslagit att den centrala tillsynen över konsumtionsvattnet(dricksvattnet) skall överföras till . De frågor som behandlas i de nämnda utredningarna harremissbehandlats och bereds f. n. i . Problemetmed nitrat i dricksvattnet övervägs i flera utredningar. Naturresurs- och miljökommittén avser enligt vad somerfarits lägga fram ett delbetänkande . Betänkandet tordekomma att bl. a. innehålla en allmän redogörelse för spridningen av kväve imiljön som en illustration till komplexiteten hos miljöföroreningarna. Utredningen om användningen av kemiska medel i jord- ochskogsbruket beräknas framlägga ett betänkande om effekterna av bl. a.handelsgödsel i jordbruk och trädgårdsnäring . Enligt direktivenåren viktig del av kommitténs arbete att bedöma hälso- och miljöeffekterna avden nuvarande användningen av bekämpningsmedel och handelsgödselmedel. Inom ett av initierat forskningsprojekt.Miljökonsekvenser av odlingsåtgärder inom skogs- och jordbruk -växtnäringsläckage, kommer enligt vad som erfarits flera delprojekt attredovisas under den kommande hösten och vintern. Det gäller bl. a. delprojektenGrundvattnets nitratinnehåll och Nitratförorening i grundvatten - potentiellaoch faktiska riskområden. Projektgruppen som är knuten tilllantbruksuniversitetet har enligt sin sekreterare som ambition att finna vägaratt modifiera odlingssystemen i syfte att öka utnyttjandegraden av tillfördnäring och därigenom minska risken för förluster till yt- och grundvatten. 1 årets budgetproposition anmäldes att statensnaturvårdsverk begiirt anslag för ett forskningsprojekt kallatDricksvattenkvalitet oeh hälsa. Som skäl anförs i propositionen bl. a. atthälsorisker i sanib;md med användning av grundvatten för vattenförsörjningnumera inte kan uteslutas i vissa landsdelar. Detta gäller främst vissaintensivt odlade jordbruksområden med höga halter av nitrat i grundvattnet ochi försurade områden där risker föreligger för höga metallhalter. Utskottet har inhämtat yttrandenöver motionen från , och statensnaturvårdsverk. JoU1981/82:6 4 Socialstvrelsen framhåller att detcentrala myndighetsansvaret för konsumtionsvatten åvilar socialstyrelsentillsammans med som följaktligen har både möjlighet ochskyldighet att verka för en god vattenkvalitet. Den offentliga vattenkontrollenenligt hälsovårdsstadgan fungerar enligt styrelsens uppfattning väl. Så har t.ex. inte några negativa hälsoeffekter till följd av för höga nitrathalter ivatten kunnat påvisas i . Inga fall av methemoglobinemi har fastställts.En preliminär undersökning som utfört ger inte något belägg föratt nitrat i vatten skulle leda till högre frekvens av cancer. Systemet med två gränsvärden, ett indikatorvärde och ettrent hygieniskt gränsvärde, ansluter väl till internationell praxis. Det fyllerenligt uppfattning en viktig och väl fungerande funktion.Någon anledning att ändra detta system föreligger inte. Beträffande forskningsprojektet ochhälsa har inget att erinra mot att kommun ingår somtestområde i projektet. Styrelsen föreslår dock att behovet av ytterligareandra testområden diskuteras i samband härmed. , toxikologiska laboratoriet, anföratt det är önskvärt att nitrathalten ej överstiger NO,/l i allt kommunaltdricksvatten i landet. I statens naturvårdsverks yttrande framhålls att verketunder den senaste femårsperioden särskilt noga följt utvecklingen beträffandenitrathalter i grundvattnet. Sådana förhöjda halter orsakas av en radomständigheter, t. ex. dikningsåtgärder inom jord- och skogsbruk varavföljermineralisering i marken. schaktarbeten i tätorter, ledningar för avloppsvatten,utlakning från avfallsupplag samt gödslingsåtgärder inom jordbruket ochskogsbruket. Det kan enligt verket ofta vara svårt att entydigt avgöra vad somär källan till en viss förhöjning av nitrathalten. Inom jordbrukssektorn torde de förhöjda nitrathalter somuppmätts härstamma dels från gödsling och jordbearbetning, dels från bristandegödselvård inom djurhållningen och dels från hushållens eget avloppsvatten.Genom tillsynsarbete söker myndigheterna avhjälpa bristerna vad gäller de bådasistnämnda källorna, framhåller . På grundval av gjorda undersökningar i främst länuttalas att hög odlingsintensitet på sandjordsområden otvivelaktigt medför förhöjdanitrathalter. Höga nitrathalter i dricksvattenkan medföra hälsorisker i synnerhet för spädbarn. Barn kanfå sjukdomssymtom på grund av methemoglobinemi speciellt vid flaskuppfödning.Methemoglobinemi yttrar sig i inre kvävningssymtom genom att blodetssyreupptagningsförmåga minskas. Vad gäller ökad cancerrisk till följd av högnitrat- och/eller nitrithalt JoU1981/82:6 5 i dricksvatten finns ännu inget entydigt resultat. 1 motionen erinras om de risker för människors ochsärskilt småbarns hälsa som följer av nitrathaltigt dricksvatten. Motionärernahänvisar till att två gränsvärden för nitrathalten i dricksvatten uppställts igällande svenska anvisningar. Detta har enligt motionen skapat storvillrådighet på många håll. inte minst i hälsovårdsnämnderna. I motionenframhålls vidare att kommun torde vara ett av de mest utsatta områdenanär det gäller alltför nitrathaltigt vatten, ett förhållande som satts isamband med utlakning från kvävegödslade jordar. Utskottet finner med hänvisning till socialstyrelsensyttrande att den offentliga vattenkontrollen synes fungera väl i så måtto attinga hälsoproblem påvisats i till följd av förhöjd nitrathalt i vatten.Utskottet erinrar om att man i överväger frågan omhur denna kontroll i fortsättningen skall organiseras administrativt ochlaboratoriemäs-sigt. Det finns enligt utskottets bedömning knappast anledningatt under dessa omständigheter ta upp frågan om ändring av nuvarandegränsvärdesystem. Som inledningsvis anförts har vid skildatillfällen överlämnat motioner om dricksvattenföroreningar genom utlakning avkväve ur handelsgödsel till naturresurs- och miljökommittén resp. utredningenom användning av kemiska medel i jord- och skogsbruket. Dessa utredningarberäknas avlämna betänkanden under det närmaste året. Åven inom det av statensnaturvårdsverk finansierade projektet av odlingsåtgärderinom skogs- och jordbruk - växtnäringsläckage beräknas ett par delprojekt avintresse i förevarande sammanhang komma att redovisas under en nära framtid.Projektet och hälsa befinner sig f. n. under uppläggninginom i samråd med bl. a. företrädare för övriga nordiskaländer. Utskottet, som vill understryka angelägenheten av att hithörandeproblem ägnas fortsatt uppmärksamhet, finner i likhet med motionärerna att detär viktigt att orsaken till bl. a. förhöjda nitrathalter i olika dricksvattentäkterkan bestämmas så att åtgärder kan vidtas för att nedbringa dessa halter. påpekar kan det ofta vara svårt att entydigt avgöra vad som ärkällan till en viss förhöjning av nitrathalten. Icke minst mot denna bakgrundär det enligt utskottets mening av värde att projektet ochhälsa genomförs. Utskottet finner i och för sig åtskilliga skäl tala för attbl. a. kommun får ingå som testområde i projektet. Det torde emellertidåvila att föreskriva de närmare villkoren för projektetsgenomförande. Enligt utskottets mening får motionens grundläggande syfteanses bli tillgodosett genom de överväganden och utredningar som i detföregående redovisats. Någon ytterligare åtgärd med anledning avmotionen synes ej erforderlig. JoU1981/82:6 6 att lämnar motion 1980/81:778 utan ytterligare åtgärd. Närvarande:Einar (). (), ArneAndersson i (), (), (). HansWachtmeister (m), (), (), (),(), (). (), JanFransson (s), () och (). Maj BrittTheorin, , . , ochJan (alla s) anför Frågan om hur den offentliga vattenkontroilen skallorganiseras övervägs f. n. i . Vi förutsätter attden myndighet som får ansvaret för vattenkontrollen överväger om nuvarandegränsvärden såväl med hänsyn till hälsoaspekter som kontrollmöjlighet ärtillfyllest.