bet · G501NU33 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringen har den 4 mars 1982beslutat att under innevarande budgetår från förevarande anslag- som för detbudgetåret är uppfört med 800 milj. kr. - till utbetala i detnärmaste . I en inom industridepartementet upprättad promemoria den12 redovisas beslutets bakgrund, innebörd och konsekvenser påföljande sätt: beslöt omomfattande åtgärder i syfte att skapa förutsättningar för en konkurrenskraftigsvensk varvsindustri (prop. 1979/ 80:165, NU 1979/80:69, rskr 1979/80:405).Beslutet innebar bl. a. att med vissa förändringar ställde sig bakomSvenska Varvs strukturplan för . Målsättningen var att SvenskaVarvkoncernen skulle vara lönsam och att Svenska Varv hade attuppnå detta mål. I regeringens senaste proposition till om vissavarvsfrågor, m. m. 1980/81:131) redovisadesen revidering av de prognosersom låg till grund för strukturplanen. Den samlade bedömning som då kunde görasvar att riskerna för negativa resultatavvikelser i förhållande till dereviderade prognoserna bedömdes vara större än möjligheterna att uppnå bättreresultat. Det konstaterades vidare att försämringar av resultatet kundeäventyra ett framgångsrikt genomförande avsfrukturplanen, varför åtgärdersnabbt och kraftfullt måste sättas in om risk fanns för ytterligare resultatförsämringar.Ytterligare ägartillskott till Svenska Varv kunde nämligen inte påräknas. förutser Svenska Varv en förlust i sammastorleksordning som för , dvs. ca 1 500 milj. kr. Resultatet skulledärmed bli sämre än vad som har förutsetts. Orsakerna är bl. a. sämreräntenetto och valutaföriuster. Resultatet medför att såväl Svenska Varvssoliditet som likviditet försämras. förutser Svenska Varv enkraftig resultatförbättring jämfört med . Det bör dock understrykas attbedömningen för är preliminär. Mot bakgmnd härav har reglerna för de statliga garantiersom har lämnats till Svenska Varv avseende förlusttäckning förkundfordringar och NU1981/82:33 33 fartygsproduktion, s. k. värdegarantier, förändrats ienlighet med vad som redovisas i det följande. Fullmäktige i har genom skilda beslut avrikstlagen, (prop. 1979/80:165. NU 1979/80:69, rskr 1979/80:405)bemyndigats att ikläda staten garantier till Svenska Varv avseende förlusttäckningför kundfordringar och fartygsproduktion om sammanlagt 3 350 milj. kr. Nämnda garantier infördes fin att täcka viss delav de förluster som uppstod på varvens fartygsproduktion. Garantiernautvidgades senare till att även omfatta förluster på kundfordringar. Infriandet av garantierna har skett när slutlig förlust påfarlygsproduktion och kundfordringar har kunnat konstateras. Den 31 december1981 hade ca 1 000 milj. kr. av garantiramen infriats och utbetalats till SvenskaVarv. Infriandet av garantierna har skett i långsammare takt än vad somursprungligen förutsågs. Då varvens fartygsproduktion och kundfordringar harfinansierats med lån belastas Svenska Varv av stora räntekostnader. För attminska Svenska Varvs räntekostnader har det visat sig nödvändigt att infriagarantierna för förlusttäckning genom utbetalning från anvisat anslag förändamålet innan slutlig förlust på fartygsproduktion och kundfordringar harkunnat konstateras. Med stöd av beslut (prop.1981/82:56, NU 1981/82:13, rskr 1981/82:82) har regeringen den 4 mars 1982fattat beslut (bifogas') om utbetalning av samtliga av regeringen beviljade ochutestående värdegarantier med 2 . Detta innebär att det rubricerade anslaget om , för /83 inte behöver anvisas över statsbudgeten. Den ram för infriande av sådana garantier som anslagetavser har. som framgår av föregående avsnitt, i sin återstående del tagits ianspråk genom att regeringen beslutat om utbetalning till av ca2,. Beslutet medför att anslaget för det nuinnevarande budgetåret överskrids med ca . Regeringens beslut,vars motivering också framgår av det föregående, får till konsekvens attytterligare medel inte skäll anvisas för ändamålet. Utskottet får alltsåhemställa om avslag på regeringens förslag under denna punkt. att avslår regeringensförslag om anslag till täckande av förluster på grund av garantier till denstatliga varvskoncernen. 'Återges ej här. NU1981/82:33 34 Kostnader för skuldebrev till Svenska Varv AB.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt G 6 (s. 211) ochhemställer attriksdagen till Kostnader för skuldebrev tdl för budgetåret1982/83 anvisar ett förslagsanslag av 100 000 000 Räntestöd till varvsindustrin. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt G 7 (s. 212 f.) och hemställer att till Räntestödtill varvsindustrin för /83 anvisar ett förslagsanslag av . Avgifter för fartygskreditgarantier. Regeringen harunder denna rubrik (s. 213 f.) föreslagit att godkänna de ändrade riktlinjer föravgifter på fartygskreditgarantier som föredragande statsrådet har förordat. Representanter för har inför utskottet framfört synpunkter i denna fråga.Föreningen har också tillställt utskottet en skrivelse i ärendet. De garantier som det är fråga omavser lån som används för att finansiera produktion och försäljning vid desvenska varven. De nu gällande riktlinjerna innebär bl. a. att en avgift utgårmed , beräknat på det statliga garantiåtagandet. För de garantiersom är hänförliga till Svenska Varv AB:s fartygsinnehav utgör avgiften dock . Med hänvisning till det statsfinansiella läget och till risker för förlustpå de statliga garantierna föreslår regeringen att avgiften successivt skallhöjas till marknadsmässig nivå. För fartygskreditgarantier där kontrakt harträffats efter skulle avgiften uppgå till på detutestående garantibeloppet. Senast vid utgången av skulle avgiften hahöjts ytterligare. Riktpunkten skulle vara att avgiften då skall uppgå till 1 %på det utestående garantibeloppet. hävdari sin skrivelse till utskottet att den höjda garantiavgiften kommer attförsämra varvens möjligheter att konkurrera i en besvärlig marknadssituation.Subventionerad exportkreditgivning på OECD-villkor är allmän, sägerföreningen, och i flera länder belastas varven inte av kostnader för denstatliga kreditgivningen. Den helt dominerande delen av garantiåtagandet ärhänförligt till , påpekar . De höjdagarantiavgifterna kommer alltså att nästan uteslutande få bäras av dettaföretag. NU1981/82:33 35 faller på de privata varven kommer inte att på någotmärkbart sätt förstärka statens finanser men däremot, menar föreningen, attförsämra varvens möjligheteratt skaffa nya order. De influtna avgifterna har,anför föreningen vidare, även täckt uppkomna förluster, trots att de inte harvarit avsedda att göra detta. önskan är att skallavvisa regeringens förslag om höjning av avgifterna för fartygskreditgarantier. Regeringens förslag till ändraderiktlinjer för avgifter på fartygskreditgarantier framläggs med hänvisningtill ett uttalande av när garantisystemet infördes. Enligt dettauttalande borde en kommersiell premiesättning införas. Regeringensförslag avser i första hand en fördubbling av avgifterna, från av detutestående garantibeloppet till . De riktlinjer som regeringen önskar fågodkända innefattar emellertid att en ytterligare höjning, till , skallvara genomförd . Utskottet är med hänsyn till varvsindustrins alltjämtsvåra situation inte berett att tillstyrka regeringens förslag fullt ut. mening bör lämna den nu närmast avsedda höjningen avavgifterna till utan erinran men förbehålla sig att få ta ställning pånytt om det blir aktuellt med en ytterligare höjning. Utskottet föreslår attriksdagen gör ett uttalande till regeringen av denna innebörd. att med anledning avregeringens förslag beträffande avgifter för fartygskreditgarantier som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Närvarande: (), (), HugoBengtsson (s). (), (). (), (), (). (fp). (), (), Per (). IvarFranzén (c) och (). NU1981/82:33 36 av , , , , , och (alla s) : Förvaltningskostnader (punkt 6) . Reservanterna anser att utskottetsyttrande och héfriställan under denna punkt (s. 3 f) bort ha följande lydelse: --- (== utskottet)-- skall ske". Utskottet finner det liksom motionärerna nödvändigt attriksdagen reagerar mot den behandling som regeringen' utsätter industriverketför. Regeringens negativa inställning kommer särskilt klart till uttryck idirektiven för den pågående utredningen om industriverket, där nian på fulltallvar talar om möjligheten att ett bibehållande av veikef sorri självstäfidijgmyndighetsorganisation kan ifrågasättas. En sådan åderlåtning av industriverketsresurser för dess återstående arbetsuppgifter som den föreslagna budgetenförverket skulle resultera i är självfallet inte godtagbar. Utskottet anslutersig till motionärernas förslag att skall anvisa 5 milj. kr. utöverdet av regeringen angivna beloppet. Därigenom blir det bl, a, möjligt förverket att behålla de 15 tjänster som enligt propositionen skulle dras in. Tillsitt beslut bör foga uttalandet att den bestämt motsätter sig ennedrustning av industriverket. 1. med anledning av regeringensförslag och med bifall till motion 1981/82:1488 yrkande 3 tiW : Förvaltnings kostnader för /83 anvisar ett förslagsanslag av , 2. med bifall till motion1981/82:1488 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. forsknings- ochutvecklingsråd (punkt 22 mom. 3) Reservanterna anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 24 som börjar med "Det är" och slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse: Utskottet vill framhålla att arbetskraftssituationen iVärmlands län numera är sådan att särskilda finansiella insatser erfordras föratt stimulera länets näringsliv. a. den verksamhet som bedrivs inom detnybildade bör mot bakgrund häraverhålla statsmakternas stöd. Som framgår av motionen har stiftarna - Handelskammareni samt , och den regionala utvecklingsfonden- tillskjutit ett grundkapital, som dock inte anses som tillräckligt NU1981/82:33 37 för att finansiera de angelägna utvecklingsprojekt medanknytning till Rikssågverksskolan i , högskolan i ochBergsskolan i som motionärerna syftar på. Motionärernas önskemål börenligt utskottets uppfattning tillgodoses på denna punkt, Utskottet föreslårdärför att under industridepartementets huvudtitel till forsknings-och utvecklingsråd anvisas ett reservationsanslag av 5 milj. kr., att användasför de angivna ändamålen. Motion 1981/82:2006 (s) tillstyrks alltså idenna del. dels att utskottet under punkt 22 moment 3 bort hemställa 3. beträffandeVärmlands forsknings- och utvecklingsråd attriksdagen med bifall till motion 1981/82:2006 yrkande 1 till Värmlandsforsknings- och utvecklingsråd för / 83 anvisar ettreservationsanslag av . Villkor för statsbidrag tillbranschforskningsinstitut (punkt 22 mom. 4) Reservanterna anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 25 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"i fråga" bort ha följande lydelse: Frågor rörande arbetsmiljöns utformning har under senareår tilldragit sig allt större intresse. Det ligger i sakens natur att det är defackliga organisationerna som i första hand för fram arbetsmiljöaspekter idiskussionen om arbetsplatsernas utseende. Det kan vidare sägas vara ettsamhällsintresse att sådana frågor aktualiseras på ett tidigt stadium i enprodukts tillblivelseprocess eller vid utformningen av en arbetsplats, ommöjligt redan på forskningsnivå. Enligt utskottets mening utgör förekomsten avfackliga representanter i styrelserna för branschforskningsinstitituten engaranti för att dessa samhällsintressen tillräckligt beaktas i verksamheten.Motionärernas förslag om att statsbidrag inte skall lämnas om det inte finnssådana styrelserepresentanter framstår mot bakgrund härav som välgrundat.Utskottet tillstyrker därför motionerna i nu angiven del. dels att utskottet under punkt 22 moment 4 bort hemställa 4. beträffande villkor förstatsbidrag till branschforskningsinsti tut attriksdagen med bifall till motion 1981/82:1592 yrkande 2 och motion 1981/82:2408yrkande 22 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. NU 1981/82:33 38 4.Svensk-norskt industrisamarbete i (punkt 31 mom. 2) dels att den del av utskottetsyttrande på s. 29 som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"berörd del" bort ha följande lydelse: har intresset för industriellt samarbeteöver den svensk-norska gränsen ökat starkt. Det ökade intresset har medfört nyaetableringar av norska företag i . Vidare har Wermlandsbanken som andrasvenska bank öppnat ett särskilt Oslokontor.. läns utvecklingsfondhar bildat ett särskilt bolag, , för exportinsatser riktade i första handmot . Ett tiotal värmländska företag berörs. Kommunikationerna mellanVärmland och har underlättats genom att regeringen har givitkoncession för en flyglinje Karlskoga-Karlstad-Oslo. Detta bör främjautbyggnaden av det industriella samarbetet. Länsmyndigheterna stöder ettprojekt vari man prövar förutsättningarna för en utvidgad terminalverksamhetoch en förbättrad hantering av gods som transporteras över gränsen. Ettsärskilt gränsregionalt projekt i med inriktning påföretags- och arbetsmarknadsfrågor drivs av och fylkeskommunen. Arbetet med att intensifiera samarbetet med ärkrävande. Särskilt i inledningsfasen behövs kraftfulla ekonomiska ochpersonella insatser. Statsmakterna bör därför enligt utskottets mening på allasätt bidra till att underlätta och vidareutveckla det industriella ochgränsregionala samarbetet mellan och . Det värmländskanäringslivet, som är starkt pressat av konjunktur- och strukturproblem, är istort behov av den stimulans som ett utökat samarbete med skulle innebärapå sikt. Motionärernas förslag framstår mot denna bakgrund som välmotiverat.Den ökade satsningen bör enligt utskottets mening underlätta ochandra länsmyndigheters möjligheter till kontakter och samarbete med motsvaranderegionala organ i . Medlen bör också ge möjligheter attstödja andra - företag, kommuner och fackliga organisationer - som tarinitiativ till ett vidgat samarbete över gränsen. Med hänvisning till detanförda tillstyrker utskottet motion 1981/82:2006 (s) i här aktuellt avseende. dels att utskottet under punkt 31 moment 2 bort hemställa 2, beträffande svensk-norsktindustrisamarbete i att med bifall till motion1981/82:2006 yrkande 6 till Svensk-norskt industrisamarbete i /83 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagav .