bet · G501NU51 · 1981-12-31 00:00:00 — Övriga förslag kräver inga riksdagsbeslut. Industriministernframhåller dock att arbetsgruppens förslag om att det statsstöddaexportkreditstödet skall utformas så att svenska underleverantörers ställningstärks ligger väl i linje med beslut (prop. 1980/81:130, NU1980/81:58, rskr 1980/81:426). Det framgår också av propositionen attindustriverket har påbörjat aktiviteter av det slag som arbetsgruppen förordar,bl. a. en samordning av utvecklingsfondernas underleverantörsförmedling. Vidarestöder Industrifonden projekt med sådan inriktning som arbetsgruppen föreslår.Någon ändring av reglerna för fondens verksamhet behöver inte göras; Slutligennämns att regeringen avser att ta initiativ till en överläggning om internationelltinriktade mässarrangemang för svenska underleverantörer. Socialdemokraternatar i sin partimotion 1981/82:2309 upp underleverantörernas situation. a. förslag från de två tidigare nämnda undersökningarna omunderleverantörer. Motionärerna säger att flera av förslagen kan tillgodosesgenom de ändrade former för utveckUngsfondernas NU1981/82:51 31 stödgivning som har föreslagits. Detta kräver dock enligtmotionärerna att utvecklingsfonderna tilldelas ytterligare resurser,'en frågasom de återkommer till senare i motionen. I detta sammanhang framförs i motionen tre förslag omunderleverantörernas situation. Det gäller frågor om exportkreditsystemet,underleverantörernas beroende av stora företag och derasfinansieringssituation. När det gäller utformningen av exportkreditsystemetföreslås att regeringen skall anmodas att så snart tillräckliga erfarenheterhar vunnits genomföra en utvärdering av hur de regler som infördes genomriksdagsbeslutet har påverkat de svenska underleverantörernasexportmöjligheter. Utvärderingen bör enligt motionärerna redovisas förriksdagen åtföljd av ett eventuellt förslag till nödvändiga förändringar. Vidare upprepas i motionen ett tidigare framfört krav omen översyn av underleverantörernas beroende av stora företag. Översynen skullesyfta till att det blir möjligt utarbeta förslag till åtgärder för att stärkaunderleverantörernas ställning gentemot enskilda köpare. I motionen gesexempel pä hur detta skulle kunna ske. En annan viktig uppgift sägs vara att underlättaunderleverantörernas finansieringssituation. Motionärerna erinrar om attsocialdemokraterna har krävt att förutsättningar för enfactoringverksamhet i anslutning till de regionala utvecklingsfonderna skulleundersökas. En funktion inom eller ett organ knutet till fonderna skulle därvidfä uppgiften att överta det levererande företagets fakturor och sedan handhainkasseringen av utestående fordringar. I motionen konstateras att en dylikundersökning inte har genomförts, varför kravet upprepas i denna motion. Motion 1981/82:444 (s) avser näringspoHtiska insatser förnorra . Den del av motionen som behandlas här går ut på att norraÅlvsborg skulle bli ett försöksområde för satsning pä komponenttillverkninginom mindre och medelstora företag, framför allt inom verkstadsindustrin.Försöksverksamheten förutsätter enligt motionärerna bl. a. en kartläggning avunderleverantörsverksamheten och dess utvecklingsmöjligheter, utbildning oehfortbildning av olika kategorier av medverkande i verksamheten, utveckling avprodukter och produktionsmetoder, marknadsföring samt kontakt och samordningmellan företagen inbördes och med större företag som köpare av komponenter. I proposition 1980/81:130 (s. 136) anförde föredragandestatsrådet i fråga om andelen svenska komponenter i varor som finansieras medstatsstödda exportkrediter att regeringen avsäg att i samband med de rapporterom kreditgivningens utveckling som AB lämnar också begäraredogörelser för läget på detta område. har under våren1982 till industridepartementet redovisat en studie angående utländsktkomponentinnehåll i svensk export. Denna är nu föremål för beredning iregeringskansliet. Utskottetnoterar sammanfattningsvis att det råder stor enighet om NU 1981/82:51 32 småföretagensviktiga roll som underleverantörer. Vadsom i propositionen anförs beträffande de två utredningarna omunderleverantörernas situation kan utskottet helt instämma i. har redovisat har regeringen redan i förra åretsindustripolitiska proposition (prop. 1980/81:130 s. 136) tillkännagivit sinavsikt att följa utvecklingen inom det statsstödda exportkreditsystemet justmed avseende på de svenska underleverantörernas situation. Svensk Exportkredithar med anledning därav utarbetat en rapport i ämnet. Arbetsgruppensförslag om inriktningen av det statsstödda exportkreditsystemet ligger, såsompåpekas i propositionen (s. 189), väl i linje med beslut (prop. 1980/81:130, NU 1980/81:58, rskr 1980/ 81:426). Utskottet förutsätteratt regeringen också fortsättningsvis följer dessa frågor oeh vidtar deåtgärder som visar sig vara erforderliga. Mot bakgrund av vad utskottet här haranfört finns det enligt utskottets uppfattning inte anledning för attgöra något uttalande i detta ämne såsom föreslås i den socialdemokratiskapartimotionen. Deundersökningar som har genomförts om underleverantörernas situation harvisat på en hög stabilitet i leverantörsstrukturen. Det konstateras att detråder ett stort ömsesidigt beroende mellan köpare och säljare. Utskottetär medvetet om att det kan förekomma fall där underleverantörer, som ofta ärsmåföretag, kan ha en svår ställning gentemot sina kunder, som ofta ärstorföretag. Att detta skulle utgöra ett generellt problem som motiverar ensärskild översyn har dock de redan genomförda undersökningarna såvittutskottet har erfarit inte gett belägg för. Utskottet ställer sig således intebakom motionärernas krav på en sådan översyn. Utskottet förutsätter dock attregeringen följer frågan. Riksdagenhar tidigare pä förslag av näringsutskottet avslagitsocialdemokratiska förslag om factoringverksamhet i anslutning till deregionala utveckUngsfonderna. (NU 1980/81:64 s. 23, NU 1979/80:43 s. 46, NU1978/79:59 s. 31). Utskottet kan lika litet nu som vid tidigare tillfällenfinna några bärande skäl för att staten skulle engagera sig i factoringverksamhet.Pä detta område finns redan nu ett stort antal företag. Avvad utskottet här har anfört framgår att utskottet avstyrker motion1981/82:2309 (s) i ifrågavarande delar. Utskottetser inte heller anledning för att ta initiativ till en sådanförsöksverksamhet som föreslås i motion 1981/82:444 (s). Det torde ankomma påregionala organ att om så anses erforderligt föranstalta om den önskadeförsöksverksamheten. Motion 1981/82:444 (s) avstyrks således i denna del. Under detta avsnitt i propositionen (bilaga 4avsnitt 5) redogörs för ett förslag från data- och elektronikkommittén(1:1978:04) om s. k. produk- NU1981/82:51 33 Industriministern anför att någon nylåneform inte erfordras för ifrågavarande ändamål. Han hänvisar bl. a. till ettsenare avsnitt i propositionen som berör utvecklingsfondernas finansieringsverksamhet. har i betänkandet NU 1981/82:41 (s. behandlat frågan om lån för investeringar i datorstödd produktionsteknik.Utskottet har inga ytterligare kommentarer att göra i detta ämne. Med teknikupphandling avses en processdär utveckling ingår som en nödvändig del när en vara, en tjänst eller ettsystem upphandlas. Som sägs i propositionen (s. 191) har teknikupphandlinghittills mest varit en fråga för stora företag som kan ta pä sig rollen somhuvudleverantör och medleverantör. De små företagen finns också med men då somunderleverantörer, vanligen till huvud- och medleverantören, mera sällan tillbeställaren/upphandlaren. Denna rollfördelning gör att de små företagenföreträdesvis fungerar som tillverkare och inte som utvecklare. Det lillaföretagets insats ligger efter utvecklingsfasen. Utvecklingsarbetet blir därmeden uppgift för det stora företaget. har en stor del av deinnovationer som kommer fram sitt ursprung i småföretag. Utskottet instämmer ipropositionens bedömning att det finns skäl att från olika utgångspunkter ökateknikupphandUngen från småföretag. I fall när ett upphandlingsbehov är känt igod tid kan ett sått att stärka svenska leverantörers konkurrensförmåga varaatt lägga ut statliga utvecklingskontrakt eller studieuppdrag på möjligasvenska leverantörer. Själva upphandlingen genomförs sedan på traditionelltsätt. Som framgår av propositionen (s. 192) kan åtgärder för attstimulera teknikupphandling till stor del vidtas inom ramen för gällanderiktlinjer och anslagsvillkor för stöd till teknisk forskning och utveckling.På en punkt krävs dock beslut av , nämligen då det gäller formerna förSTU:s stödgivning, som får anses vara bundna till de former som avgavs iproposition 1977/78:111. Mot bakgrund av att dessa stödformer inte ärtillräckligt flexibla för stimulans av teknikupphandling föreslår regeringenatt, inom de ramar och riktlinjer i övrigt som har beslutat om vadgäller STU:s verksamhet, stödet till teknisk forskning och utveckling skall fåges även i annan form än enligt vad regeringen närmare bestämmer. Detbör enligt propositionen göras möjligt för regeringen att, utan att ännu engång höra , föreskriva att STU:s stöd skall få lämnas även i form avutveeklingskontrakt. Det nämns i propositionen (s. 192) att STU i skrivelsetill regeringen har hemställt om vissa ändringar i regelsystemet för STU:sstöd. STU:s skrivelse remissbehandlas f. n.. Frågor om teknikupphandling tas upp i tresocialdemokratiska partimotioner. 3 1981/82. NU1981/82:51 34 I motion 1981/82:2309 (s) begärsatt skall uttala sig för en ändring av STU:s stöd. Där sägs att STUhar en viktig roll i innovationspolitiken. Ett led i arbetet med attutvecklingsprojekt, uppfinningar m. m. skall komma vidare tillproduktionsstadiet är enligt motionärerna att formerna för deras stöd ändras såatt STU ges möjlighet att lägga ut uppdrag eller beställningar i form avutvecklingskontrakt. Enligt utskottets mening kan statliga utvecklingskontraktbidra till att stärka svenska leverantörers konkurrensförmåga. De kan sålundavara av stor industripolitisk betydelse. STU bör ges möjlighet att vid sittstöd till teknisk forskning och utveckling även kunna lägga ut sådana kontrakt.Regeringen bör inom de ramar och riktlinjer i övrigt som har beslutatom vad gäller STU:s verksamhet få föreskriva att STU:s stöd skall få lämnasäven i form av utvecklingskontrakt. Hur detta i detalj skall utformas torde detfå ankomma på regeringen att bestämma. Utskottet förutsätter att regeringen påsedvanligt sätt härvid beaktar remissynpunkter som har framförts i ämnet.Utskottet tillstyrker sålunda propositionen i denna del. Därmed tillgodosesockså helt ifrågavarande önskemål i den socialdemokratiska partimotionen. De frågor i övrigt som behandlas i motsvarande avsnitt ipropositionen (s. 190-194) föranleder inga kommentarer från utskottets sida. I de två övriga här aktuella socialdemokratiskapartimotionerna -motionerna 1981/82:1488 och 1981/82:2138 - aktualiseras fråganom åtgärder från statens sida för att stimulera teknikupphandling medindustriföretag som bestäUare. Yrkandena i de båda motionerna är likalydande.Motionärerna anför att regeringen inte har vidtagit några åtgärder på detnämnda området. De säger att behovet att stimulera upphandling av ny teknik hossvenska industriföretag från andra svenska företag framstår med ännustörre skärpa . Mot den bakgrunden upprepar socialdemokraterna sitttidigare framförda förslag (mot. 1980/81:2020, NU 1980/81: 64) om enförsöksverksamhet med statligt stöd till forskning och utveckling som bedrivs ianslutning till sådan teknikupphandling inom den privata sektorn. Verksamhetenföreslås bedrivas av en särskild delegation med nära anknytning tillindustridepartementet. a. för att det skall bli möjligt för staten att ibegränsad utsträckning delta i finansieringen av enskilda projekt föreslås att20 milj. kr. skall anslås under den treåriga försöksperioden. avslog på förslag av näringsutskottet(NU 1980/81:64 s. 42) den nämnda motionen i ifrågavarande del. a. till de insatser som STU redan gjorde eller planerade påområdet. Socialdemokraterna reserverade sig till förmån för motionen. Utskottet är överens med motionärerna om att det ärnödvändigt att möjligheterna att utnyttja teknikupphandling inom den privatasektorn prövas i fall där beställaren är ett enskilt företag. Verksamhet inomdetta område bedrivs f. n. i såväl STU:s som Industrifondens regi. NU1981/82:51 35 Den av motionärerna föreslagnateknikupphandlingsdelegationens uppgifter motsvarar i stort den roll som denyligen inrättade nationella utvecklingsbolagen inom områdena energi, miljövårdoch transportsystem är tänkta att spela. Med hänvisning till vad utskottet härhar anfört avstyrker utskottet de nu behandlade förslagen i motion 1981/82:1488(s) och 1981/82:2138 (s). Under avsnittet om vissaelektronikfrågor (s. 195-197) redogör industriministern bl. a. för statensindustriverks rapport (SIND 1981:1) Elektronikindustrin i . Rapporten har remissbehandlats. Industriministernredovisar regeringens syn på en rad av de frågor som har aktualiserats irapporten liksom på remissinstansernas synpunkter. Socialdemokraternakritiserar i sin motion 1981/82:2309 vissa av de uttalanden som industriministerngör i detta sammanhang. Motionärernas yrkande gäller ökat anslag tillStiftelsen . Motionen i ifrågavarande delbehandlar utskottet under avsnittet företagsinriktad fortbildning. I övrigt finner utskottet inte anledning att kommenteravad som sägs i denna del av propositionen. begärde att enutredning skulle tillsättas med uppgift att göra en utvärdering av hantverketssituation och framtidsutsikter (NU 1977/78:55, rskr 1977/78:283). Med anledninghärav uppdrog regeringen ät statens industriverk att utredadessa frågor. har för omkring färdigställtutredningen (SIND 1981:2) Hantverk - produktion med tradition. Utredningens förslag gäller bl. a. frågor inomutbildnings- och kulturområdena. I underbilaga 4.4 (avsnitten 2-4 s. 283-294),som har utarbetats inom , behandlas dessa frågor.Utskottet har inget att erinra mot vad som anförs i den nämnda underbilagan idenna del. I övrigt behandlas hantverksutredningen i avsnitt 8 ipropositionens bilaga 4 (s. 198 f.). Utskottet finner det sammanfattningsvis vara värdefulltatt hantverksyrkenas problem och möjligheter har blivit belysta genom denutförda utredningen. Utskottet delar regeringens uppfattning att hantverketspelar en viktig roll i det svenska näringslivet. De produkter och tjänster somproduceras utgör ett värdefullt komplement till den industriella ochmassfabricerade produktionen. Förutom att hantverk efterfrågas av renanyttoskäl fyller det också ett behov av kulturtradition, kvalitet och skönhet. NU1981/82:51 36 Hantverket här också en sysselsättningsmässig betydelse. Utskottet har inga erinringar mot vad som i propositionenanförs med anledning av ifrågavarande utredning. Av propositionen i denna del (s. 198) framgår också attett antal organisationer i en skrivelse till regeringen harhemställt om att vissa lokaler på i skulle överlåtas som skulle bildas av organisationer med anknytning till hantverkoch hemslöjd. Stiftelsen, vars ändamål skulle vara att främja hantverkets ochhemslöjdens utveckling, skulle förvalta lokalerna och upplåta dem förverksamhet med anknytning till hantverk och hemslöjd. I skrivelsen sägs bl. SIFU är arvtagare till det tidigareHantverksinstitutet, upprättat , 1922, av dåvarande . SIFU:s verksamhet pågår vad gäller verksamheten iStockholm till övervägande delen i de lokaler, som byggdes av staten i börjanav på den tomt, som upplät förhantverksinstitutet. Huset byggdes och utrustades speciellt för det avseddaändamålet: att genom praktisk försöksverksamhet, fortbildning, information ochrådgivning stärka hantverkets och de mindre industriföretagens utveckling ochkonkurrenskraft. Frågan om överlåtelse av deaktuella lokalerna bereds f. n. inom . Det uttalas i propositionen att det, innan regeringen kanta ställning till det framförda förslaget, är nödvändigt bl. a. att villkorenför en eventuell överlåtelse till den nybildade stiftelsen utformas och att deframtida lokalbehov som för företagsutveckling (SIFU) harinom klarläggs. Vidare måste kommuns godkännandeinhämtas. Den härnämnda frågan tas upp i motion 1981/82:2308 (c). Enligt motionärernas uppfattning bör man redan nu kunnafatta beslut om att en stiftelse skall bildas av organisationer med anknytningtill hantverk och hemslöjd. Det är av stor betydelse, säger motionärerna, så snabbt som möjligt inrättar en institution vars syfte är dels att slåvakt om och bevara gammal hantverkskunskap, dels utnyttja, utveckla och ta tillvara de framtida möjligheterna att stärka hantverks- och hemslöjdsnäringarna.Detta är viktigt bl. a. från beredskapssynpunkt. Motionärerna anser det varalämpligt att ett hantverksinstitut inrättas i de befinfliga lokaler som omnämnsi propositionen. Stiftelsen bör förvalta lokalerna och upplåta dem förverksamhet med anknytning till hantverk och hemslöjd. Den bör även kunnabedriva utbildnings-, informations- och utställningsverksamhet i lokalerna,anför motionärerna. Utskottet har understrukit hantverkets betydelse. Detär enligt utskottets uppfattning angeläget att även i fortsättningenhar tillgång till en väl fungerande hantverksservice. Ett hantverksinstitutenligt förslaget i motionen skulle enligt utskottets mening kunna bidra till en sådan NU1981/82:51 37 Som framgår av vad utskottet har anfört i detföregående bereder regeringen ett liknande förslag frän bl. a. vissaorganisationer. Utskottet räknar med att regeringen utan dröjsmål tar ställningi frågan med inriktningen att nå en för hantverket positiv lösning. Någotuttalande från i detta ämne anser utskottet inte vara erforderligt.Motion 1981/82:2308 (c) avstyrks sålunda. I motion 1981/82:1597 (c) begärs att de regionalautvecklingsfonderna i sin verksamhet skall uppmärksamma hantverkarnassituation. Motionärerna anför att det för en duktig gesäll i de småhantverksyrkena kan öppnas möjligheter att bli delägare i eller överta enhantverksfirma. Finansieringen kan emellertid då ofta vara ett problem. Härvidborde de regionala utvecklingsfonderna på olika sätt kunna vara till hjälp,anför motionärerna. Utskottet har i ett tidigare avsnitt behandlat frågan omde regionala utvecklingsfondernas målgrupp. Härav framgår att den nuvarandemålgruppen omfattar tillverkande företag och vissa tjänsteproducerande företagsom riktar sina tjänster till tillverkningsindustrin. Till målgruppen hörsålunda även vissa hantverksföretag. Det finns möjligheter till vissflexibilitet i målgruppsavgränsningen. De tillverkande företagen och de företagsom lämnar service till dessa är dock prioriterade. Som framgår av vadutskottet har anfört bör någon ytterligare utvidgning av målgruppeninte företas f. n. Motionen avstyrks således. Regeringen föreslår (s. 202) attstatliga medel skall anslås till en tvåårig försöksverksamhet vid ett centrumför småföretagsutveckling vid högskolan i . Om en utvärdering avverksamheten visar att den bör fortsätta efter /84 sägs medelböra anvisas inom ramen för de samlade forskningsresurserna. En förutsättningför statligt stöd skall vara att verksamheten omfattar långsiktig kunskapsuppbyggnadoch utbildning av personer som arbetar med småföretag. Ett centrum försmåföretagsutveckling bör också aktivt initiera och främja forskning på andraorter. Industriministern förutsätter att centret i fortsättningen kankomplettera resurserna med medel från t. ex. forskningsfonder,utvecklingsfonder, utredningsorgan och företag. Vidare förutsätts attförsöksverksamheten följs av universitets- och högskoleämbetet. föreslås godkänna vad föredragande statsrådethar förordat om inrättandet av ett centrum för småföretagsutveckling. Anslagsbehovet beräknas till . för budgetåret1982/83 och till . för /84. Det sammanlagda beloppet,, föreslås emellertid anvisas för /83. Efter dennatvååriga försöksperiod skall en eventuellt fortsatt verksamhet som nämntsfinansieras NU1981/82:51 38 med medel inom ramen för de samlade forskningsresurserna.Medlen bör enligt propositionen disponeras av statens industriverk för bidragtill högskolan i . Utskottet har i denna del inga erinringar motpropositionen. Det föreslagna centret kan enligt utskottets uppfattning kommaatt få stor betydelse för utvecklingen av de mindre och medelstora företagen.Propositionen tillstyrks således i vad gäller förslaget om inrättande av ettcentrum för småföretagsutveckling och medelstillskott för detta ändamål. Motion 1981/82:1471 (c) är från allmänna motionstiden. Denhar sålunda avlämnats till före den här behandlade propositionen.Motionen går ut på att ett börförläggas till . Som framgår av vad utskottet har anfört blirmotionen tillgodosedd genom utskottets ställningstagande till regeringensförslag i detta ämne. Motionen avstyrks sålunda. Företagsinriktad fortbildning m. m. I detta avsnitt behandlar utskottetfrågor om bidrag till företagsinriktad fortbildning, bidrag till SIFU) samt ytterligare några frågor omföretagareutbildning. För /82 finns närmare 10 milj. kr. anslagnasom bidrag till företagsinriktad fortbildning (anslaget Bil, Bidrag tillföretagsinriktad fortbildning, under fjortonde huvudtiteln). Ifrågavarandeanslag administreras av statens industriverk. Det har utnyttjats bl. a. tillatt stödja utbildningsgivare som utvecklar, anpassar och genomförutbildningsverksamhet som riktar sig till de mindre och medelstora företagen.Bidrag förmedlas efter framställningar från de för regionala utvecklingsfondergemensamma utbildningsräden. för företagsutveckling,SIFU, olika branschorganisationer och utbildningsgivare inom näringslivet. Delar av anslaget används sålunda för finansiering av de regionalaUtveckUngsfondernas utbildningsservice. Denna är uppdelad på sex utbildningsområdensom vartdera innefattar flera län. Det frarhgår av proposition 1981/82:118 (s.216) att regeringen finner det naturligt att de regionala utvecklingsfondernaäven i fortsättningen utnyttjar utbildningsinsatserna som inslag iföretagsserviceverksamheten. I budgetpropositionen (prop. 1981/82:100 bilaga 17 s. 20)har för /83, av främst statsfinansiella skäl, några särskildamedel inte beräknats för företagsinriktad fortbildning. Industriministern anför att kraven på fortbildning ochallmän utveckling för småföretagen tillgodoses genom övriga insatser inom ramenför verksamheten hos SIFU - bl. a. ett ökat anslag för att täcka vissamerkostnader till följd av SIFU:s omlokalisering till - och de regionalautvecklingsfonderna. I fleramotioner framförs förslag angående den företagsinriktade fortbild- NU1981/82:51 39 ningen vilka vänder sig mot regeringens förslag. Utbildningen är en viktig del i småföretagspolitiken,uttalar socialdemokraterna i sin partimotion 1981/82:2309. Det gäller både förnybildandet av företag och för redan i gång varande företag. Den utbildningsservice som de regionala utvecklingsfondernahar och som delfinansieras genom anslaget för företagsinriktad fortbildning harenligt motionärerna visat sig vara effektiv när det gäller att föra utinformation om och intressera företagare för kurser och utbildning som ärviktiga för företagens utveckling. Anslaget används till en del för att få nedkurskostnaderna, vilket är nödvändigt för att de minsta företagen skall kunnadelta i utbildningen. Motionärerna erinrar om att industriministern ismåföretagspropositionen säger att han ser positivt på fondernasutbildningsaktivitet men att några resurser till utbildning inte föreslås. Debetraktar därför uttalandet som helt utan värde och till intet förpliktande.Motionen i denna del mynnar ut i ett förslag om att statens industriverk ävenför /83 skall erhålla 10 milj. kr. för ifrågavarande ändamål. Också i motion 1981/82:1946 (c) föreslås att anslaget ifråga skall finnas kvar, dock med ett lägre belopp än f. n. Enligt motionärernaär det olyckligt att detta särskilda fortbildningsanslag föreslås utgå i ettläge då de små och medelstora företagen har en utomordentligt viktig roll inäringslivets utveckling.