bet · G501FiU38 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:38 omgrundgaranti för nybildade kommuner och om bidrag och ersättningar tillkommunerna (prop. 1981/82:211 och 1981/82:100 bil. Idetta betänkande behandlar utskottet delsproposition 1981/82:211 om grundgaranti för nybildade kommuner, dels den med anledning av proposition 211 väcktamotionen 1981/82:2559 av m. fl. (vpk), dels proposition 1981/82:100 bilaga 11 Litt. DBidrag och ersättningar tiU kommunerna, delsde under allmänna motionstiden väckta motionerna 1981/82:1653 av m. fl. (vpk) omstatens kostnadsansvar vid delning av och kommuner, 1981/82:1662 av m. fl. (s) omstatens kostnadsansvar vid delning av och kommuner, 1981/82:1669 av () om statenskostnadsansvar vid delning av . 1.Grundgaranti för nybildade kommuner. I proposition 211 har regeringen(budgetdepartementet) efter föredragning av statsrådet föreslagitriksdagen att anta vid propositionen fogat förslag till lag om ändring i lagen(1979:362) om skatteutjämningsbidrag. Detvid propositionen fogade lagförslaget har följande lydelse: 1Riksdagen 1981/82. FiU 1981/82:38 Lagom ändring i lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1979:362) omskatteutjämningsbidrag skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarandelydelse 6 § För kommun gäller nedan angiven skattekraft i procent avmedelskaltekraften som grundgaranti. Grundgaranti: skattekraft i procent av medelskattekraften , , Älvkarieby och , , , , , , , och , , , och , , , , och Samtliga utom , och , , , , , , , , , , och , , , Forshaea, , , ,, , , och Åijäng FiU 1981/82:38 Grundgaranli: skattekraft i procent av medelskattekraften ,, och . ,, , , ,, och Åre Aoeplog,, , FiU 1981/82:38 4 Föreslagenlydelse 6 § För kommun gäller nedan angiven skallekraft i procenl avmedelskattekraften som grundgaranti. Grundgaranti: skattekraft i procent av medel-skattekrsiften , , Älvkarieby och , , , , , , , och , , , och , , , och Samtliga utom , och , , , , , , , , , , , och , , , , , , , , , , och , , , , , och FiU 1981/82:38 Grundgaranti: skattekraft i procent av medelskattekraften , , , och , , , , och , , , och , , och Åre , Ap'idsjaur, , och Övertomeå Dennalag träder i kraft . FiU1981/82:38 6 I motion 2559 av m. (vpk) hemställs all med avslag på proposition 1981/82:211 som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om prövning avnybildade kommuners inplacering i skatteutjämningssystemet. Regeringen beslutade den 22december 1981 om delning av , , , och Vännäskommuner . De nybildade kommunerna måste nu inordnas iskatteutjåmningssystemet. I propositionen läggs förslag fram om grundgärantierenligt lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag för dessa. I 6 § lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag angesvilken grundgaranti, skattekraft i procent av medelskattekraften, som gällerför de enskilda kommunerna. Grundgarantin i skatteutjämningssyslemet har fastställtspå grundval av kommunalekonomiska utrednings förslag (SOU 1977:78 och79). Kommunalekonomiska utredningen (KEU) gjorde beräkningar över de skillnaderi kommunernas kostnader söm berodde på geografiskt läge och bebyggelsestruktur.KEU:s beräkningar gjordes för hela kommuner och avsåg alltså inte delar avkommuner. Underlag saknas därför att föreslå annan grundgaranti för denybildade kommunerna än den som gäller för resp. upplösta kommuner. Dettagäller såväl i fråga om del geografiska läget som i fråga om bebyggelsestrukturen. F. n. pågår en översyn av statistik och kalkylmetoder förgrundgarantin i skatteutjämningssystemet inom den kommunalagrundgarantiutredningen (B 1980:02). Syftet med genomgången är att skapaunderlag för en kommande översyn av skatteutjämningssystemet. har uttalat att starka skäl talarför all en översyn görs av skatteutjämningssystemet. En översyn bör ske såsnart underlag föreligger från den pågående grundgarantiutredningen. Föredraganden delar utskottets uppfattning om behovet avöversyn av skatteutjämningssystemet och anför att i avvaktan på en sådanöversyn bör inte några åtgärder vidtas som ändrar relationen mellan kommunernavad avser inplacering i skattekraftsklasser. Föredraganden anser vidare att ändringar igrundgarantierna endast kan göras om ändringarna inte medför ökade kostnaderför staten. Del innebär att en eventuell höjning av grundgarantin för en kommunmåste motsvaras av minskning av grundgarantin för någon annan kommun. I propositionen föreslås att de den 1 januari 1983nybildade kommunerna åsätls samma grundgaranti som gäller för resp. odeladekommuner. FiU 1981/82:38 I motion 2559 anförs alt en kommundelning oftainnebär en försvagning av kommunernas ekonomi. Såväl omedelbara som långsiktigaekonomiska verkningar blir följden. I en annan motion från vänsterpartietkommunisterna (1981/82:1653) har yrkats att staten tar på sig kostnadsansvaretför vissa kommundelningar. Motionärernakan inte godta de skäl för inplacering i skattekraftsklass som redovisas ipropositionen. I propositionen hävdas att underlag saknas för att föreslå annangrundgaranti för de nybildade kommunerna än den som gäller för resp. upplöstakommuner. Även om kommunalekonomiska utredningen (KEU) gjorde beräkningar förhela kommuner och inte delar av kommuner, bör det enligt motionärerna varafullt möjligt att använda beräkningsgrunderna för de nybildade kommunerna. Iflera fall kan man anta att vissa faktorer får ökad tyngd, enär kommundelningenmedför att nybildad kommun får en annan struktur än den förutvarande kommunen. Motionärernakan heller inte godta att den aviserade översynen skulle vara skäl för att interedan nu företa en prövning av de nybildade kommunernas inplacering iskatteutjåmningssystemet. Imotionen föreslås därför att avslår regeringens proposition ochuttalar alt en prövning av de nybildade kommunernas inplacering iskatteutjämningssystemet företas med KEU:s beräkningsgrunder som utgångspunkt. Utskottet har de senaste årenbehandlat motioner som påtalat vissa brister och orättvisor i det nuvarandeskatteutjämningssyslemet. Utskottet har ansett att det funnits visst fog fördelar av den framförda kritiken. I betänkande 1981/82:21 uttalade utskottet medanledning härav att starka skäl talar för att en översyn görs avskatteutjämningssystemet. Det har skett stora förändringar som påverkat denkommunala ekonomin sedan skatteutjämningssystemet infördes. Densamhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen har drastiskt försämrats.Kraftiga ingrepp har måst vidtas i den kommunala sektorn, och ytterligareåtgärder måste vidtas även framöver i syfte att hålla den offentiiga sektornsefterfrågan inom de ramar som samhällsekonomin medger. Redannär det nuvarande skatteutjämningssystemet infördes var man medveten om att detfanns vissa brister i det statistiska material som låg till grund förkommunernas inplacering i skatlekraftsklasser i skatteutjämningssystemet. Avdet skälet tillsattes en särskild utredare för att göra en översyn avstatistik och kalkylmetoder för grundgarantin i skatteutjämningssystemet (B1980:02). Utredningen beräknas ha slutfört sitt uppdrag . FiU 1981/82:38 8 Utskottet är liksom motionärerna medvetet om att enkommundelning kan innebära alt skattekraftsförhållandena för de deladekommunerna blir annorlunda jämfört med den odelade kommunen. Som framhålls ipropositionen saknas emellertid underlag för inplacering i skattekraftsklassför delar av kommuner. Utskottet anser det inte heller rimligt att nu insamlasådant material för enbart de delade kommunerna då underlaget för samtligakommuner f. n. år föremål för översyn. Också av lidsskäl synes det olämpligtatt bifalla motionärernas yrkande. Ett nytt förslag om inplacering av deladekommuner i skatlekraftsklass baserat på det material motionärerna åsyftarskulle inte kunna föreläggas förrän del kommunala budgetarbetetavslutats. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2559. att med avslag på motion 1981/82:2559antar vid proposition 1981/82:211 fogat förslag till lag om ändring i lagen(1979:362) om skatteutjämningsbidrag. 2.Motioner om statens kostnsidsansvar vid delning av vissa kommuner. motion 1653 av TommyFranzén m.fl. (vpk) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om kostnadsansvaret för kommundelningarna iStockholms län. I motion 1662 av . m. fl. (s)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om extra ekonomiskt stöd till och kommunersom kompensation för de extra kostnader som uppslår på grund avkommundelningarna. I motion 1669 av () hemställs attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförtsi motionen. I motion 1669 anförs att regeringen bör ge uttryckför ett' statligt övergripande ansvar för delningen av genomatt lämna bidrag till delningskostnaderna. I motionerna 1653 och 1662 anförsatt regeringen bör ta sitt ekonomiska ansvar för den påtvingade delningen avVaxholms och kommuner. Kommunerna bör kompenseras för de extrakostnader som delningen ger upphov till i de båda kommunerna, ansermotionärerna. Detankommer inte på utskottet att ta ställning till själva delningen av de nuaktuella kommunerna. Besluten om delning har skett med stöd av 1 kap. 1 § lagen(1979:411) om ändring i rikets indelning i kommuner, landstingskommuner ochförsamUngar. Enligt denna bestämmelse får regeringen besluta om ändring ikommunindelningen, om ändringen kan antas medföra FiU1981/82:38 9 bestående fördel för en kommun eller en del av en kommuneller andra fördelar från allmän synpunkt. Vid prövning av frågan omindelningsändring skall särskild hänsyn tas till önskemål och synpunkter frånden eller de kommuner som närmast berörs av ändringen. Om en sådan kommunmotsätter sig en indelningsändring, får beslut om ändring meddelas endast omdet finns synnerliga skäl. Särskild hänsyn skall också tas till befolkningensönskemål. I propositionen om ny indelningslag (prop. 1978/79:157)framhålls bl. a. att den lokala opinionen måste vägas mot kraven påtillräckligt befolkningsunderlag, tillfredsställande service, ekonomiskbärkraft etc. Regeringens motivering för att dela , ochVara är likalydande. Regeringen finner att en delning av dessa kommuner skullemedföra bestående fördel för de nya kommunerna. Dessa har enligt regeringensuppfattning goda förutsättningar att på ett tillfredsställande sätt tillgodosekommunmedlemmarnas behov av service. Vid en samlad bedömning av för- ochnackdelar med en delning finner regeringen att fördelarna klart överväger.Fördelarna, framför allt från kommunaldemokratisk synpunkt, har enligtregeringens mening sådan styrka att synnerliga skäl för en delning föreligger.Regeringen anser sig också ha beaktat befolkningens inställning såsom denframkommit vid folkomröstningar. Beträffande delningen av och konstaterarregeringen att kommunen själv har förordat resp. begärt en delning av kommunen.Enligt regeringens mening kan en sådan delning antas medföra bestående fördel,framför allt frän kommunaldemokratisk synpunkt, för de båda kommundelarna. Frågan huruvida regeringens beslut strider motindelningslagen och förarbetena till denna lag har granskats avkonstitutionsutskottel (KU 1981/82:35). majoritet fannatt sä inte var fallet och gjorde i övrigt inte något uttalande med anledningav granskningen. Denna utskottets mening blev också . vill med anledning av vad som anförs imotionerna i dessa hänseenden något beröra den ekonomiska situationen i dedelade kommunerna. Av de utredningar som gjorts i de aktuella ärendena framgåratt delningarna leder till stora kostnadsökningar. Huvuddelen av merkostnadernaavser utökad administration. Minst tre av kommunerna dras med svåra ekonomiskaproblem, vilka bedöms öka vid delningen. I beräknas delningen leda till enutdebiteringshöjning med i Botkyrkadelen och med 1.50-2.00 kr. Av utredning framgår att delningen av Vaxholmskommun leder till kostnadsökningar motsvarande en utdebiteringshöjning med8-25 öre i Österåkersdelen och i Vaxholmsdelen. Det bör också nämnasatt kommundelningen leder till ökade kostnader för staten i form av ökadeskatteutjämningsbidrag. Merkostnaden beräknas till ca . räknat på1982 års förhållanden. FiU1981/82:38 10 I beräknades delningenmedföra krav på höjning av den kommunala utdebiteringen med iVaradelen och i Essungadelen. Vid en senare beriikning beräknaseffekterna bli något lägre, resp. . I beräknasdelningen motsvara en utdebiteringshöjning med för Norsjödelen och 98öre för Malådelen. I slutligen beräknas motsvarande tal till förVännäsdelen och . Utskottet vill också redovisa vissa förhållanden medanledning av de påståenden som görs i två av motionerna att delningen skett motde berörda kommunernas vilja. Av de kommuner som delades genom regeringsbesluten den 22december 1981 hade , (i det senast avgivna yttrandet) och Varamotsatt sig delning. Folkomröstning anordnades i , , . Vid folkomröstningen i uttalade sig en majoritet av deröstande i Botkyrkadelen och i kommunen sedd som helhet mot en delning. ISalemsdelen var dock majoriteten av de röstande för en delning. Vidfolkomröstningen i röstade en majoritet av de deltagande för endelning. Resultatet av folkomröstningen i innebar att en majoritet av deröstande i Varadelen och i kommunen sedd som helhet uttalade sig mot endelning. I Essungadelen röstade dock en majoritet för delning. Vid folkomröstningeni uttalade sig flertalet i kommunen som helhet för delning av kommunen.I Norsjödelen var däremot en majoritet mot en delning. Av vad utskottet nu redovisatframgår att de ekonomiska koiisekvenserna bhr betydande inte bara i de kommunersom berörs i motionerna, dvs. Kravet påutdebiteringshöjning t. ex. i beräknas bli av samma storleksordningsom i . Det kan likaså konstateras att delningen i skett motfullmäktiges vilja på samma sätt som i och i . Av dessa skälsynes det olämpligt att utskottet särbehandlar de kommuner som berörs imotionerna. Vad gäller själva sakfrågan, att staten skulle kompenserakommuner för kostnader som uppkommer vid delningen, vill utskottet anföraföljande. Det statsfinansiella utrymmet för ökade bidrag till kommuner ärytterligt begränsat. Nya bidrag kan enligt utskottets mening endast tillskapasom motsvarande nedskärningar kan ske på annat håll. Någon ökning av de totalabidragen lill kommunerna kan det mot bakgrund av den goda finansiella situationsom förutses för kommunerna för inte bli fråga om. Regeringen har i proposition 1981/82:100 bilaga 11föreslagit alt de extra skatteutjämningsbidrag vars syfte är att ge stöd tiUkommuner som av olika skäl har kommit i ekonomiska svårigheter bör beräknastill 100 milj. kr. för /83. Också utskottet anser det nödvändigtall bidrag av detta FiU 1981/82:38 11 slagbeviljas under /83. Utskottet återkommer lill anslagsberäkningensenare i detta betänkande. Ansökningarom extra skatteutjämningsbidrag skulle vara inlämnade senast den 31 mars.Enligt vad utskottet erfarit har alla de nu berörda kommunerna inlämnat sådanaansökningar. Det får därför ankomma på regeringen att inom den anvisade ramenpröva i vilken utsträckning de nu berörda kommunerna bör komma i fråga förbidrag. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1653, 1662 och 1669. 1. beträffande .statens kostnadsansvarvid delning av att avslår motionerna 1981/82:1653 och1981/82:1662 båda såvitt nu är i fråga, 2. beträffande statenskostnadsansvar vid delning av att avslår motionerna1981/82:1653 såvitt nu är i fråga, 1981/82:1662 såvitt nu är i fråga och1981/82:1669. Bidrag och ersättningartill kommunerna Ersättningtill för mistad tolag. Utskottet tillstyrker regeringens i proposition 100 bilaga 11 (budgetdepartementet) under punkt D 1 (s. 95) framlagda förslag och hemställer att till Ersättning tiU Trelleborgskommun för mistad tolag för /83 anvisar ett förslagsanslag av425 . Skatteutjämningsbidragtill kommunerna m. m. Regeringen har i propo sition 100 bilaga 11 under punkt D 2 (s. 95-97) föreslagit att 1. bemyndiga regeringen att utgekompensation till kommuner och landstingskommuner för i enlighet medvad som förordats i propositionen, 2. till Skatteutjämningsbidragtill kommunerna m. m. för /83 anvisa ett förslagsanslag av . Skatteutjämningsbidrag utbetalas till kommuner,landstingskommuner och kyrkliga kommuner enligt lagen (1979:362, ändrad1980:340 och 1980:1031) om skatteutjämningsbidrag samt lagen (1981:346) omsärskilda grunder för beräkning av förskott på kommunalskatt m.m. och avskatteutjämningsbidrag . Ytterligare föreskrifter för bidragsgivning-enfinns i förordningen (1979:363, ändrad 1980:341 och 1981:147) omskatteutjämningsbidrag. FiU1981/82:38 12 Den omfattande reformering avskatteutjämningssystemet som lag innebär genomförs under åren1980-1982. De kyrkliga kommunerna omfattas inte avskatteutjämningsreformen. skall enligt beslutskatteutjämningsbidragen reduceras jämfört med vad som utgår år 1981.För alt förhindra att någon kyrklig kommun drabbas oskäligt hårt utgessärskild kompensation inom ramen för extra skatteutjämningsbidrag. Föredraganden anmäler att han i samband med behandlingenav kyrkofondsutredningens betänkande ämnar återkomma till frågan om ändring ilagen om skatteutjämningsbidrag med anledning därav. Medel förskatteutjämningsbidrag till de kyikliga kommunerna har därför inte beräknatsefter under detta anslag. I budgetförslaget föreslås generella besparingar som rörkommunsektorn. Detta innebär för skatteutjämningsbidragens del att dessa ökarlångsammare än vad som annars vore fallet. I likhet med vad som gäller för iir 1982 förordas attsärskild kompensation skall utgå tiil ekonomiskt svaga kommuner ochlandstingskommuner inom ramen för extra skatteutjämningsbidrag till ett beloppav 200 milj. kr. De ordinära extra skatteutjämningsbidragen, vars syfte är altge stöd till kommuner som av olika skäl har kommit i ekonomiska svårigheter,bör beräknas lill 100 milj. kr. Medelsbehovet under /83 avser bidrag somutbetalas under andra hälften av och första hälften av år 1983.Storleken av de preliminära skatteutjämningsbidragen för och beräknadebidrag för är 1983 framgår av följande sammanställning. Kommuner Landstingskommuner Kyrkliga kommuner Extraskatteutjämningsbidrag Summa 10105 10 699 ' Inkl. särskild kompensation med 105 milj. kr. Inkl.särskild kompensation med 200 milj. kr. Ordinarie skatteutjämningsbidragberäknas uppgå till sammanlagt 9 818 milj. kr. Bidragen under år1983 är beroende av den fortsatta utvecklingen av skatteunderlaget och av dekommunala skattesatserna . De åtgärder som har föreslagits för attreducera skatteunderlaget för påverkar också den medelskattekraft somligger till grund skatteutjämningsbidrag i minskande riktning.Vidare är skatteutjämningsbidraget för avhängigt deskattekraftsgarantier för kommuner och landstingskommuner som framkommer vidomräkning FiU1981/82:38 13 Ensärskild osäkerhetsfaktor härvidlag innebär effekterna pååldersstrukturfaktorn av det nya och förenklade statsbidragssystem förbarnomsorgen som skall tillämpas fr. o. m. . Kostnaderna kan alltså intenu beräknas med säkerhet. Om man utgår års skattesatser och antar en visshöjning av skatteunderlaget samt av åldersstrukturen m. m. kan de sammanlagdabidragen för beräknas till 10 699 milj. kr. Hälften av beloppen förresp. kalenderår 1982 och 1983,10 402 milj. kr., utbetalas under budgetåret1982/83. Föredraganden förordar att anslaget förs upp med detta belopp. har den 14 april 1982beslutat att de generella besparingarna som rÖT kommunsektorn bör uppgå till 3500 milj. kr. för är 1983 (FiU 1981/82:21). Det är 500 milj. kr. mer än somföreslogs i budgetpropositionen och som antogs vid beräkningen av ifrågavarandeanslag. Besparingsåtgärderna innebar ändringar i lagen omskatteutjämningsbidrag som medför att skatteutjämningsbidragen med i övrigtsamma förutsättningar beräknas bli något mindre än som föreslogs ibudgetpropositionen. Dessa förändringar bör beaktas vid beräkning avifrågavarande anslag för / 83. Med hänsyn lill att de besparingsåtgärder förkommunsektorn som beslutats är större än de som ursprungligen föreslogs ibudgetförslaget anser utskottet, som framgick redan av utskottetsställningstagande i det nämnda betänkandet 21, att särskild kompensation om 300milj. bör utgå till de kommuner och landstingskommuner som drabbas särskilthårt av åtgärderna. Det belopp inom ramen för extra skatteutjämning som syftartill att ge stöd till kommuner som av olika skäl har kommit i ekonomiskasvårigheter bör i enlighet med bedömningen i propositionen beräknas till 100milj. Med dessa förutsättningar kan skatteutjämningsbidragen år 1983beräknas till följande belopp. Kommuner Landstingskommuner Kyrkliga kommuner Extraskatteutjämningsbidrag Summa 10 105 10 495 ' Inkl. särskild kompensation med 105 milj. kr. Inkl. särskildkompensation med 300 milj. kr. FiU1981/82:38 14 Hälften av beloppen för resp. kalenderår 1982 och 1983utbetalas under /83. Anslaget bör således beräknas till 10 300milj. 1. att riksdagenbemyndigar regeringen att utge kompensation till kommuner ochlandstingskommuner för i enlighet med vad utskottet förordat, 2. att riksdagenmed anledning av regeringens förslag till Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m. m. för / 83 anvisar ett förslagsanslag av . Närvarande: (), (), RolfRämgård (c), (), (), (), Karl-AndersPetersson (c), (), (), (),(). Torslen (), (), ()och (). Motioner om statens kostnadsansvar vid delning avvissa kommuner , , , , , ochTorsten (alla s) anser att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Vad gäller" och slutar med "fråga om" bort haföljande lydelse: Utskottet vill i detta sammanhangrikta uppmärksamheten på de invändningar av principiell natur som reservanternai KU anför mot regeringens beslut i de aktuella kommundelningsfallen. I tre avdessa fall har regeringen ansett sig böra gå emot kommunfuUmåktiges mening. Somreservanterna framhåller, krävs enligt indelningslagen synnerliga skäl för atten kommun skall kunna delas om kommunfullmäktige motsätter sig delning. Medhänsyn till att delningen i de aktuella tre fallen leder till betydandenegativa ekonomiska konsekvenser, måste höga krav ställas på de synnerliga skålsom skulle tala för en delning. Det är i detta sammanhang att notera att av KU:sgranskning framgår att budgetdepartementets budgetavdelning i sin granskning avärendena fann att delning inte borde ske i något av fallen med hänsyn till de stora FiU 1981/82:38 15 kostnadsökningardet är fråga om. Huvudparten av merkostnaderna går, enligt budgetdepartementetspromemoria i ärendet, till en utökad administration, vilket starkt strider motnuvarande krav på rationalisering och effektivisering av förvaltningarna. Somreservanterna påpekar, har regeringen anfört främst kommunaldemokratiska skälför sina beslut. I sak innebär dessa att regeringen tillmätt resultatet frånfolkomröstningen med lågt valdeltagande större betydelse som uttryck förbefolkningens uppfattning än beslut som fattats av en representativ församUngsom utsetts vid allmänna val med 90-procentigt valdeltagande. Motdenna bakgrund kan starka principiella skäl anföras för att staten i särskildordning kompenserar de kommuner som delals i uppenbar strid mot kommunens egnamedborgares och den politiska majoritetens uppfattning. Utskottet har dock intehaft möjlighet att fastställa förutsättningarna härvidlag i de enskilda fallen.Utskottet avstyrker därför yrkandena i motion 1662.