bet · G501KU35 · 1981-12-31 00:00:00 — Vivet fortfarande inte exakt hur mycket det blir, men vi har försökt göra en såsäker bedömning som möjligt, för vi vill naturligtvis inte komma i densituationen att man konstaterar att den siffra som vi nu.angivitinte alls räcker till. Det är en siffra som vi kan verifiera mot deförutsättningar och bedömningar som man kan göra av inflationen . 3, den vänstra stapeln, kan vi konstatera att detstår "SIDA". Det kunde stå ett frågetecken eller vad som helst, förnär det gäller finansieringsdelen är det helt enkelt så, även om vi följer denmed intresse, att den hgger helt utanför vårt åtagande. Vi kan alltsåkonstatera att vi inte ens deltar i diskussionerna kring finansieringen. Ni ser i bil. 3 också de bitar som Sri Länka självt skallta hand om. För det första står det under O-strecket 360. Det är den lokaladelen, de delar som köpts i landet. För det andra ser ni längst upp att detutöver den lokala delen är en del räntekostnader och utgifter som Sri Länkasjälvt skall svara för. I den högra stapeln ser ni vad utgifterna består av.Det är bl. a. vår del i projektet och ASEA:s. Det är också en relativt stor delräntor som har beräknats. Detta är framtaget med fulla räntekostnader, beroendepå att pengar inte finns fillgängliga , utan de finns tillgängliga under enperiod delvis efter projektets färdigställande. 4 speglas litet av vilka som anlitats i projekteteller vilka typer av tjänster det är. Ni ser längst ut i den högra stapelnvilka effekter detta får i . Det är räntedelen inom SE-Banken, det är ASEA:s egentillverkning, de underleverantörer som ASEA anlitar, de underleverantörer vianlitar, och det är en mängd konsulttjänster i hemmakontor o. d., som ocksåligger via oss. Underst på sidan, punkt 1, anges att återföringarna tillSverige utgör av det svenska kapitaltillskottet till Kotmale. 5 har det gjorts en bedömning över kostnaderna förden utvunna effekten och energin, och man har gjort jämförelser med vadvattenkraft och oljekraft kostar. Mitt på sidan, under A 5, framgår attkostnaden per kWh inkl. fulla kapitalkostnader skulle vara . Om man interäknar ränta på investeringen, blir kostnaden . Under punkt B 3 ser ni "Beräknad kostnad förbefintliga anläggningar". Det är alltså räknat i det prisläge som gälldeunder , och inte uppräknat till det värde som anläggningarna har ,. Jag vet inte vilka kostnader det skulle ligga på om vii dag skulle göra en sådan här anläggning i . Det handlar om 25-30öre/kWh, tror jag. Oljekraft prisnivå skulle kosta /kWh, ochframräknas bedömningen till 1986 skulle det bli /kWh. Detta skall manrelatera till talen under A 5. Även om vi alltså räknar med fullakapitalkostnaden, är det , framräknat prisnivå, som skalljämföras med den högre alternativa kostnaden längst ner. KU1981/82:35 313 Då kan man naturligtvis fråga sig:Varför blir det dyrare att göra en sådan här anläggning i ? Det ärbara så, att de goda förutsättningar som vi har i för utnyttjande avvattenkraft har vi strängt taget inte på något annat håll. Detta exemplifierasav de svårigheter som funnits i landet att hitta bra lägen i sig och sedan attinorn de lägena få den rätta förläggningen för bl. a. dammen i vårt fall. 6, som ni själva kan studera, framgår under punkt 7att detta ger arbetstillfällen för ca 1 000 man här i , det äralltså de 5 600 manåren utslagna på de som arbetet pågår. Det skullevara litet mer intensivt 1982-1983, eftersom man får enhöjdpunkt i projektet just , om det skulle fullföljas. Hur inverkar detta på svensk industri? Det ser ni på bil.7. Det är inte bara vi som är inkopplade, utan det blir, genom den samordningsom vi har i projektet, naturligtvis ett anlitande av svensk industri i gemen.Här uppräknas bara ett tiotal företag - Kockum, m. fl. De övriga-320 leverantörer och underentreprenörer från - svarar också för enrelativt stor del. 8 har vi gjort vissa konstateranden om vad det härbetyder för landet. Det behöver jag kanske inte heller fördjupa mig i. Meneftersom vi har givit ut den här skriften i några sammanhang tidigare, när viblivit kallade att ge informationer till olika politiska partier, tycker vi attdet är riktigt att lämna ut den nu också. Den ger en bild av nulägetbeträffande den tredje etappen. Om vi går tillbaka litet grand påflnansieringsdelen kan vi se att när det gäller kontraktet för den förstaetappen, så låg summan inom ramen för det bistånd som man visste att det fannsutfästelse om. Det är självklart att vi, när vi kom i kontakt med Sri Lankaochde här kraftverken och visste om landets problem med flnansieringen,tillsammans med företrädare för landet studerade på väldigt många olika hållmöjligheterna att finansiera det här. När vi startade den första delen gälldedet de förberedande arbetena, och det fanns utfästelser, tror jag, om biståndför tré år i taget. De utfästelser som då fanns var tillräckliga för att klaraden första etappen. Det andra kontraktet skulle i stort sett gå på samma vis:delvis var det statliga pengar, delvis tecknades det någon typ av bankavtal,där alltså SE-Banken varit sammanhållande. 1 samtliga de här fallen finnsutfästelse om att därest bistånd inte skulle ges enligt treårsutfästelsenskulle Sri Länka självt svara för pengarna. När det sedan gäller det tredje kontraktet har man detbekymmer som vi har redovisat, att det inte finns någon utfästelse, och därförhar det inte blivit något kontrakt. Vi har ju nu läst att SIDA har lagt framett antal förslag för någon vecka sedan. Vad det blir av det får vi väl se. BertU Fiskesjö: Vi tackar för den här redogörelsen. Jag vill ställa en inledande fråga: Vi har fått veta attdetta enligt er bedömning är en god affär, en god sak för Sri Länka, och förSverige har det återverkningar när det gäller sysselsättningstillfällen, enligtredovisningen. KU1981/82:35 314 Hur är det för Skånska Cement? Är det en god affär förSkånska Cement också? : Ja, vi har naturligtvis blivittillfrågade , när ärendet var uppe igen, hur vi sitter och om det ären katastrof för oss om detta inte blir av. Vi har sagt, som jag harkonstaterat här tidigare, att vi icke har gjort några utfästelser. Vi sitterjuridiskt inte problematiskt här. Men det är klart att man tycker alltid attdet är beklagligt om man inte får fullfölja ett projekt sorn man har lagt nedså mycket arbete på och den vägen inte skulle få tillbaka de kostnader som manhar haft med projektet. Men någon katastrof för oss är det inte.Däremot är det en katastrof för projektet. Och den badwill som det innebärdrabbar inte bara utan också oss. Det är helt klart. Hur den tredje etappen ser ut för oss har vi litet svårtatt säga, för de förhandlingar som vi har fört har varit oerhörtbesvärliga. Lankeserna tycker att de befinner sig i en väldigt braförhandlingssituation. Det har varit oerhört tuffa förhandlingar. Men samtidigtvill vi säga att jobben på platsen går väldigt bra, och man kan inte se någranegativa tendenser än så . Det är alltid risk i utländska projekt ochstörre ups and downs än i svenska projekt. Ni har väl inte kunnat iinderlåtaatt i andra sammanhang läsa om detta i andra utlandsprojekt som vi har. Men vibedömer det så - trots att vi blivit relativt hårt pressade i den tredjeetappen -att så som projektet fortgår för tillfället skall vi klara av det. : Jag har några frågor att ställa. 1 framställningen som vi har fått del av och även iutrikesministerns redogörelse kallades detta ramavtal av den 26 januari 1979för ett preliminärt avtal. Min förstafråga skulle vara: I vilka hänseenden var det preliminärt? Axel : Om jag inte kan detta så bra beror det påatt det är så oerhört många som är inkopplade i ett sådant här projekt. Det ärett stort lagarbete. Vi är egentligen bara två av dem här, men vi har med ossmaterial, så vi kan se vad som står där. Det var helt enkelt en principöverenskommelse att viskulle utföra byggarbetena, och man drog upp vissa riktlinjer för hur denframtida förhandlingen skall gå till. : När det gäller detta projekt ellerandra projekt är det så, att vi inte kan bara hålla på att marknadsföra och geförslag hur länge som helst. I ett visst stadium måste man konstatera: Finnsdet förutsättningar för parterna att tillsammans komma vidare i projektet,eller finns det inte detta? Om man finner att det föreligger förutsättningar,försöker man naturligtvis precisera sina ståndpunkter. Det är det man bunditihop till ett ramavtal -arbetet förs vidare under de och de förutsättningarna. KU1981/82:35 315 : Finns det några reservationer i dettaoch vad var det för reservationer i så fall? Att det skulle finnas importstödfrån och att det skulle täcka den s. k. utländska delen av kostnadernastår i papperet. Men fanns det andra reservationer? Axel : Det är ju inget bindande avtal utan enprincipöverenskommelse att man skulle försöka tillsammans arbeta fram ettkontrakt. Om jag minns rätt, var det här tidsbegränsat till påhösten 1979. Om vi inte hade träffat slutlig överenskommelseom kontraktet hade detta avtal inget som helst värde. : Om jag får haka på vill jag säga attdet är naturligt att ifall vi engagerar oss i utlandsprojekt, så är en av deväsentligaste frågorna: Har beställaren möjligheter att betala projektet, ochfinns det en ordnad finansiering för det? Världen är full av lycksökare i sådana här sammanhang. Detkommer propåer till oss . Man vill ha det och det byggt, och man villatt vi skall komma ner och förhandla direkt om det. Men så enkelt är det för detmesta inte, utan det finns en mängd saker som man måste undersöka i ett visstskede. När man har undersökt det försöker man binda ihop det och skapaförutsättningar för det fortsatta arbetet. : Jag frågade om det fanns reservationersom skulle uppfyllas för att detta skulle vara giltigt? Axel : Det är en tung reservation, att vi skulleha tillstånd från tillämpliga myndigheter i , framför allt EKN. Det varett förbehåll. Men det stora förbehållet är att vi skulle komma överens om enkontraktssumma, att konsulten skulle ta fram anbudsförhandlingar. Vi skulleräkna igenom det hela och lämna anbud. Sedan skulle det inledas förhandlingar.Detta avtal var inget bindande kontrakt för att vi skulle utföra helaprojektet. HUding : Låt mig gå vidare: Var det avtal somträffades mellan de bägge regeringarna en förutsättning för detkontrakt som tecknades ? Det träffades alltså mellan den lankesiskaoch ett avtal 1979. Jag har läst detta. Har man betraktatdetta från Skånska Cements sida som en förutsättning för det kontrakt som mansedan skulle underteckna ? : Det finns inget av detta hos oss.Diskussionerna mellan regeringarna, skulle jag vilja påstå, är inte bekanta föross ens, utan det har legat helt vid sidan av. Vi har - detta är en del av ett sådant här ramavtal -vissa förutsättningar för visst arbete inom , eller från det förstakontraktet blir giltigt och man kan se att det finns ordnad finansiering. Menpå vilket sätt finansie- KU1981/82:35 316 ringen ordnats ligger alltså inte till någon del inom vårtkontrakt och än mindre i vårt åtagande. : Men om man inte hade kunnat kommaöverens om dessa garantier, hade man uppenbarligen inte kunnat undertecknakontraktet ? : Om det inte hade funnits en ordnadfinansiering hade det inte blivit något kontrakt. Men lankeserna hadenaturligtvis möjligheter att undersöka vilken finansiering som helst vid dettillfället. Vi vet att det fanns trevare ute på olika håll, men där har vi intekunnat följa deras arbete, utan vårt arbete har varit inriktat påprojektet. Det är givet att vi kommer i kontakt med finansieringen vid varjenytt kontrakt som skall tecknas, för vi måste ha detta under kontroll, så attvi kan meddela vidare till EKN. Det är ju en av förutsättningarna för degarantier och de utfästelser som lämnats från EKN. HUding : Det var ytterligare en fråga: Hade Blixoch någon kontakt med er i Skånska Cement? : Jag har inte haft det, men jag vet attdet har funnits kontakt. : Jag vill ställa två frågor. För det första: Upptog kostnadskalkylerna 1978 endastdelar av projektet? För det andra: Kan det här ges mera preciserade relationerom löneläget för Sri Länka i förhållande till de svenska lönerna? : Om vi tar den första frågan, såframgår det av bil. 2 beträffande förändringarna.i kostnaderna att det var heltklart uttryckt vid det tillfälle, när de 645 miljonerna presenterades, att manexkluderade vissa delar-förstärkningsarbeten o. d. En tung post i förändringenär justering av kostnaderna. De indiska undersökningarna låg till grund för denursprungliga placeringen av dammläget. Konsulten fann, när man gjorde nyadjupare borrningar, att det inte skulle hålla. Då har beställaren och konsultenflyttat dammläget. Varken vi eller beställaren eller konsulten kunde förutse år1978 att man 1979 skulle göra den upptäckten. Det är alltså en relativt tungdel av detta. Att prisstegringen finns, beroende på inflationen, är jubåde vi och beställaren och konsulten och alla lika klart medvetna om. Detta ärhela tiden bedömningar. Om man gör dessa bedömningar och säger attbästa möjliga gissning för framtiden är i landet och 10-12 %internationellt, så är det naturligtvis fortfarande inga exakta siffror. De största punkterna är alltså inflationen och dereservationer som från början gjordes beträffande förstärkningsarbeten. Det harvarit förutsebart. Däremot har det inte varit möjligt att förutse att manskulle behöva flytta dammen. KU1981/82:35 317 När det gäller lönekostnaderna ärdet svårt att säga hur man skall jämföra dessa. Skall rnan jämföralönekostnaderna med motsvarande lönekostnader för att ta fram ett sådantprojekt i som helhet eller ? Man arbetar i andra länder med deförutsättningar som finns i resp. land. I Sri Länka är det angeläget att skapasysselsättning för en mängd människor. Många köar för jobb , och mangör en del arbetsmoment manuellt som man inte skulle göra här i . Detavspeglas i den fruktansvärt låga timlönen i landet. Den är ju istorleksordningen ett par kronor. : Jag kan avstå, för harfått svar på den fråga jag tänkte ställa. : En liten följdfråga: När det gällerberäkningarna, kan.man bedöma om det är efterfrågeinflation elldr annan typ avinflation? : Vad säger ? Beror detpå brist på material eller på att landet är i den här utvecklingsfasen? Det är klart att man startar från ett enormt lågt lönelägei Sri Länka. Det är naturligtvis relativt måttliga kostnader procentuellt somdock ger väldigt stort utslag. Jag menar att det bara måste bli så i sådana härländer . Det är inget fenomen specifikt för Sri Länka. I helaSydamerika har man en inflation med den här takten. Det är nog en mix avväldigt många olika faktorer. BertU Fiskesjö: Då får vi tacka för att ni har kommit hitoch lämnat denna fylliga redovisning och svarat på våra frågor. KU1981/82:35 318 angående regeringens beslut om kommundelningar Regeringen beslöt den 22 december1981 om delning av fem kommuner, nämligen , , , ochVännäs. I samtliga fall upplöses den nuvarande kommunen och två nya kommunerbildas, nämligen och , och , och ,och samt och . De nya kommunerna börjar sinverksamhet . I det följande redovisas först översiktligtindelningslagens bestämmelser (avsnitt 1). Därefter redogörs för demofivuttalanden som gjorts i propositionen och under riksdagsbehandlingen ianslutning till den paragraf i indelningslagen som är aktuell i sammanhanget,nämligen 1 kap. 1 § (avsnitt 2). I det därpå följande avsnittet anges vissatidigare regeringsbeslut i ärenden av liknande slag som de nu aktuella (avsnitt3). Slutligen redovisas innehållet i två promemorior från budgetdepartementetsom upprättades i samband med beredningen av ärendena (avsnitt 4). Bakgrunden i de enskilda ärendena framgår avföredragningspromemorior som framställdes i kommundepartementet i samband medatt ärendena föredrogs vid allmän beredning i regeringen. Dessaföredragningspromemorior fogas som underbilaga 1-5 till denna PM. Bestämmelser om ändringar i denkommunala indelningen finns i lagen (1979:411) om ändring i rikets indelning ikommuner, landstingskommuner och församlingar (indelningslagen). Av lagenframgår bl. a. följande. Omfattande indelningsändringar såsom delning av en kommunbeslutas av regeringen (1 kap. 1 §). Kammarkollegiet har dock rätt att avslå enansökan om indelningsändring (1 kap. 4 §). Kammarkollegiets beslut överklagashos regeringen (1 kap. 5 §). Ansökan om indelningsändring görs hos kammarkollegiet.Rätt att väcka fråga om indelningsändring har varje kommun och kommunmedlem somskulle beröras av ändringen. Initiativ kan också tas av ellerdirekt av kammarkollegiet eller regeringen (1 kap. 20 §). Under utredningen av ett indelningsärende kan enfolkomröstning eller annan opinionsundersökning anordnas (1 kap. 24 §). Ikraftträdandet av mera omfattande indelningsändringarsker närmast efter ordinarie val av kommunfullmäktige. Beslutom sådan indelningsändring skall meddelas senast före ikraftträdandet.Om det finns synnerliga skäl får beslut meddelas senare, dock inte senare före ikraftträdandet (1 kap. 12 §). KU1981/82:35 319 Motivuttalanden i anslittning till 1 kap. 1 §indelningslagen I proposition (prop. 1978/79:157) föreslogs 1kap. 1 § få följande lydelse: 1 § Regeringen får besluta om ändring i rikets indelning ikommuner, om ändringen kan antas medföra bestående fördel för en kommun elleren del av en kommun eller andra fördelar från allmän synpunkt. Därvid fårregeringen meddela de föreskrifter som behövs för ändringens genomförande. Vid prövning av frågan om indelningsändring skall särskildhänsyn tas till önskemål och synpunkter från den eller de kommuner som närmastberörs av ändringen. Om en sådan kommun motsätter sig en indelningsändring, fårbeslut om ändringen meddelas endast om det finns synnerliga skäl. Om en indelningsändring innebär att en kommun delas elleratt en del av en kommun överförs till en annan kommun, skall särskild hänsynockså tas till ortsbefolkningens önskemål och synpunkter. Bestämmelsen kommenteras i proposifionen på s. 41-47. Enligt föredragande statsrådet bör en indelningsändringinte få genomföras utan att det föreligger från allmän synpunkt objektivtbärande skäl för ändringen. De indelningsändringar som kan tänkas förekomma äremellertid, anser statsrådet, så varierande till omfattning och karaktär attde skäl som i ett visst fall talar för en indelningsändring över huvud tagetinte blir aktuella i ett annat fall. Prövningen av en fråga om ändring ikommunindelningen innebär i allmänhet en skälighetsbedömning där olikaintressen vägs mot varandra. Statsrådet anser att bestämmelsernas huvudsyftebör vara att säkerställa att dessa intressen beaktas i tillräckligutsträckning. Vilka skäl för indelningsändring som måste föreligga och hurtungt de skall väga i förhållande till eventuella skäl mot en ändring måste ihuvudsak överlämnas åt praxis. Skälen för en indelningsändring är enligt föredragandestatsrådet av varierande slag. För det mesta anknyter de till kommunerna ochderas invånare, men de kan också vara av mera allmän natur. Bestämmelsen omförutsättningarna för indelningsändring bör därför inte innehålla någonexemplifiering av omständigheter som kan utgöra skäl för en indelningsändring.Statsrådet förordar en bestämmelse om att som en allmän förutsättning förändring i den kommunala indelningen skall gälla att ändringen kan antas medförabestående fördel för en kommun eller en del av en kommun eller andra fördelarfrån allmän synpunkt. En grundtanke i en bestämmelse om förutsättningarna förindelningsändring bör enligt statsrådets uppfattning vara att kommunernasinställning har särskilt stor tyngd när man vid prövningen av en fråga omindelningsändring väger styrkan av de intressen som talar för ändringen motdem som talar mot denna. Det kan dock inte uteslutas att det kan förekomma falldå det är befogat att låta kommunen stå tillbaka för andra intressen. Han anserdärför att det inte är lämpligt att införa en absolut vetorätt för kommun motindelningsändring. KU1981/82:35 320 Indelningslagskoiiimittén hadeuttalat att dess förslag innebar att r-nan behöll principen att särskilt starkaskäl fordrades för att genomföra en indelningsändring mot en kornmuns vilja.Detta är enligt statsrådets r-nening en viktig princip. Underremissbehandlingen hade vidare anförts att frågan om verkan av att en kommunsom berörs av en indelningsändring motsätter sig denna är alltför betydelsefullför att regleras enbart genom motivuttalanden. Statsrådet finner denna kritikbefogad. Han förordar därför att kommitténs förslag kompletterasmed. en bestämmelse om att synnerliga skäl måste föreligga för enindelningsändring, om den eller de kommuner som närmast berörs av ändringenmotsätter sig denna. Däremot finner statsrådet det inte möjligt att i lagen genärmare exempel på skäl sorn har den tyngden att de bör föranleda ändring ikommunindelningen mot en kommuns bestridande. I princip bör dock gälla attkraven på sådana skäl ställs högre ju mer ingripande indelningsändringen är förkommunen. Statsrådet fastslår vidare att den nya indelningslagen börinnehålla en bestämr-nelseom att särskild hänsyn skall tas tillortsbefolkningens inställning till en indelningsändring, om ändringen innebäratt en kommun delas eller att en del av en kommun överförs till en annankommun. Det råder enligt hans mening ingen tvekan om att stor hänsyn i praxisofta har tagits till en folkopinion som kommit till klart uttryck. Detta ärnaturligt med tanke på att ortsbefolkningens förhållanden, dess tillgång tillsamhällsservice o. d. är en av de centrala faktorerna vid bedömningen av enfråga om indelningsändring. Han anser därför att det i lagen bör klarläggasvilket inflytande befolkningen skall ha på besluten i indelningsfrågor. Någotsådant klarläggande behövs inte när det gäller sammanläggningar av helakommuner. I sådana fall är det självklart att kommunfullmäktige representerarbefolkningen i kommunen, till vars önskemål och synpunkter särskild hänsynskall tas enligt samma paragraf. Om indelningsändringen däremot innebär att kommunen delaseller att en del av kommunen överförs till en annan kommun, kan man normaltutgå från att kommunfullmäktiges och ortsbefolkningens ståndpunktersammanfaller. Det kan emellertid inte uteslutas att ortsbefolkningens intresseav närhet till exempelvis eller annan service står emot kommunensintresse av att behålla ett område. Dessa situationer är enligt statsrådetsmening inte så renodlade att man generellt kan låta ortsbefolkningens intressenvika för kommunens. Han anser därför att särskild hänsyn bör tas tillortsbefolkningens inställning i dessa situationer. För att säkerställa attsådan hänsyn tas bör en bestämmelse härom tas in i lagen. Därmed är enligt statsrådet inte sagt att ortsbefolkningensönskemål skall ha företräde framför kommunens. Den lokala opinionen måste vägasmot kraven på befolkningsunderlag, tillfredsställande service, ekonornisk bärkraftetc. och de intressen i övrigt som kommunen företräder. Det är inte möjligt atti lagen närmare ange hur denna prövning, som kan vara mycket KU1981/82:35 321 komplicerad, bör utfalla i olika situationer. I dettasammanhang påminner statsrådet om att indelningsändring mot en kommuns vilja fårske endast om synnerliga skäl föreligger. Genom bestämmelsen härom markerasenligt statsrådet att ortsbefolkningen inom ett visst område av en kommun intekan jämställas med kommunen. Statsrådet anser inte att en bestämmelse om att särskildhänsyn skall tas till ortsbefolkningen utgör en risk för den representativademokratin. Ändringar i den komm.unala indelningen måste av naturliga skälbeslutas av staten. Detta kan om man så vill betraktas som en inskränkning iden kommunala självstyrelsen. Den statliga beslutsmyndigheten har att vid sinprövning av frågor om indelningsändring beakta även omständigheter ochintressen som ligger utanför den rent kommunala sfären. Den statligamyndigheten bör därvid också ta särskild hänsyn fill den lokala opinionen.Detta betyder enligt statsrådet inte att ortsbefolkningen på något sättrepresenterar kommunen. Ortsbefolkningens inställning är en omständighet blandandra - om än av speciell karaktär - som den statliga myndigheten måste tahänsyn till.