bet · G501UbU37 · 1981-12-31 00:00:00 — I samband med nästa forskningspolitiskaproposition bör regeringen, på grundval av resultaten av det planeringsarbetesom högskolan och sektorsorganen nu skall inleda, lägga fram ett samlat programför hur en bättre balans skall skapas mellan resurser till sektorsforskning ochresurser till forskning inom högskolan. Då får också beslut tas om hur ansvaretför den sektoriella forskningen och den långsiktiga kunskapsuppbyggnadenmotiverad av sektorsforskningen skall fördelas. Ivad gäller särskilt social forskning anser utskottet att regeringen inför nästaårs budgetproposition bör pröva en överföring av medel frän socialdepartementetshuvudtitel avsedda att disponeras av delegafionen för social forskning tillutbildningsdepartementets huvudtitel under anslagen fillhumanisfisk-samhällsvetenskapliga och medicinska forskningsråden. här anfört bör med anledning av motionerna 1981/82:2069yrkande 6 och 1981/82:2220 yrkande 5 i denna del som sin mening ge regeringentill känna. delsatt utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse: 29. att beträffande riktUnjer försektorsforskningen i vad avser programansvar och finansiellt ansvar samtriktlinjer för sektorsorganen och högskolan i vad avser samverkan om ochplanering av forskning med anledning av proposition 1981/82:106 samt motionema 1981/82:2069yrkande 6 och 1981/82:2220 yrkande 5 i denna del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 3.Kontaktforskarverksamhet (mom. 36) Sfig Alemyr, , , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.42 börjar "Utskottet bar" och på s. 43 slutar "ochforskamtbildningsreform" bort ha följande lydelse; Utskottetanser att de i propositionen föreslagna principerna för kon-taktforskarverksamhetenbör gälla. Då utskottet i likhet med motionärerna anser att verksamheten harstor betydelse speciellt för olika organisafioner inte minstlöntagarorganisationerna och för mindre företag är det enligt utskottetsuppfattning viktigt att verksamheten verkligen kan spridas över hela landet ochatt fler får möjlighet att delta. Utskottet, som godtar förslaget ipropositionen att företag, företagsstödjande organ m.fl. skall bidra med medeltill verksamheten, anser att de i propositionen föreslagna medlen för statensbidrag inte är tillräckliga. bör därför med bifall till motion1981/82; 2234 yrkande 5 och yrkande 15 i denna del anvisa UbU1981/82:37 90 3,7 milj. kr. mer än vad som beräknas i propositionen / 83 samt ge dessa utskottets synpunkter till känna förregeringen. dels att utskottets hemställan under 36 bort ha följandelydelse: 36. att beträffandekontaktforskarverksamhet med bifall till motion 1981/82:2234 yrkande 5 och medanledning av proposifion 1981/82:106 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Riktlinjer för inrättande av forskartjänster vidforskningsråd (mom. 40) , , , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 46 börjar "Utskottet delar" och slutar "vidforskningsråd" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening finns det skäl för att i störteutsträckning än f. n. fillämpa tidsbegränsade förordnanden pä forskartjänster isyfte att låta forskningsrådens resurser förbli rörliga. Utskottet anser dock ilikhet med motionärerna att konsekvenserna av förslaget i propositionen ombegränsning av forskningsrådens rätt att inrätta högre tjänster inte ärtillräckligt belysta. Som påpekas i motionen kan bl. a. svårigheter uppstå attbehålla kompetenta forskare inom landet. Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att med bifall till motion 1981/82:2234 yrkande 9avslår propositionen i denna del. dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följandelydelse: 40. att beträffanderiktlinjer för inrättande av forskartjänster vid forskningsråd med bifall tillmotion 1981/82:2234 yrkande 9 avslår proposition 1981/82: 106, Fördjupningsstudier och självständigt arbete inom dengrundläggande högskoleutbildningen, återinförande av filosofie kandidatexamensamt ändring av reglerna för allmän och särskild behörighet förforskarutbildning (mom. 45, 46 och 48) Hans Nyhage, och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 54 börjar "Med anledning" och slutar "och8" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning går det inte att dra engräns mellan grundläggande högskoleutbildning samt forskarutbildning ochforskning. För en kvalitativt god gmndutbildning krävs samspel med forskningen.Grundutbildningen utgör i sin tur rekryteringsbas för forskarutbildning ochforskning. Det är enligt utskottets uppfattning betydelsefullt att destuderande UbU 1981/82:37 91 fårmöjlighet att tränga på djupet inom några ämnesområden, att de får stiftabekantskap med aktuell forskning och forskningsmetodik samt att de får tränaupp ett vetenskapligt och kritiskt synsätt. Därför bör enligt utskottets meningett självständigt arbete krävas för högskoleexamen. Ett riktmärke bör vara attdet på studieväg om minst 120 poäng bör ingå ett självständigt arbete om minst10 poäng. Examen från allmän, lokal eller individuell utbildningslinje ellerexamen grundad pä enstaka kurser bör innehålla fördjupningsstudier utöver20-poängsnivän. Vidare bör filosofie kandidatexamen införas för detförutvarande filosofiska fakultetsområdet. Vad utskottet har anfört börriksdagen med bifall till motion 1981/ 82:2069 yrkandena 3 och 4 samt1981/82:2220 yrkandena 7 och 8 som sin mening ge regeringen till känna. dels att den del av utskottets yttrande som på s.56 börjar "Utskottet erinrar" och slutar "yrkande 9" bortha följande lydelse: Riksdagenbör enligt utskottets uppfattning uttala att ett grundläggande krav förantagning till forskarstudier bör vara fullständig grundläggande utbildning omminst 120 poäng med minst 60 poäng i det aktuella ämnet. De allmänna ochsärskilda behörighetskraven för antagning till forskarstudier bör ändras ienlighet med vad utskottet nu anfört. här anfört bör med bifall till motion 1981/ 82: 2220yrkande 9 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 45, 46 och 48bort ha följande lydelse; 45. att beträffandefördjupningsstudier och självständigt arbete inom den grundläggande högskoleutbildningenmed bifall till motionerna 1981/82:2069 yrkande 3 samt 1981/82:2220 yrkandena7 och 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 46. att beträffandeåterinförande av filosofie kandidatexamen med bifall till mofion 1981/82:2069yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 48. att beträffande ändring av reglernaför allmän och särskild behörighet för forskamtbildning med bifall till motion1981/82: 2220 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 6.Lämplighetsbedömning för antagning till forskarutbildning (mom. 49) , , , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s.56 börjar "När det" och på s. 57 slutar "och 1981/82; 2233"bort ha följande lydelse: UbU 1981/82:37 92 Utskottet ansluter sig till vad som anförs i motion1981/82:2233 om att det är olämpligt att låta handledarna fä ett sä avgörandeinflytande över vem som skall antas till forskarutbildning. Det bör enligtutskottets mening i stället finnas sådana bestämmelser om allmän och särskildbehörighet att de som uppfyller kraven i dessa bestämmelser också har godautsikter att lyckas med sina forskarstudier. Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att med bifall till motionerna 1981/82:2223yrkande 3 och 1981/82: 2233 avslår proposifion 1981/82: 106 i denna del. delsatt utskottets hemställan under 49 bort ha följande lydelse: 49. att beträffande lämplighetsbedömningför antagning fill forskarutbildning med bifall till motionerna 1981/82:2223 yrkande3 och 1981/82:2233 avslår proposition 1981/82; 106, Handledning av forskarstuderande (mom. 50) HansNyhage, och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.57 börjar "Med instämmande" och slutar "yrkande 10" bortha följande lydelse: Utskottetinstämmer i föredragande statsrådets bedömning att det inte är möjligt attstandardisera eller med strikta bestämmelser fastlägga hur fors-karhandledningskall gestalta sig. När det gäller handledningens omfattning, anser emellertidutskottet att regeringen som riktmärke bör fastslå att varje doktorand som ettgenomsnitt för forskarutbildningstiden skall ha rätt till fyra till sex timmarshandledning individuellt eller tillsammans med eventuellmedförfattare till avhandlingen. här anfört bör med bifall till motion 1981/ 82:2220 yrkande10 som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 50 bort ha följande lydelse: 50. att beträffande handledning avforskarstuderande med bifall till motion 1981/82:2220 yrkande 10 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. 8.Mellanexamen (mom. 51) HansNyhage, och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.58 börjar "I det" och slutar "yrkande 12" bort ha följandelydelse: Dagensforskarutbildning är i många fall ensidigt inriktad mot en renodladuniversitetskartiär. Den förhållandevis långa studietiden kan verkaavskräckande för en del. Alla forskarstuderande har inte behov av enfullständig forskarutbildning. Mänga önskar en kortare påbyggnad inriktad motkartiär utanför högskoleväsendet. UbU1981/82:37 93 Mellanexamen/specialistexamen börbygga på ordinarie doktorandkurser kombinerade med specialkurser samt enavhandling av mindre omfattning i vilken självständigt arbete redovisas.Utskottet anser att den föreslagna examen skall betraktas som ett slutmål ochinte utgöra en etapp i utbildning för doktorsexamen. Om mellanexamen likställsmed en etapp i utbildningen för doktorsexamen finns enligt utskottets meningrisk att studietiden för dem som avser avlägga doktorsexamen kommer att förlängas.Utskottet ansluter sig till Andrénska kommitténs förslag att examen bör benämnaslicentiatexamen. Vad utskottet här anfört bör med bifall fillmotionerna 1981/ 82:2069 yrkande 5 och 1981/82:2220 yrkande 12 som sin meningge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 51 bort ha följandelydelse: 51. att riksdagenbeträffande mellanexamen med bifall till mofioner na 1981/82; 2069 yrkande 5 och 1981/82:2220 yrkande 12 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Omdömen om doktorsavhandlingar m. m. (mom. 52) Hans Nyhage, och (alla m) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 59 börjar "Vidare föreslår" och slutar"yrkande 11" bort ha följande lydelse; Utskottet anser vidare att den ordning som finns ,med betygen godkänd eller icke godkänd, bör ersättas av en ordning medgraderade betyg så som föreslås i motion 1981/82:2220. Avhandling bör således ifortsättningen betygsättas som väl godkänd, godkänd eller underkänd. Detta börriksdagen med bifall till motion 1981/82; 2220 yrkande 11 som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 52 bort ha följandelydelse; 52. att riksdagenbeträffande omdömen om doktorsavhandlingar m.m. med bifall till motion 1981/82:2220 yrkande 11 samt med anledning av proposition 1981/82: 106 och motionerna 1981/ 82:2223 yrkande 4 och 1981/82; 2234 yrkande 11 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Medelsberäkningen under Utbildningsbidrag fördoktorander (mom. 60) , , , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande som pä s. 66 börjar "Utskottet anser" och på s. 67 slutar"yrkande 14" bort ha följande lydelse: UbU 1981/82:37 94 Utskottet instämmer med föredragande statsrådet ochmotionärerna i att det är önskvärt med en stegvis utbyggnad av resursema förforskamtbildning. Utskottet anser dock att förslaget i propositionen intetorde innebära någon reell förstärkning av resurserna för studiefinansieringenav forskarutbildningen. Därför bör under anslaget Utbildningsbidragför doktorander anvisa 6,6 milj. kr. utöver vad som beräknats i proposition1981/82; 106 för att bekosta ca 100 utbildningsbidrag utöver det i propositionenberäknade antalet utbildningsbidrag. delsatt utskottets hemställan under 60 bort ha följande lydelse: 60. att med bifall till motion1981/82:2234 yrkande 14 och med anledning av proposition 1981/82; 106 tillUtbildningsbidrag för doktorander för /83 under niondehuvudfiteln anvisar ett förslagsanslag av , 11.Ytterligare medel till doktorandtjänster (mom. 64) , , , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s.69 börjar "Utskottet instämmer" och slutar "denna del" bortha följande lydelse; Utskottetinstämmer med föredragande statsrådet och motionärerna i att det är önskvärtmed en stegvis utbyggnad av resurserna för forskarutbildning. Utskottet anserdock att förslaget i propositionen inte torde innebära någon reell förstärkningav resurserna för studiefinansieringen av forskarutbildningen. Därför börriksdagen under det nya anslaget Vissa kostnader i samband med forsknings- ochforskamtbildningsreform anvisa 3,4 milj. kr. utöver vad som beräknats iproposition 1981/82: 106 för att bekosta 25 doktorandtjänster utöver de iproposifionen föreslagna 48 tjänsterna. delsatt utskottets hemställan under 64 bort ha följande lydelse: 64, att beträffande ytterligare medeltill doktorandtjänster med bifall till motion 1981/82:2234 yrkande 15 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 12.Medelsberäkningen under Vissa kostnader i samband med forsknings-ochforskarutbildningsreform (mom. 79) a)Under förutsättning av bifall till reservation 3 StigAlemyr, , , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.81 börjar "Utskottet har" och slutar "på riksstaten" bortha följande lydelse; UbU1981/82:37 95 Utskottet föreslär med hänvisningfill vad som anförts i reservafion 3 att med bifall till motion1981/82:2234 yrkande 15 i denna del anvisar 3,7 milj. kr. utöver vad somberäknats i proposition 1981/82; 106 för kontaktforskarverksamhet. Utskottet föreslår att i övrigt anvisar de medelsom beräknats i propositionen under anslaget Vissa kostnader i samband medforsknings-och forskamtbildningsreform och att anslaget förs upp med sammanlagt(12462000 -H 3700000 =) . dels att utskottets hemställan under 79 bort ha följandelydelse: 79. att med anledning avmotion 1981/82:2234 yrkande 15 i denna del och proposifion 1981/82:106 samt medavslag på motion 1981/82; 2223 yrkande 14 till Vissa kostnader i samband medforsknings- och forskarutbildningsreform för /83 under niondehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . b) Under förutsättning av bifall till reservatlon 11 , , , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 81 börjar "Utskottet har" och slutar "påriksstaten" bort ha följande lydelse: Utskottet föreslår med hänvisning till vad som anförts ireservation 11 att med bifall till motion 1981/82:2234 yrkande 15 idenna del anvisar 3,4 milj. kr. utöver vad som beräknats i proposition 1981/82;106 för doktorandtjänster. Utskottet föreslär att i övrigt anvisar de medelsom beräknats i proposifionen under anslaget Vissa kostnader i samband medforsknings-och forskamtbildningsreform och att anslaget förs upp med sammanlagt(12462000 + 3400000 =) . dels att utskottets hemställan under 79 bort ha följandelydelse: 79. att med anledning avmotion 1981/82; 2234 yrkande 15 i denna del och proposition 1981/82:106 samtmed avslag på motion 1981/82:2223 yrkande 14 till Vissa kostnader i samband medforsknings- och forskarutbildningsreform för /83 under niondehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . c) Under förutsättning av bifall till reservationerna 3och II , , , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 81 börjar "Utskottet har" och slutar "påriksstaten" bort ha följande lydelse: UbU 1981/82:37 96 Utskottet föreslår med hänvisning till vad somanförts i reservation 3 att med bifall fill motion 1981/82:2234yrkande 15 i denna del anvisar 3,7 milj. kr. utöver vad som beräknats i proposition1981/82:106 för kontaktforskarverksamhet. Utskottetföreslär vidare med hänvisning till vad som anförts i reservation med bifall till mofion 1981/82; 2234 yrkande 15 i denna del anvisar3,4 milj. kr. utöver vad som beräknats i proposition 1981/ 82: 106 fördoktorandtjänster. Utskottetföreslår slutligen att i övrigt anvisar de medel som beräknats ipropositionen under anslaget Vissa kostnader i samband med forsknings- ochforskarutbildningsreform och att anslaget förs upp med sammanlagt (12462000 -I-3700000 -H 3400000 =) . delsatt utskottets hemställan under 79 bort ha följande lydelse: 79. att med bifall fill motion1981/82:2234 yrkande 15 i denna del, med anledning av proposition 1981/82:106samt med avslag på motion 1981/82:2223 yrkande 14 till Vissa kostnader isamband med forsknings- och forskarutbildningsreform för /83under nionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . Direktövergångfrån gymnasieskolan till högskolan (mom. 44) Hans Nyhage (m), (), (), () och () anför: Somframgår av propositionen och utskottets betänkande gäller fr. o. m. den 1 juli1982 nya regler i fråga om direktövergäng från gymnasieskolan till högskolan.Minst en tredjedel av antagningsplatserna på flertalet av de allmännautbildningslinjerna skall dä avse direktövergång. Vihar inga invändningar mot att utskottet avstyrker förslaget i motion1981/82:2220 om höjning av den s.k. garantin för direktövergång frängymnasieskolan till högskolan . Emellertid vill vi meddetta särskilda yttrande framföra vår uppfattning att omfattningen av direktövergångi ett nästa steg skall öka ytterligare. Hur långt man då skall gå blir beroendepå erfarenheterna av nästa års antagning. UbU1981/82:37 Bilaga 1 97 1981/82:3 y över viss del av proposition 1981/82:106 om forskning m.m., jämte motioner Genom beslut harutbildningsutskottet hemställt om socialförsäkringsutskottets yttrande överdels proposition 1981/82:106 om forskning m. m. såvitt avser avsnittetStudiefinansieringen inom forskamtbildningen, dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1981/82:2220 yrkande 13 av m.fl.,1981/82:2223 yrkande II av LarsWerner m.fl. och 1981/82: 2234 yrkande 13 av m.fl. Socialförsäkringsutskottetfår anföra följande. Den studerandegrupp varom nu är i fråga är doktorander medutbildningsbidrag. Sådant utbildningsbidrag infördes fr. o. m. den I juli 1976och utgår till studerande i forskarutbildning. För helfidsstudier kan detbeviljas för högst sammanlagt men endast i taget. Såvittavser socialförsäkringsförmåner innebär gällande bestämmelser följande. Doktoranden har under vissa villkor rätt att behålla sittutbildningsbidrag även under sjukdom som inträffar under studietiden.Villkoren för att få behålla bidraget är huvudsakligen desamma som förstuderande med studiemedel. Den studerande skall vara helt oförmögen attbedriva studier. För att få behålla bidraget skall den studerande ha bedrivitstudier under någon del av det kalenderhalvår då sjukdomen inträffar. För detförsta kalenderhalvåret gäller också att studierna skall ha påbörjats. Undertvå på varandra följande kalenderhalvår kan doktoranden, med rätt till utbildningsbidrag,inte vara sjuk mer än om inte särskilda skäl föreligger.Utbildningsbidraget kan också utgå för sjukdom som omfattar ett heltkalenderhalvår under förutsättning att doktoranden föregående termin bedrevstudier vid läroanstalt där statligt studiestöd kan utgå. Under vissa förutsättningar kan utbildningsbidrag utgå förytterligare högst ett bidragsår. Det gäller t. ex. om den studerande på gmnd avsjukdom varit oförmögen att bedriva studier. Doktorandermed utbildningsbidrag har rätt att kvarstå i sin tidigare sjukpen-ninggmndandeinkomst. Skulle sjukpenning utgå under sjukdom, minskas utbildningsbidraget medett belopp som motsvarar sjukpenningen. Vad sedan gåWer föräldraförsäkringen har doktoranden fr.o. m. rätt att behålla utbildningsbidraget vid ledighet i sammaomfattning som enligt 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller förrätt till föräldrapenning. Sådan rätt till föräldrapenning utgår dels somföräldrapenning i samband med barns födelse under högst etthundraåttio dagarsammanlagt för föräldrarna, dels som särskild föräldrapenning under UbU1981/82:37 Bilaga I 98 sammanlagt för föräldrarna ochdels som föräldrapenning för tillfällig vård av barn under högst sextio dagarper barn och år för föräldrarna sammanlagt. Vidare kan utbildningsbidrag utgåför ytterligare högst ett bidragsår om den studerande varit ledig ochberättigad till föräldrapenning. Slutligen gäller liksom för sjukpenning atthar föräldrapenning utgått till den studerande så minskas utbildningsbidragetmed motsvarande belopp. Lagen om arbetsskadeförsäkringgäWcr inte för dennakategori studerande. Utbildningsbidragen räknas slutligen fr. o. m. den 1januari 1977 som pensionsgrundande inkomst för A TP. tillkalladesår 1975 med uppgift att utreda det studiesociala stödet. I tilläggsdirektiv harutredningen vidare fått i uppdrag att bl. a. redovisa förslag avseende destuderandes försäkringsskydd och de handikappade elevernas studiesocialasituation. Resultatet av utredningens arbete i sistnämnda avseendehar redovisats i betänkandet (Ds U 1981:11) Studiestöd. I belänkandet läggs fram olika förslag i syfte attförbättra socialförsäkringsförmånerna för de studerande. Vad gällersjukförsäkringen föreslås en modell för studerande med studiemedel som enligtutredningens mening kan anpassas till doktorander med utbildningsbidrag.Förslaget innebär bl. a. att den studerande får rätt att behålla sittstudiestöd under sjukdom som inträffar och att sjukdomen kanpågå hela den studietid för vilken studiestödet är beviljat. Förslaget innebärsåledes en förbättring för de långtidssjuka. Beträffande arbetsskadeförsäkringen föreslås en utvidgningav lagen om arbetsskadeförsäkring i syfte att ge de studerande samma skydd somförvärvsarbetande har vid arbetsskada. Försäkringen, som föreslås omfatta ävendoktorander med utbildningsbidrag, skulle ge dessa skydd vid arbetsskada genomolycksfall eller annan skadlig inverkan samt genom smitta som inträffat isamband med utbildningen. Resor till och från undervisningsstället skulle ocksåomfattas av försäkringen. Betänkandet är föremål för remissbehandling. I proposition 1981 /82:106behand\asinte frågan om sociala förmåner för doktorander med utbildningsbidrag. 1 motion 2220 av m. fl. anförs attutbildningsbidragen inte tillförsäkrar de forskarstuderande samma socialaförmåner som doktorandtjänst berättigar till i vad avser sjukersättning,ATP-poäng etc. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om att regeringenbör föranstalta om regelförändringar i syfte att i nämnda hänseende jämställainnehavare av utbildningsbidrag med innehavare av statligt reglerad tjänst. UbU1981/82:37 Bilaga 1 99 Motionärerna i motion 2223 av LarsWerner m. fl. hemställer om förslag om åtgärder i syfte att ge forskare inomhögskolan, finansierade med externa medel, anställningstrygghet och samma rätttill sjuk- och föräldraledighet som andra statligt anställda. Motionärerna i motion 2234 av m. fl. anser attde sociala trygghetsfrågorna vid arbetslöshet, sjukdom, föräldraledighet etc.är otillfredsställande lösta med det i propositionen föreslagna systemet som ihuvudsak innebär en kombination av utbildningsbidrag och begränsaddeltidstjänst. De begär en översyn av reglerna varvid bör prövas möjlighetenatt ta bort kopplingen med AMU-bidragen när det gäller samordningen med denallmänna försäkringen och i stället behandla utbildningsbidragen som inkomstav tjänst. Utskottet konstaterar inledningsvisatt frågor om sociala förmåner för statligt anställda och om arbetslöshet intefaller inom utskottets ämnesområde. Utskottet yttrar sig därför inte övermotionerna såvitt de berör sädana frågor. Utskottet konstaterar vidare att studerande som uppbärutbildningsbidrag för doktorander har i princip likvärdigaföräldraförsåkringsförmäner som förvärvsarbetande genom att de får behällautbildningsbidraget under hela föräldraledigheten och vidare har möjlighet attfå bidrag ytterligare ett bidragsår.