bet · G501SoU1 · 1981-12-31 00:00:00 — (vpk), såvitt i motionen föreslås attbindande normer beträffande ytkrav skall fastställas i enlighet med vad somanges i motionen (yrkande 5 a). 1 samma motion, 1980/81:2218. vill motionärerna ha ettriksdagsuttalande av innehåll att institutioner inom barnomsorgen bör innehållaminst två avdelningar och att arbetet bör organiseras så att ensamarbeteundviks (yrkande 6). Motionen kan sägas innebära ett avståndstagande från enmera allmän inriktning av den fortsatta utbyggnaden mot s. k. lägenhetsdaghem. Utskottet ansluter sig till vad i propositionen anförs omlägenhefsdaghem (s. 19) och avstyrker motionsyrkandet. I propositionenunderstryks värdet av aft små daghem kan placeras ut i bostadsområdena. Ensådan lokalisering har fiera fördelar. I nya områden kan vissa toppbelastningarmötas genom att lägenheter eller småhus temporärt används som barnstuga.Verksamheten blir en naturlig del av bostadsområdets liv och ökar möjligheternatill kontakter mellan barnen och de vuxna. Närheten till hemmet ökar trygghetenför barnen som har lätt att känna igen sig i omgivningen. Föräldrarnasmöjligheter att ta del av och påverka verksamheten ökar. anförs det vidare ipropositionen. Utskottet vill med anledning av vad som anförs i motionentillägga följande. Självfallet måste personalfrågorna ägnas stor uppmärksamhet,då det gäller små daghem, och stor omsorg läggas ner på schemaläggningen. Dettaär av vikt av hänsyn såväl till personalen som till barnen. 1 sammanhanget villutskottet erinra om att det inom arbetarskyddsstyrelsen pågår ett arbete somavser nya anvisningar rörande ensamarbete. I detta sammanhang behandlar utskottet också motion1979/80:1195 av () och (). Motionärernavill att förenklingar bl. a. då det gäller lokalkraven skall vidtas för attunderlätta tillkomsten av daghem i lägenheter och småhus. Av propositionen framgår att en rad förenklingar harvidtagits av det slag som motionärerna åsyftar. Motionen får därför i huvudsakanses tillgodosedd. Utskottet vill dock understryka vikten av attförenklingsarbetet fortsätter. SoU1981/82:1 21 Frågan om barngruppernas storlek idag- och fritidshem redovisas relativt utföriigt i propositionen. Utskottethänvisar (ill framställningen däri (prop. s. 19). Socialministern uttalaruppfattningen att den exakta bestämningen av barngruppsorganisationen måstegöras lokalt utifrån de förutsättningar som gäller för den enskildaanläggningen. Hon anför att hittillsvarande erfarenheter tyder på att med entraditionell syskongruppsindelning och där så gott som samtliga barn ärnärvarande på heltid samt i övrigt normala förhållanden råder stor försiktighetbör visas med att låta barngruppen omfatta mer än 15 barn. 1 sammanhanget pekaspå en rad faktorer som bör påverka barngruppernas storlek, exempelvis antaletsamtidigt närvarande barn, barnens vistelsetider och antalet barn med behov av särskiltstöd. Utskottet ansluter sig till den gjorda bedömningen.Utskottet vill tillägga att socialministerns uttalande självfallet inte fårtolkas på det sättet att det är acceptabelt att i vart fall 15 barn ingår igrupperna. Inte minst i de fall där det finns flera barn med behov av särskiltstöd kan således en barngrupp som omfattar 15 barn vara för stor. I det här aktuella avsnittet i propositionen görs ocksåvissa särskilda uttalanden om s. k. utvidgade syskongrupper. Det framhålls bl.a. att utvidgade syskongrupper är en organisationsform som kanvara lämplig. Den ger möjlighet för barn i olika åldrar att växa upptillsammans och stimulera varandra. De äldre barnen kan på ett naturligt sättfå möjligheter att ta ansvar för de yngre. Barnen behöver inte heller bytagrupp för att de uppnår en viss ålder utan de kan ha möjlighet att vistas isamma grupp de är i daghem och fritidshem.Socialministern anser att detta ger barn och vuxna möjligheter till att lärakänna varandra och knyta mer varaktiga kontakter. Samarbetet med hemmen kandärmed utvecklas bättre. Vidare framhåller socialministern att förglesbygdskommuner denna organisationsform har fördel då den kan underlätta förkommunerna att organisera barnomsorgsverksamheten i områden med få barn i varjeåldersgrupp. En verksamhet av detta slag måste emellertid, framhålls det ipropositionen, få utvecklas efter lokala överväganden. En övergång tillåldersblandade barngrupper innebär bl. a. krav på ett förändrat arbetssätt förpersonalen såväl inom en barngrupp som t. ex. mellan olika avdelningar i ettdaghem. Utskottet ansluter sig till socialministerns uppfattningbeträffande organisationsformerna men vill framhålla att alla barns behov avåldersanpassad verksamhet måste beaktas. Något särskilt uttalande av riksdagenär inte påkallat med anledning av motion 1980/81:2218 av m. (vpk), såvitt däri tas upp frågan om behovet av att bedriva åldersanpassadeverksamheter i åldersblandade avdelningar (yrkande 7). Utskottets ställningstagande i det föregående innebärsamtidigt att utskottet avstyrker den nämnda motionen, 1980/81:2218, såvittdäri yrkas att SoU1981/82:1 22 bindande normer beträffande gruppstorlek skall fastställasi enlighet med vad som anges i motionen (yrkande 5 b). Utvecklingen av den genomsnittligapersonaltätheten visar en förbättring, dvs. att antalet barnper anställd successivt har sjunkit. I propositionen framhålls att dengenomsnittliga personaltätheten har närmat sig den rekommendation somsocialstyrelsen utfärdat på området men att det finns stora variationer mellankommunerna. Socialministerns överväganden mynnar ut i att kommunernasjälva är mest kapabla aft avgöra sin organisation av barnomsorgen. En vissvariation är naturlig med hänsyn till olika förhållanden i kommunerna. Honärdärför inte beredd förorda bindande bestämmelser eller rekommendationer förpersonaltätheten. Också då det gäller personaldimensioneringen pekas på enrad faktorer som bör påverka bedömningen, exempelvis öppethållandetider,vistelsetider, schemaläggning av personalens arbetstider och barngruppernassammansättning. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del ochavstyrker därmed motion 1980/81:2218 av m. fl. (vpk) såvitt imotionen yrkas att bindande normer av visst innehåll bör utarbetas då detgäller personaltätheten (yrkande 5 c). Utskottet avstyrker också yrkande 8 i samma motion, vilketyrkande innebär krav på ett uttalande om att fasta vikarier bör anställas inombarnomsorgen, motsvarande en vikarie per fem anställda. 1 överensstämmelse meddet tidigare ställningstagandet får det ankomma på kommunerna att själva avgörapå vilket sätt personalfrågor skall lösas då det uppstår behov av vikarier. Personalens utbildning m. m. Personalen i förskolor ochfritidshem består av barnskötare, förskollärare och fritidspedagoger. I vissomfattning arbetar emellertid inom barnomsorgen även personal utan adekvatutbildning. Några särskilda behörighetsregler för rätten aft inneha tjänst iförskola eller fritidshem har inte uppställts. Det framhålls i propositionen att arbetet med barn iförskolor och fritidshem förutsätter ingående kunskaper om barns utveckling ochbehov samt om barns förmåga aft samarbeta med varandra och med andra vuxna.Utbildningsbakgrund kombinerad med praktisk erfarenhet är därmed av väsenfiigbetydelse för kvaliteten inom barnomsorgsverksamheten. Socialministern ser defsom angeläget aff få fill stånd en jämnare fördelning än den som nufinns mellan och inom kommunerna av personal med SoU1981/82:1 23 förskollärar-, fritidspedagog- och barnskötarufbildningar.Den ökade tillgången på utbildad personal underlättar självfallet en sådanutveckling. Hon påpekar i detta sammanhang även att formell utbildning infeensamt kan utgöra mätare på personalens kunskaper och kompetens. Många som arbetar inom barnomsorgen har genom erfarenhet tillägnat sig betydandekunskaper inom området. I anslutning härtill uttalar socialministern att honinte är beredd att förorda aff behörighet fastställs vad gäller utbildningsnivån.Hon ser infe heller någon anledning till farhågor för att kommunerna infeskulle anställa utbildad personal i tillräcklig omfattning. Det framhålls också att frågan om åldersfördelning och omkönsfördelning bland dem som är anställda vid daghem, fritidshem eller ideltidsgrupper är av stor betydelse för kvaliteten i verksamheten. Barnenskontakter med vuxna i olika åldrar samt med män och kvinnor ger dem viktigaerfarenheter . Under förskoleåldern grundläggs barnefs attitydertill t. ex. äldre människor liksom barnens könsrollsuppfattning. Def gällerdärför att medvetet arbeta för förändringar inom dessa områden på kort och långsikt, såväl på lokal som central nivå. I propositionen diskuteras också frågan om fortbildningför personalen inom barnomsorgen. Den framhålls såsom varande en viktigförutsättning för att verksamheten skall utvecklas och hållas levande. Den ärnödvändig för att underlätta samarbetet mellan de personalgrupper som finnsinom verksamheten och de som finns inom angränsande verksamheter, t. ex.socialvården, skolan, barnhälsovården m. m. För dagbarnvårdarna, framhållsdet, bör fortbildningen dessutom syfta till att skapa en brygga mellanverksamheten i hemmet och kommunens övriga barnomsorgsverksamhet, t. ex. denöppna förskolan. Utskottet anser i likhet med vad som kommer till uttryck ipropositionen att det är utomordentligt viktigt att det finns personal inombarnomsorgen som är utbildad för uppgiften. Den som arbetat länge inom områdetmen som saknar formell utbildning kan ha goda förutsättningar för att på ettbra sätt svara för uppgifter inom barnomsorgen, och han eller hon kan tillföraverksamheten erfarenheter som är av stort värde. Detta gäller inte minst i falldär på en avdelning också arbetar personal som har en adekvat utbildning mensom saknar någon längre tids yrkeserfarenhet. Tillgången på personal med långerfarenhet av arbetet vid förskolor och fritidshem kan emellertid inte ersättabehovet av personal som är utbildad för området. Utskottet vill därförframhålla angelägenheten av att det vid förskolor och fritidshem anställs personalsom genomgått utbildning till förskollärare, fritidspedagog eller barnskötareoch att personal som redan är anställd bereds möjlighet aft genomgå sådanutbildning. Av en av publicerad rapport framgår atftillgången på utbildad personal successivt ökar och beräknas bli mycketgod. Detta underlättar möjligheterna för kommunerna atf anställa sådanpersonal. Ufskoffet utgår från att kommunerna tar fill vara SoU1981/82:1 24 de sålunda ökande möjligheterna att stärka barnomsorgenskvalitet. Det skulle strida mot det synsätt på kommunernas frihet då def gälleraft ordna barnomsorgen som utskottet inledningsvis anslutit sig till, omriksdagen fattade beslut om särskilda behörighetsregler för rätt atf innehatjänst inom barnomsorgen eller om att viss andel av personalen skulle hagenomgått visst slag av utbildning. Under hänvisning fill det anförda avstyrker utskottet tvåmotioner i vilka krävs att särskilda behörighetskrav för tjänst inombarnomsorgen skall fastställas, nämligen motion 1979/80:1192 av . (s) och motion 1980/81:1544 av m. fl. (vpk). Ett likartatmotionsyrkande behandlas nedan (yrkande 10 c i motion 1980/81:2218). I motion 1980/81:2218 av m.fl. (vpk) yrkas (10a) att utbildningen för förskollärare och fritidspedagoger samordnas, varvidutbildningstiden förlängs till med varvad teori och praktik i enlighetmed vad som anförs i motionen, (10 b) att de som har anställning inomutbildningsyrkena men saknar formell kompetens bereds möjlighet att genomgåutbildningen och att för denna kategori ersättning skall utgå underutbildningstiden motsvarande full lön samt (10 c) att på grundval av den imotionen föreslagna utbildningen behörighetskrav för arbetet inom barnomsorgenskall fastställas. Yrkandena 10 a och 10 b hänför sig i första hand tillutbildningsutskottets område. Då utbildningsutskottet och senastunder våren (UbU 1980/81:24) behandlat yrkanden med i huvudsak samma innehållhar socialutskottet inte funnit det motiverat att inhämta yttrande övermotionen från utbildningsutskottet. delar utbildningsutskottets uppfattningatt det inte finns skäl ompröva beslut om en reformering avförskollärar- och fritidspedagogutbildningarna: reformen beslöts i huvudsakenligt de riktlinjer som barnstugeutredningen förordat. villdock i detta sammanhang nämna att universitets- och högskoleämbetet har tagitinitiativ till ett utvecklingsprojekt rörande samverkan mellan förskollärar-,fritidspedagog- och klasslärarutbildningen. Ämbetet har också startat ettförsök rörande dels samverkan mellan förskollärar-, fritidspedagog- ochlågstadielärarutbildning, dels en särskild lågstadielärarutbildning med vissinriktning mot förskolan. Till följd av beslutet om reformering avförskollärar- och fritidspedagogutbildningarna anordnas 50-poängsutbildningarför dem som , , tjänstgjort som förskollärare ellerfritidspedagog utan kompetensgivande utbildning. haravstyrkt det här aktuella motionsyrkandet och under hänvisning härtillframhållit atf frågan om löneförmånerna för kommunalt anställd personal är enförhandlingsfråga. ansluter sig till utbildningsutskottetsbedömning i detta avseende. vill vidare framhålla följande. SoU1981/82:1 25 kan arbetsmarknadsutbildning beviljas utan att denenskilde är arbetslös på grund av behovet av arbetskraft inom speciellayrkesområden. Inom vårdområdet anordnas kurser för barnskötare såväl med somutan praktisk erfarenhet. Vidare anordnas en verksamhet med beredskapsarbete ikombination med arbetsmarknadsutbildning (BAMU) . Verksamhetenbedrivs av arbetsmarknadsverket i arbetslöshefsbekänipande syfte och efterbemyndigande av statsmakterna. Verksamheten avser bl. a. att bereda möjlighettill utbildning för redan anställd personal inom primär-ochlandstingskommunerna. 1 enlighet med det anförda avstyrker utskottet yrkandena10 a och 10 b i motion 1980/81:2218. Som en följd av att yrkande 10 a avstyrksoch med hänsyn till vad utskottet i det föregående anfört avstyrks även yrkande10 c i motionen, vilket avser frågan om behörighetsbestämmelser. I detta avsnitt behandlar utskottet slutligen yrkande 11 imotion 1980/81:2218. Motionärerna vill ha ett uttalande av innehåll attuppdelningen i barnskötar- och förskollärartjänster bör avskaffas ochersättas av en tjänsteform benämnd förskollärare. Utskottet anser det inte motiverat att göra någotuttalande om vilka tjänster kommunerna bör inrätta inom barnomsorgen ochavstyrker därför motionsyrkandet. Det nuvarande statsbidragssystemetför barnomsorgen'är utformat på följande sätt. För daghem utgår statsbidrag med ett årligt belopp förvarje plats. är beloppet före slutlig uppräkning . (SFS1981:251). Bidrag utgår för plats i avdelning som är öppen under minst sjutimmar . Statsbidrag utgår för alla platserna i en avdelning, om minst2/3 av platserna i avdelningen eller i kommunen som helhet utnyttjas minst femtimmar per barn och dag (den s. k. tvåtredjedelsregeln). För plats i fritidshem är statsbidraget hälften avbidraget till en daghemsplats. Bidragskrav är att avdelningen är öppen underminst . Antalet platser i daghem och fritidshem som ärstatsbidragsberättigande bestäms av i förhållande dels till enytnorm, dels till en s. k. pedagogisk norm (se prop. s. 13). Statsbidrag utgår till kommunen. Detta gäller även försådant daghem eller fritidshem som drivs av annan än kommunen, t. ex. enreligiös eller annan ideell organisation, om institutionen ingår i kommunensbarnomsorgsplan. Kommunen förmedlar vanligen statsbidraget till huvudmannen. 1vissa fall lämnar kommunen härutöver vtterligare driftbidrae. SoU1981/82:1 26 För familjedaghem utgår statsbidragmed av kommunens bruttokostnader. Därutöver utgår i vissa fall ettgrundbelopp - f. n. - för barn som vistas minst ifamiljedaghem samt ett hälften så stort grundbelopp för förskolebarn som vistasi sådant hem mindre än och för skolbarn. Bidragen till barnomsorgen räknas upp med hänsyntill den genomsnittliga löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. I propositionen (s. 32 och 33) redovisas de svårighetersom kunnat konstateras vid tillämpningen av det nuvarande statsbidragssystemet.Det konstateras bl. a. att nuvarande system med samma bidrag för yngre ochäldre barn i daghem gör det förmånligare för kommunerna att i daghem i förstahand bereda plats för de äldre förskolebarnen. Vidare innebär svstemet medhalvt bidrag för skolbarn i dag- och fritidshem att åldersintegrerade grupperi daghem motverkas. Andra svårigheter som redovisats är oklarheter iplatsbegreppet, den s. k. tvåtredjedelsregelns tillämpning, kravet på öppethållandetider,bidragen till privat verksamhet m. m. Även redovisningen av verksamheterna isamband med statsbidragsansökan har berörts. I den promemoria som ligger till grund för beredningen avregeringsförslaget redovisades två olika alternativ till ett nyttstatsbidragssystem, dels ett avseende bidrag per barn, dels ett avseende bidragmed viss procent av kommunernas bruttokostnader. Remissinstanserna har niistan genomgående förordat enövergång till ett procentuellt statsbidragssystem. 1 propositionen föreslås ett nytt statsbidragssystem sombygger på den sålunda föroidade principen. Förslaget läggs fram för atttillgodose krav pä att statsbidragssystemet bör vara enkelt, överskådligt ochlättadministrerat, alt kommunerna utifrån vissa grundläggande förhållandensjälva bör få avgöra i vilka former barnomsorgen skall anordnas oc/i nrrdetantal uppgifter som skall lämnas i anslutning till ansökan om statsbidrag börminimeras. Vidare är syftet bl. a. att underlätta kommunernas administrationoch att underlätta tillkomsten av nya platser inom barnomsorgen. Önskvärdhetenav att dessa krav tillgodoses utvecklas ytterligare. Särskilt framhålls viktenav att ett nytt statsbidragssystem bör byggas upp utifrån principen attkommunerna skall lämnas så stor frihet som möjligt att utnyttja sina resurser. L'tskottet sammanfattar regeringens förslag tillstatsbidragssystem för barnomsorgen i följande sju punkter. Statsbidrag utgår till kommun avkommunens bruttokostnader för barnomsorgen. Kostnaderna beräknas på ettbidragsunderlag, som fastställs enligt p. Beräkning av bidragsunderlag. Följande kostnader fördaghem, fritidshem, kommunala familjedaghem, deltidsförskolor och öppna försko- SoU 1981/82:1 27 lor är bidragsgrundande, nämligen dels kostnader förpersonal, inklusive vikarier, fortbildning samt enligt en schablonmässigberäkning för den pedagogiska ledningen, dels kostnader för lokaler,inventarier, kost, lekmaterial, utflykter och liknande. utformar närmare bestämmelser om beräkningav bidragsunderlaget. Spärregel beträffande befintligverksamhet. Statsbidraget för befintlig verksamhet i daghem och fritidshem iviss kommun får öka i förhållande till föregående år högst motsvarande dengenomsnittliga årliga löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst.Kostnaderna för under budgetåret nedlagd verksamhet skall dras ifrånbidragsunderlaget före uppräkningen. Kompletterande regel beträffande nyverksamhet. Om kostnaderna för nytillkommande verksamhet väsentligt avvikerfrän kommunens kostnader för barnomsorgen i övrigt per enhet fårsocialstyrelsen frångå kommunens redovisning, såvida avvikelsen inte beror påsärskilda omständigheter. Verksamheten skall varaangiven i kommunens barnomsorgsplan. Bidragsutbetalande myndighet.Socialstyrelsen skall betala ut statsbidraget. Statsbidragskall betalas ut genom fyra förskottsbetalningar och en slutbetalning.Det sammanlagda förskottsbeloppet skall vara av det totala bidraget förnästföregående år. Regeringen föreslår att det nya statsbidraget skall gällafr. o. m. . 1 partimotioner från socialdemokraterna och vänsterpartietkoninninister-na samt i en motion från enskilda motionärer tillhörande moderatasamlingspartiet yrkas avslag på de nya statsbidragsreglerna. Motionärerna villmed skilda motiveringar att ett nytt förslag (ill ändrat statsbidragssystemskall föreläggas . 1 den socialdemokratiska partimotionen. 1980/81:2216.förordas ett nytt förslag - efter överläggningar med -enligt följande riktlinjer (yrkande 1). Liksom enligt propositionen skallsystemet vara utformat som ett procentbidrag som utgår för daghem, fritidshem,familjedaghem och öppna förskolor. Däremot skall bidrag inte utgå fördeltidsförskolan. Bidragsunderlaget skall beräknas på samma bidragsunderlagsom enligt propositionen. Bidraget bör motsvara personalkostnaderna. Dock börbidragsprocenten t. v. bestämmas så att bidrag utgår med belopp motsvarande demsom skulle utgå om nuvarande bidragsregler behölls: enligt motionärerna innebärpropositionsförslaget att kommunerna förlorar 200 ;i 250 milj. kr. Ett beloppom 100 milj. kr. bör utgå till särskilda insatser inom förskolan. kommunisterna vill atl statsbidragssystemetskall vara utformat för att stimulera till en krnftiu utbvaenad avbarnbnisoraen och att SoU1981/82:1 28 det skall garanteras en hög och jämn kvalitet i landetssamtliga kommuner (motion 1980/81:2218 yrkandena 1 delvis, 12 och 13). Reglernabör innebära att staten svarar för samtliga personalkostnader inombarnomsorgen. I den tredje motionen, 1980/81:2214 av m.fl. (m), förordas ett bidragssystem med prestationsrelaterade bidrag. De skallutgå med visst belopp för barn i barnomsorgen och således inte som enligtnuvarande sysfem per plats. Utskottet anser att det material som finns då det gällerfaktorer som är av betydelse för att bedöma statsbidragsfrågan är tillräckligtför att man nu skall kunna ta ställning i frågan och ansluter sig till detredovisade förslaget till nytt statsbidragssystem. Förslaget är enkelt ochlättöverskådligt, och det har den fördelen att samma regler kommer att gällaför kommunala familjedaghem som för förskolor och fritidshem. Utskottet har iolika sammanhang framhållit värdet av den öppna förskolan, bl. a. förfamiljedaghemsverksamheten, och det nya systemet är ägnat att stimulerautbyggnaden av denna. Förslaget bör kunna leda till administrativa förenklingarbåde för stat och kommun. Som utskottet ser det är det stora värdet medförslaget att det ger kommunerna betydande möjligheter att effektivisera sinbarnoinsorgsverk-samhet utan att hindras av ett regelsystem, som binderverksamheten i vissa organisatoriska former utan egenvärde. Det sagda ligger ilinje med det synsätt som kommit till uttryck då diskuteratden kommunala ekonomin (se bl. a. ovan s. 9). Utskottet konstaterar attregeringen i propositionen (s. 36) anger att statsbidragets nivå bör bestämmasutifrån den kostnadsfördelning som föreligger mellan stat och kommun ochatt det skall göras en utvärdering av det nya bidragssystemet. Utskottet berörfrågan om utvärderingen närmare i det följande och återkommer till den i motion1980/81:2214 upptagna frågan om prestations-relaterat stöd. I enlighet med det anförda avstyrker utskottet de här aktuellamotionsyrkandena (1980/81:2214, 1980/81:2216yrkandel och 1980/81:2218yrkandena 1 delvis, 12 och 13) och tillstyrker att godkänner de ipropositionen angivna huvudprinciperna för ett nytt statsbidragssystem förbarnomsorgen. Av det sagda följer att utskottet avstyrker även yrkande 4i motion 1980/81:1893 av m. fl. (vpk). I motionen, som väcktesunder den allmänna motionstiden, förordas att vid förhandlingar mellanregeringen och rörande barnomsorgsutbyggnaden frågan om barnomsorgensfinansiering skall lösas på visst sätt. Då det gäller enskildheterna iregeringens förslag finns med anledning av motioner skäl anföra ytterligareföljande. Förste vice talmannen m. fl. (m) vill imotion 1980/81:2217 att det fr. o. m. 1982 skall införas ett skattefrittvårdnadsbidraa SoU1981/82:1 29 per barn mellan ett och ålder.Bidraget skulle finansieras genom en sänkning av bidragsprocenten i det nuaktuella regeringsförslagef från 40 fill 33. Enligt vad utskottet inhämtat behandlar familjeekonomiskakommittén f. n. olika frågor som avser införande av vårdnadsbidrag. Utskottetutgår från att kommitténs överväganden redovisas möjligt. Under hänvisninghärtill avstyrks motionen. I enlighet med vad som föreslås i proposifionen och somovan berörts bör bidragsprocenten i det nya statsbidragssystemet fastställasfill 40.