bet · G501FiU21 · 1981-12-31 00:00:00 — Det gällerskatteutjämningssystemet, stödet till barnomsorgen, föräldraförsäkringen ochsjukförsäkringen. Motionärerna hemställer om en översyn av statsbidragen tillkommunerna i syfte att stärka län och andra ekonomiskt missgynnaderegioner i riket. Utskottet vill med anledning av dessa motioneranföra följande. Utskottet har i det föregående nämnt den översyn av statistikoch kalkylmetoder för grundgarantier i skatteutjämningssystemet som f. n. pågåri grundgarantiutredningen. Syftet med genomgången är att skapa underlag för enkommande översyn av skatteutjämningssystemet. Då det nuvarande skatteutjämningssystemetbeslutades nämndes att en översyn av systemet borde göras efterförslagsvis fem är. Genomförandet av reformen skedde i etapper. Genom beslut avriksdagen uppsköts den sista etappen till 1982. Detta skulletala för att också översynen sköts ytterligare . Åandra sidan har mycket hänt sedan systemet beslutades. Den samhällsekonomiskaoch statsfinansiella utvecklingen har drasfiskt förändrats. Kraftiga ingrepphar måst vidtas i den kommunala sektorn och ytterligare åtgärder måste vidtasför åren framöver i syfte att hålla den offentliga sektorns efterfrågan inom deramar som samhällsekonomin medger. Starka skäl talar därför för att en översyngörs av skatleutjämnings-systemet. Vid utskottets behandling av liknandemotionsyrkanden under föregående anförde utskottet att man inte fanndet uteslutet att en översyn kunde påbörjas än . UtveckUngen har inte ändrat utskottelsuppfattning. Därförbör en översyn ske så snart underlag föreligger från den pågåendegrundgarantiutredningen. Den beräknas slutföra sitt arbete om ungefär ett år.Att påbörja något arbete anser utskottet inte meningsfullt. En delav de frågor som berörs i mofionerna ingår i det uppdrag utredningen har. Somexempel kan nämnas att den utredning som nämns i motion 1169 och som utfördesav och kommuner om de merkostnader som åvilar storstadskommuneroch inte beaktas i det nuvarande skatteutjämningssystemet har överlämnats tillgrundgarantiutredningen. Meddet anförda avstyrker utskottet de yrkanden om utredning eller översyn av detnuvarande skatteutjämningssystemet som framförs i motionerna 1661 yrkande 7,1169, 694, 1174 yrkandena 2 och 3 samt 1649. I motion 257 av () och KerstinSandborg (fp) om investeringsstöd till turistkommuner anförs att en del mindrekommuner i landet har att ta hand om ett stort antal turister. FiU 1981/82:21 36 veckorstoppbelastning måste t. ex. vattenledningsnät, reningsverk, sophämtning m. m.dimensioneras för att klara en befolkning som vida överstiger den normalahelårsbefolkningen på orten. Del vore rimligt, anser motionärerna, att statenstödde finansieringen av de toppinvesteringar som turistkommunerna måste göraför att ta hand om alla turister. Inkomsterna för turismen kompenserar inte pålånga vägar de merkostnader som kommunerna har i dessa fall. Utskottetvill erinra om att i skatteutjämningssystemet bestäms den grundläggandeskattekraftsgaranfin av bl. a. bebyggelsestrukturen. Däri ingår kostnader förvatten och avlopp, gator, vägar och fritidshus. hargjort ekonomiska studier över frifidsboendets effekter för kommunerna. Enligtdessa är inte konsekvenserna övervägande negativa. Utskottet niotsätter sigspecialdestinerade bidrag med denna inriktning. Med det anförda avstyrksmotion 257. I motion 695 av (m) anförs attsystemet med s. k. stimulansbidrag till verksamhet är uttryck för ettföråldrat tänkande och innebär ett underkännande av kommunernas vilja attfullgöra sina uppgifter. Statsbidrag till olika kommunala verksamheter bör -särskilt i nuvarande ekonomiska läge - grundas på andra faktorer än behov av"stimulans". Kostnadsfördelningenbör diskuteras utifrån statens resp. kommunens ansvar och faktiska kostnader.Motionären hemställer att beslutar uttala att stimulansbidrag intebör förekomma i statsbudgeten. Underde har statsbidragen till kommunerna undergått stora förändringar.Skatteutjämningssystemet har reformerats . Det generellastödet till kommuner och landsting har därigenom ökat kraftigt. Detta harmöjliggjorts genom att ett stort antal specialdestinerade statsbidragsamtidigt har avvecklats. Därmed har en klar förskjutning ägt rum frånändamålsbundna bidrag till allmänt finansieringsstöd. Detta har inneburit attden kommunala handlingsfriheten ökat. Många bidrag knutna till vissaverksamheter finns dock kvar. Det gäller t. ex. bidrag till barnomsorg,färdtjänst och social hemhjälp. Dessa kan inte utan vidare omvandlas tillgenerella bidrag om hänsyn skall kunna tas till de stora omfördelningseffektersom uppstår. Utskottet anser inte att något uttalande är påkallat med anledningav vad som anförs i motionen. Motion 695 avstyrks. I motion 1164 av () och StinaEliasson (c) understryks att i många kommuner, i synnerhet norrlandskommuner,är de inkomster kommunerna får av naturrikedomar mycket viktiga. Vattenkraft,borttrans-portabla naturtillgångar o. d. fraktas ofta bort från bygden utanersättning till kommunen. Motionärerna hemställer att regeringen utreder fråganom FiU 1981/82:21 37 kommunensrätt till större del av avkastningen av inom kommunen belägna naturtillgångar. Flertaletav de kommuner som berörs av de frågor motionärerna tar upp har genomskatteutjämningssystemet givits en garanterad skattekraft som vida överstigerden egna skattekraften. En förstärkning av den egna skattekraften på det sättmotionärerna tänker sig skulle för flertalet av de berörda kommunerna såledesinte medföra någon förändring av den ekonomiska situationen. I motion 381 av () anförs att detalltjämt tycks föreligga svårigheter i enskilda beslutsärenden att överblickade yttersta konsekvenserna i kommunalt ekonomiskt hänseende. Många beslutvisar sig ha dolda effekter. Det är önskvärt att även dessa redovisas. Varjeproposition som har någon som helst effekt på den kommunala ekonomin bör ifortsättningen innehålla såväl en kompletterande konsekvensbeskrivning som enkostnadsanalys vad avser kommunalekonomiska effekter. Utskottetdelar motionärens principiella inställning. I ett yttrande tillkonstitutionsutskottet med anledning av en motion 1980/81:1123 av DanielTarschys, som yrkade att även s. k. riktlinjepropositioner bör innehållauppskattning av framtida kostnader, anförde utskottet följande (FiU1980/81:6y). "Kommuner,företag och enskilda personer påverkas i växlande omfattning avriksdagsbesluten. Det måste enligt utskottets mening konstateras att det underårens lopp förelegat stora brister när det gäller att klargöra dekostnadsmässiga effekterna för dessa andra parter av besluten. Finansutskottethar, som beredande utskott av ärende rörande den kommunala ekonomin, haftsärskild anledning att diskutera effekterna för kommunerna." Ettprimärt krav är naturligtvis att statsmakterna i det löpande arbetet klarläggerohka reformers effekter på den kommunala volymutvecklingen och på den kommunalaekonomin. Detta krav måste ställas redan på kommittéerna. Regeringen å sin sidabör se till att ingen proposition läggs fram utan att eventuellakommunalekonomiska konsekvenser av de framlagda förslagen är ingåendeanalyserade och utförligt redovisade. Utskottetavslutade det i det föregående åberopade yttrandet på följande sätt. "Detankommer inte på finansutskottet att bedöma huruvida den i motionen föreslagnaändringen i riksdagsordningen täcker in också kravet att de långsiktigakostnaderna för kommuner m. fl. bör redovisas liksom de direktastatsutgifterna. Enligt utskottets mening är det angeläget att ett eventuellttillägg fär en utformning som klart anger att även dessa vidarekostnadseffekter täcks in." Riksdagengodkände ändringen i riksdagsordningen. I budgetförslaget förordarföredragande statsrådet nu att sådana åtgärder vidtas inom FiU 1981/82:21 38 regeringskanslietatt även förslag om ändrad eller ny lagstiftning av riktlinjekaraktär så långtsom möjligt redovisar tillförlitliga kostnadsbedömningar. Utskottetanser det inte påkallat med någon ytterligare åtgärd från sida.Utskottet avstyrker därmed motion 381. I motion 1167 av () och KarlLeuchovius (m) anförs att arbetet med att hejda den offentliga sektornsexpansion går alltför långsamt. Inom den kommunala sektorn beror expansionen istor utsträckning på att nya uppgifter ålagts kommunerna samt att statenövervältrat kostnader pä kommunerna. Genom alt reducera omfattningen av norm-och regelsystem till en nivå som tillgodoser rättssäkerhetskrav och vissa nationellaminimistandardkrav borde förutsättningar skapas för storarationaliseringsvinster. Motionärerna hemställer att regeringen skyndsamtutarbetar direktiv till statliga verk och myndigheter i syfte att intensifieraderas arbete med förändringar och förenklingar av gällande norm- ochregelsystem, inte minst gentemot kommun- och landstingssektorn. Närdet gäller de statliga myndigheterna har regeringen genom bl. a. allmännaverksstadgan, verksinstruktioner, anvisningar för budgetarbetet vidmyndigheterna samt i regleringsbrev möjHgheter att styra myndigheternasverksamhet. En lång rad förändringar i den riktning motionärerna anger hargenomförts . Allmänna verksstadgan har ändrats med innebördenatt myndigheterna skall medverka till minskad detaljkontroll (1981:306).Myndigheterna ges resurser enligt det s. k. huvudalternafivet som innebär realabesparingar. Vidare har myndigheterna, som utskottet redovisat i detföregående, i regleringsbreven getts större frihet i användningen av detilldelade resurserna. Vadgäller norm- och regelsystem för den kommunala sektorn vill utskottet nämnadels den s. k. begränsningskungörelsen (1970-.641) som begränsar myndighetsrätt att meddela föreskrifter, anvisningar eller råd, dels det arbete som dens. k. stat-kommungruppen (Kn 1980:03) bedriver. Enhgt begränsningskungörelsenfår de statliga myndigheterna inte utan att underställa regeringen frågan geändrade eller nya föreskrifter, anvisningar eller råd som kan leda till direktaeller indirekta kostnadsökningar i verksamheten. Riksrevisionsverkel(RRV) har att följa myndigheternas tillämpning av begränsningskungörelsen. RRVhar därvid funnit att kungörelsen inte efterlevs på ett fillfredsställandesätt. a. mot bakgrund härav tillsatte regeringen den s.k..stat-kommungruppen (Kn 1980:03). Syftet med gruppens arbete är att denkommunala självstyrelsen skall stärkas och att sådan stathg normgivning ochannan tillsynsverksamhet som medför ökade kostnader för kommuner ochlandstingskommuner skall begränsas. Stat-kommungruppen har lagt framtvå delbetänkanden, Besparingar genom förenklad prövning av el-, vatten- ochvärmemätare (DsKn 198T.3) FiU 1981/82:21 39 samtStatsbidragen till kommuner och landsfingskommuner (DsKn 1981:4). Det senare ären kartläggning av de statsbidrag som finns f. n. mening synes ytterligare åtgärder inte erforderliga från riksdagenssida. Med det anförda avstyrks motion 1167. 1. beträffande riktlinjer för den kommunalakonsumtionsutvecklingen att med avslag på proposition 1981/82:100bilaga 2 moment 2 och motionerna 1981/82:1567 yrkande 3 och 1981/82:2018yrkande 5 godkänner yad som anförts i motion 1981/82:1661 yrkande 1 och som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffande åtgärder för att begränsa den kommunalakonsumtionsutvecklingen att med anledning av proposition 1981/82:100bilaga 2 momenten 4-7 samt mofionerna 1981/ 82:1567 yrkande 4, 1981/82:1661yrkandena 2-6 och 1981/ 82:2018 såvitt nu är i fråga antar följande Lag med särskildabestämmelser | angående det kommunala skatteunderlaget m. m. 1 §Vid bestämmande av det förskott på kommunalskatt, landstingsskatt och församlingsskatt enligt 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menig hets utdebitering av skatt, m. m. och 84 § lagen (1961:436) om församlingsstyrelse som skall utbetalas samt av skatteunderlag för bidragsäret 1983 enligt lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag skall beräkningen grundas på ett juste rat skatteunderlag enligt följande. Antaletskattekronor och skatteören enligt taxeringsnämndens beslut vid 1982 årstaxering skall omräknas till det antal som kan beräknas ha blivit påfört omgrundavdraget enligt 48 § 2 mom. förstastycket kommunalskaltelagen (1928:370) hade uppgått till vid nämnda taxering. Vidare skall antalet skattekronor och skatteören minskas med hela det antal skattekronor och skatteören som har påförts andra skattskyl diga än sådana som avses i 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt såvitt avser landsfingskommun, därav såvitt avser kommun och därav såvitt avser annan menighet. FiU 1981/82:21 40 återståendeantal skattekronor och skatteören minskas med en procent såvitt avserlandsfingskommun och kommun. Vidbestämmande av skattesats för skall bestämmelserna i denna paragrafbeaktas. 2 § I fråga om slutavräkning under år1984 skall antalet skattekronor och skatteören minskas av detantal skattekronor och skatteören som har påförts andra skattskyldiga än sådanasom avses i 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. 3 § I fråga om slutavräkning under år1985 skall antalet skattekronor och skatteören justeras på sätt som anges i 1 §andra stycket andra och tredje meningarna. Dennalag träder i kraft . 3. beträffande /ag om begränsning i kommuns rättatt ta ut skatt att avslår motion 1981/82:2018 yrkande 6, 4. beträffande utredning om kommunah skattetak attriksdagen med anledning av motion 1981/82:2018 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 5. beträffande omdisposition av skatt från juridiskapersoner att avslår motion 1981/82:1174 yrkande 1, 6. beträffande utredning om statskommunal enhetsskattatt avslår motion 1981/82:894, 7. beträffande konsekvenser för kommun avregeringens förslag att a) avslår motion 1981/82:1172, b) avslår motion 1981/82:2130, 8. beträffande tUläggsdirektiv tillgrundgarantiutredningen att avslår motion 1981/82:1659, 9. beträffande översyn av skatteutjämningssystemet attriksdagen a) avslår motion 1981/82:1661 yrkande 7, b) avslår motion 1981/82:1169, c) avslår motion 1981/82:694, d) avslårmotion 1981/82:1174 yrkandena 2 och 3, e) avslårmotion 1981/82:1649, 10. beträffande investeringsstöd tillturistkommuner att avslår motion 1981/82:257, 11. beträffande stimulansbidrag till kommuner attriksdagen avslår motion 1981/82:695, 12. beträffande kommuns rätt tUl naturtillgångaratt avslår motion 1981/82:1164, FiU 1981/82:21 41 13. beträffande redovisning i propositioner omekonomiska konsekvenser för kommunerna att avslår motion 1981/82:381, 14. beträffande förenklade normer för primärkommuneroch landsting att avslår motion 1981/82:1167. Närvarande:Eric (), (), (c), (), ArneGadd (s), (), (), (),(), (), (), iStockholm (fp), (), () och (). FiU 1981/82:21 42 1.Riktlinjer för den kommunala konsumtionsutvecklingen (), (c), Karl-AndersPetersson (c), () och i (fp) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 23 sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "kommunalautdebiteringen" bort ha följande lydelse: fastställde , på utskottets hemställan,målet att den kommunala konsumtionen framöver skullebegränsas till högst . Utskottet kan nu konstatera att ökningstakten1982 visserligen beräknas avta påtagligt jämfört med tidigare men att ökningenenligt planerna likväl beräknas uppgå till ca 1 1/. Del är framför alltlandstingskommunerna som medverkat till att ökningen sannolikt kommer att blinågot högre än som angavs som riktmärke . Betydandeansträngningar har gjorts ute i kommunerna att bryta den tidigare mycket snabbakommunala expansionen. Ytterligare steg måste emellertid tas, om den kommunalautgiftsstegringen skall komma ned i en takt som bättre står i överensstämmelsemed vad det samhällsekonomiska utrymmet tillåter. Utskottethar i betänkandet FiU 1981/82:20 redovisat perspektiven härvidlag. mening måste åtgärder nu vidtas som leder till att den kommunalakonsumtionsökningen begränsas till . Utskottet återkommer idet följande till de konkreta åtgärder som statsmakterna bör vidta i syfte attåstadkomma en sådan utveckling. Imotion 1661 (s) argumenterar man för en konsumtionsökning på för år 1983.Utskottet kan inte finna att motionärerna presenterat någon analys som gör dettrohgt att en så snabb konsumtionstillväxl skulle vara förenlig med ensträvan att återvinna balans i den svenska ekonomin. Utskottet avstyrker därförde riktlinjer för den kommunala ekonomin som läggs fram i motion 1661. moderata partimotionen 2018 accepterar man att den kommunala konsumtionenbegränsas till 1982, men föreslås att målet sätts ännu lägre.Enligt motionärerna bör ingen tillväxt alls ske i den kommunala konsumtionenunder 1983. Utskottet anser att en sådan kraftig neddragning skulle medföra påtagligasvårigheter för kommunerna att klara sina uppgifter på ett tillfredsställandesätt. Att försöka målsätta konsumtionstillväxten så att den understiger vadtillväxten av de rent demografiska faktorerna ger upphov till anser utskottetinte vara realistiskt. Detta skulle leda till att drastiska omprioriteringarskulle behöva göras i verksamheten. Sannolikt underlättas inte heller denkommunala planeringen av att det långsiktiga FiU 1981/82:21 43 Utskottet avstyrker därmed de riktlinjer för den kommunalaekonomin som anges i motion 2018 yrkande 5. Medvad utskottet här anfört tillstyrks vad som anförts i propositionen om denkommunala ekonomin. Kommunernasfinansiella situation beräknas bli gynnsammare . Detta beror på enkombination av att den kommunala utgiftsökningen bromsas upp, en godinkomstutveckling som följd av bl. a. uppbördssystemets konstruktion och dekraftigt förhöjda taxeringsvärdena på fasligheter samt en avtagandeinflationstakt. Om ovanstående förutsättningar uppfylls blir följden attkommun- och landstingssektorn totalt sett kommer att få ett betydandefinansiellt överskott 1983. Detta överskott kommer, såvitt nu kan bedömas, attvara övergående och dessutom att vara ojämnt fördelat mellan olika kommuner ochlandsting. Parallellt med denna utveckling pekar tillgängliga uppgifter på attdet stafliga upplåningsbehovet fortsätter att öka. Sparandet kommer således attvara mycket ojämnt fördelat inom den offentliga sektorn. Motden här redovisade bakgrunden är det enligt utskottet nödvändigt att vidtaåtgärder som kan utjämna de finansiella över- och underskotten inom denoffentliga sektorn. Detta bör ske på ett sådant sätt att strävandena attbekämpa inflationen underlättas, att den volymmässiga expansionen inom kommun-och landstingssektorn ligger inom en samhällsekonomiskt godtagbar ram och attden skattereform som överenskommits mellan socialdemokraterna, ochfolkpartiet inte äventyras genom fortsatta höjningar av den kommunalautdebiteringen. delsutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande riktlinjer för den kommunalakonsumtionsutvecklingen att med avslag på motionerna 1981/82:1567yrkande 3, 1981/82:1661 yrkande 1 och 1981/82:2018 yrkande 5 godkänner vad somanförts i proposition 1981/82:100 bilaga 2 moment 2 och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 2.Riktlinjer för den kommunala konsumtionsutvecklingen , och (alla m) anser att " dels den del av utskottets yttrande på s. 23 sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "kommunalautdebiteringen" bort ha följande lydelse: Regeringenredovisar i sitt budgetförslag hur kommunsektorns finansiella situationberäknas komma att utvecklas. antas den kommunala sektorns finansiellasparande, under förutsättning av en konsumtionsökning FiU 1981/82:21 44 på1 %, komma att uppgå till ett så högt belopp som . Regeringenföreslår mot den bakgrunden att åtgärder vidtages i syfte att begränsakommunsektorns finansiella utrymme. Storleksordningenav de av regeringen föreslagna åtgärderna utgår sålunda från att den kommunalakonsumtionen skulle öka . Det kan ifrågasättas om begränsningentill denna nivå är tillräcklig. Den kommunala konsumtionen har under åren 1980och 1981 legat betydligt över den av statsmakterna angivna- och av långtidsutredningberäknade - utrymmesramen. Enligt utskottets mening bör åtgärder vidtas, somsyftar till att till O % begränsa den kommunala konsumtionsökningen under år1983. Imotion 2018 diskuteras olika metoder för hur denna dämpning skall kunnaåstadkommas. a. nämns en särskild "expansionsavgift" för dekommuner där konsumtionsutvecklingen överstiger den mälsatta utvecklingen.Enligt utskottets mening kan sådana åtgärder komma att aktualiseras för årenframöver. Medvad utskottet anfört avstyrks de rikflinjer för den kommunala ekonomin somföreslås i propositionen. Av det anförda framgår att utskottet även avstyrkerförslaget i motion 1661 om att begränsa den kommunala konsumtionens tillväxttill högst . delsutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande riktlinjer för den kommunalakonsumtionsutvecklingen att med avslag på proposition 1981/82:100bilaga 2 moment 2 och motionerna 1981/82:1567 yrkande 3 och 1981/82:1661yrkande 1 godkänner vad som anförts i motion 1981/82:2018 yrkande 5 och som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 3.Åtgärder för att begränsa den kommunala konsumtionsutvecklingen , , , , , och (alla s) anseratt dels den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Mot bakgrund" och på s. 30 slutar med "1 juli1982" bort ha följande lydelse: Utskottet avvisar regeringens förslag tillgenerella begränsningar av kommunernas finansiella utrymme. Skälen är följande.Regeringens förslag inskränker kommunernas och landstingens beskattningsrätt.Det är ett principiellt mycket allvariigt steg, som öppnar slussarna för längregående ingrepp . Regeringens förslag är vidaredåligt avpassat till att den finansiella FiU 1981/82:21 45 ställningenvarierar kraftigt mellan olika kommuner och landsting. Regeringens förslagslår blint utan hänsyn till enskilda kommuners och landstings situation.Följden blir i vissa fall att kommuner och landsting med en stark finansiellställning klarar sig relativt lindrigt, medan i gengäld andra kommuner ochlandsting med en redan i utgångsläget ansträngd hkviditel drabbas hårt. För desistnämnda kommunerna och landstingen återstår i så fall som enda utväg atthöja utdebiteringen. Detta skulle i sin tur urholka reformeringen avinkomstskatten, försvåra kommande avtalsrörelser och därmed motverka strävandenaatt bekämpa inflationen och stärka det svenska näringshvets internationellakonkurrenskraft. Utskottetyrkar därför avslag på regeringens förslag rörande begränsning av kommunernasbeskattningsunderlag. Deinvändningar som utskottet har mot regeringens förslag gäller i än högre gradde förslag som förs fram i partimolion 2018. De där förordadenedskärningarna uppgår till ett större belopp än vad regeringen föreslagit, bl.a. föreslås en direkt försämring av skattekraftsgarantin för primärkommunernaoch för landstingskommunerna. Utskottet motsätter sig bestämt sådanaingrepp i det kommunala skatteutjämning.ssys-temet. Meddet anförda avstyrker utskottet de i motion 2018 framförda förslagen rörandeindragning av skattekraft och bidrag från kommunerna. Deborgerliga partierna har sedan utskottet slutbehandlade ärendet om denkommunala ekonomin kompromissat sig samman om en ny lösning ochdärefter röstat igenom en återremiss till utskottet av ärendet. Starkkritik måste enligt utskottets mening riktas mot detta sätt att hantera en förlandet ytterligt viktig ekonomisk/politisk fråga. anseende kräveratt utskottsbehandlingen tas på allvar och att de överläggningar söm eventuelltmåste äga rum för att forma en majoritet sker inom den tidsram som är utmätt iriksdagens planering. Utskottetkan inte ställa sig bakom de förslag varom de tre borgerliga partierna kommitöverens och som publicerats i ett pressmeddelande . Denna kompromissligger mycket nära de förslag som fördes fram i den moderata partimotionen2018. Förslaget i propositionen att begränsa det skatteunderlag en kommun fårtillgodogöra sig till , vilket avvisades i moderatmotionen, har sålundafått falla.