bet · G501SfU8 · 1981-12-31 00:00:00 — (s) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om generös och likvärdig bedömning av rätten tillsjukbidrag. I mofion 1981/82:1737 av KersfinNilsson m. fl. (s) hemställs att beslutar sådan ändring i studiestödsbestämmelsernaatt anvisningarna om fria hemresor för elever vid gymnasieskolor får sådanutformning att med fri hemresa avses verkliga kostnader för resagymnasieorten-bostadsorten. I motion 1981/82:1738 av Hans Nyhage m. fl. (m) hemställs 1. att riksdagenbeslutar att timstudiestödet skall utgöra . 2. att riksdagenbeslutar att bidrag till timstudiestöd skall utgå med ,motsvarande 25 000 stöd , 3. att riksdagenbeslutar att bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser skall utgå med19 , 4. att riksdagenbeslutar att särskilt bidrag ej skall utgå till planering av uppsökandeverksamhet och utbildning av studieorganisatörer i enlighet med vad som anges imotionen, 5. att riksdagenbeslutar att godkänna att . av de medel som tillfallerstatsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /83 används föratt finansiera anslaget Vuxenstudiestöd m. m., 6. att riksdagenbeslutar att till Vuxenstudiestöd m. m. för /83 anvisa ettreservafionsanslag av , 7. att riksdagenhos regeringen begär att reglerna för fimstudiestöd ses över. I motion 1981/82:1739 av JohanOlsson m. fl. (c, fp, m) hemställs att beslutar om en sådan ändringav studiestödslagens bestämmelser att reglerna om kollektivtansökningsförfarande när det gäller internatbidra-get i dagstudiestödet kantillämpas likartat för samtliga organisationer. I motion 1981/82:1741 av ÅkeWictorsson (s) föreslås att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbetalning av statsbidrag avseende studiehjälp ochtimersättning vid grundutbildning för vuxna. SfU1981/82:8 14 I motion 1981/82:2068 av GöstaBohman m. fl. (m) (motivering i motion 1981/82:2018) hemställs att riksdagenhos regeringen anhåller om förslag att studiemedlens totalbelopp skall höjastill av basbeloppet som bidragsdelen avskaffas och attreformen skall träda i kraft . I det studiesociala stödet ingårförlängt barnbidrag fill elever i , studiehjälp tillelever på gymnasienivå, studiemedel till äldre elever på gymnasie-oeh högskolenivå, vuxenstudiestöd och timersättning vid grundutbildning förvuxna. Vuxenstudiestödet och fimer-sättningen vid grundutbildning för vuxnafinansieras genom en särskild arbetsgivaravgift, vuxenutbildningsavgiften. Regeringens budgetförslag för det studiesociala områdethar utgått från att besparingar i storleksordningen 359 milj. kr. böråstadkommas från /83. De största besparingarna föreslås skegenom att reglerna skärps för rätt till studiemedel såväl för äldregymnasieelever och högskoleelever som för 18-19-åringar i gymnasieskolan,vilka brutit sambandet med föräldraekonomin. Departementschefen framhåller ipropositionen att enligt hans mening har de föreslagna begränsningarna varitmöjliga att genomföra utan att det grundläggande syftet med de studiesocialastöden rubbas. Besparingarna har också gett utrymme för vissa förbättringar. m. m. ()är central förvaltningsmyndighet för ärenden om studiesocial verksamhet. CSN ärchefsmyndighet för sex studiemedelsnämnder som handlägger ärenden omstudiemedel och 24 vuxenutbildningsnämnder som har hand om ärenden omvuxenstudiestöd och bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser. I propositionen begär departementschefen riksdagensgodkännande av att vuxenutbildningsnämndernas sammansättning ändras fr. o. m.nästa mandatperiod som börjar . Av nämndernas nio ledamöterutser regeringen fem, varav tre på förslag av i (LO) och två på förslag av (). Enligtpropositionen skall i fortsättningen endast två ledamöter utses på förslag avLO. I stället skall en ledamot utses efter gemensamt förslag av (), () och hantverks-och industriorganisation - Familjeföretagen (SHIO-Familjeföre-tagen). I mofion 1263 av m. fl. yrkas avslag påförslaget om ändrad sammansättning av vuxenutbildningsnämnderna. Mofionärerna,som påpekar att departementschefen inte lämnat någon motivering till sittförslag. SfU1981/82:8 15 erinrar om att vid föregående (se SfU1980/81:22) avslog ett motionsförslag av samma innebörd som propositionensförslag. Med hänsyn till att förmåner inom vuxenstudiestödet kanutgå även till andra än arbetstagare anser utskottet att det är motiverat attde nämnda egenföretagarorganisationerna ges möjlighet att utse en representanti vuxenutbildningsnämnderna. Utskottet biträder därför propositionens förslagoch avstyrker bifall till motion 1263 i motsvarande del. föreslår i motion 1741 en administrativändring vad gäller ersättning från staten till kommunernas skolstyrelser förutbetalningar av studiehjälp oeh timersättning vid grundutbildning för vuxna.F. n. förskotteras medlen från länsstyrelserna, eller, såvitt gällerStockholms kommun, kammarkollegiet. Länsstyrelserna och kammarkollegietrekvirerar därefter medlen från CSN som disponerar anslagen. Motionären anseratt medlen bör utbetalas direkt från CSN till skolstyrelserna oeh begär etttillkännagivande härom från till regeringen. I skrivelse från CSN till regeringenhar CSN begärt att den av motionären föreslagna ordningen för medelsrekvisitionskall genomföras fr. o. m. kommande budgetår. CSN har begärt att enny tjänst vid myndigheten inrättas för ändamålet. Enligt CSN:s beräkning harlänsstyrelsernas/kammarkollegiets arbete med rekvisifionerna krävt enresursinsats motsvarande 1,5 årstjänster. Eftersom den av motionären väckta frågan bereds iregeringskansliet finner utskottet att någon åtgärd med anledning avmotionen nu inte är påkallad. Medelsbehovet för vuxenutbildningsnämnderna, för CSN:sadministration av vuxenstudiestödet och för information om vuxenstudiestödetberäknas i propositionen fill totalt 20 400 000. Utskottet biträder propositionensförslag att motsvarande belopp av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /83 skall användas för attfinansiera rubricerade anslag. Utskottet biträder även i övrigt förslaget ommedelsanvisning. Studiehjälp m. m. Anslaget omfattar förlängtbarnbidrag som utgår med f. n. till elever igrundskolan och studiehjälp som utgår till elever i gymnasieskola t. o, m.första kalenderhalvåret det år under vilket de fyller . Studiehjälpenbestår av studiebidrag jämte olika tillägg, återbetalningspliktiga studiemedeloch resekostnadsersättning. , utgår till allaelever. Resetillägg och inackorderings-fillägg utgår utan ekonomisk prövning,medan inkomstprövat tillägg, behovsprövat tillägg och återbetalningspliktigastudiemedel förutsätter sådan prövning. I propositionen föreslås att inackorderingsfillägget höjsfrån . fill 365 3" 1981/82. SfU1981/82:8 16 och att det behovsprövade tillägget höjsfrån högst . Inkomstgränsen för rätt tillbehovsprövat tillägg föreslås höjd från . per år.Vidare föreslås beträffande den till inackorderingstillägget knutna förmånen avvisst antal fria hemresor att termen "fria hemresor" bytsmot termen "hemreseersättning". Sistnämnda förslag är föranlett avatt kontant ersättning vid hemresorna utgår med i förhållande till avståndetschabloniserade belopp, som grundar sig på SJ:s taxor för buss och tåg medhänsyn tagen till gällande studeranderabatt. I de fall eleverna kan utnyttjasärskild prissättning utgår ersättningen med den faktiska kostnaden förmånadskort om den är lägre än schablonbeloppet. I den socialdemokratiska motionen 1263 framhålls behovetav att prioritera studiehjälpen fill elever i gymnasieskolan. Motionärernaföreslår att det förlängda barnbidraget och studiebidraget höjs med . imånaden fr. o.m. Förslaget skall ses mot bakgrund av attsocialdemokraterna i partimotion 2017, vilken hänvisats fill socialutskottet,föreslagit en motsvarande höjning av det allmänna barnbidraget. I motion 1263föreslås vidare att resetillägget höjs från 150,195,240,295,350 och 405 kr.till 160, 210, 255, 315, 380 och . för avstånd om resp. 6,13, 19,27,. Beträffande det inkomstprövade tillägget föreslås att dettahöjs från . och att den nedre inkomstgränsen förrätt fill oreducerat tillägg höjs . förensamstående vårdnadshavare och . för makar.Motionärerna begär också att regeringen skall återkomma med förslag omny utformning av reglerna för resetillägg med hänsyn fill att avsikten är attlänstrafikbolag skall finnas i samtliga län. De nämndaförslagen innebär tillhopa höjda kostnader för studiehjälpen med 69 milj. kr. Imotion 774 av m. fl. som remitterats till utbildningsutskottet harföreslagits ett permanent införande av s. k. ungdomsplatser på arbetsmarknadenoch att yrkesintroduktionen i gymnasieskolan därmed kan upphöra. Detta förslagskulle innebära en minskning av kostnaderna för studiehjälpen med 22 milj. kr.Enligt motion 1263 bör därför till Studiehjälp m. m. anvisas ett i förhållandetill regeringens förslag med 47 milj. kr. förhöjt förslagsanslag för budgetåret1982/83. Utskottet är främst mot bakgrunden av behovet avbesparingar även inom det studiesociala området nu inte berett förorda längregående förbättringar inom studiehjälpen än vad regeringen föreslagit. Förslagenom en höjning av det förlängda barnbidraget oeh studiebidraget har också ettdirekt samband med frågan om en höjning av det allmänna barnbidraget, somsenare i vår kommer att behandlas av . Åven ställningstagandet till enhöjning av det inkomstprövade tillägget, som till sin konstruktionöverensstämt med konstruktionen av det statliga bostadsbidraget, anserutskottet bör anstå till dess en till innevarande aviserad propositionom förändring av bostadsbidraget föreligger. SfU1981/82:8 17 skickat i budgetpropositionen bör därvid också prövas omsamordningen mellan det statliga bostadsbidraget och det inkomstprövade tilläggetskall bibehållas. Vad särskilt angår resetilläggen är dessa beräknade medutgångspunkt i priset för SJ:s månadskort för bussar. Vid särskild prissättningför kollekfivtrafiken inom länet minskas resetilläggen fill att motsvara denfakfiska kostnaden för resan. Resetilläggen har regelmässigt tidigare åranpassats fill SJ:s prishöjningar. Mot bakgrunden av att fr. o. m. den 1 juli1981 finns länshuvudmän för kollekfivtrafiken i praktiskt taget hela landet ochatt avsikten är att sådana länstrafikbolag skall, finnas isamtliga län har emellertid någon höjning av resetilläggen inte föreslagits iårets budgetproposifion. EnHgt vad utskottet erfarit är, avsikten att CSN i sinanslagsframställning för /84 skall lägga fram förslag om ändringav resetilläggens konstruktion med hänsyn fill de ändrade förutsättningarna förtilläggeii genom den särskilda prissättningen inom länstrafikbolagen. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill mofion 1263 i nu behandlade delar. I mofion 1737 begär m. fl. attersättningsbestämmelserna beträffande hemresor för inackorderade eleverutformas så att de verkliga kostnaderna för resa gymnasieorten-bostadsortentäcks. Åven kontantersättningen till inackorderade elever vidhemresor beräknas som nämnts schablonmässigt med utgångspunkt i SJ:s taxoreller den särskilda prissättningen inom länstrafikbolagen. En övergång fill detav motionärerna förordade systemet med en ersättning som täcker de faktiskakostnaderna för hemresor förutsätter en individuell prövning i varje enskiltfall av resväg och färdsätt. Ur främst administrativ synpunkt är det enligtutskottets mening inte lämpligt att för hemreseersättningarnas del frångå denschablonmässiga beräkningsmetod som eljest gäller för de olika stödformernainom studiehjälpen. Utskottet avstyrker följaktligen bifall till motion 1737. Genom riksdagsbeslut vidgades fr. o. m. den 1juli möjligheterna att få återbetalningspliktiga studiemedel inomstudiehjälpssystemet (prop. 1978/79:153, SfU 1978/79:20, rskr 319). Reformenberörde främst 18-19-åringar som - under förutsättning att de brutit denekonomiska gemenskapen med föräldrarna - fick rätt till återbetalningsplikfigastudiemedel med så stort belopp att det tillsammans med övrig studiehjälp ochandra studiesociala förmåner som eleven är berättigad till motsvarar vad somkan utgå i studiemedel inom studiemedelssystemet. CSN har företagit en utvärdering av effekterna av de nyabestämmelserna. Denna har visat att reformen till en del utnyttjas av andragrupper elever än för vilka den främst var avsedd. Reformen riktade sig fill myndiga studiehjälpsberättigadeelever som inte kunde eller ville få hjälp från föräldrarna för att finansierasina studier. SfU 1981/82:8 18 villkorför att få de återbetalningspliktiga studiemedlen skulle därför vara att elevenbrutit sambandet med föräldraekonomin, något söm enligt vad som framhölls iriksdagsbeslutet i allmänhet torde vara fallet om eleven stadigvarande flyttathemifrån. I riksdagsbeslutet ängavs också ätt éleveri borde genom en försäkran,styrkt med intyg, uflåtande eller dylikt ffånnågon utomstående som harmöjlighet att bedöma elevens situafion, t. ex. skolkurator eller studierektor,klargöra att det nämnda villkoret var uppfyllt. Enligtden utvärdering av refornien som CSN företagit här det visat sig att av deelever som uttnyttjat reformen har kvar ett boehdesämband med föräldrarna. Avdem bor permanent i föräldrähenimet, ihédän är inackorderade påskolorten men bor i föräldrahemmet'iinder lov och . Ju högresocioekonomisk position föräldrarna har desto vänligare är det att elever somuppger att de brutit sambandet med föräldraekonomin bor hemma. Det är ocksåvanligare att elever söm bor kvar hemma har högre egna inkomster vid sidan avstudierna och att de får bidrag från föräldrarna. Utvärderingen visar också attintygen som skulle styrka att eleven brutit sambandet med föräldraekonomin i av fallen undertecknats av skolkamrater. Departementschefenanser det - såväl från statsfinansiell synpunkt som med hänsyn till att denenskildes skuldsättning för gymnasiala studier inte bör fillåtas att bli förstor - nödvändigt att utforma reglerna så att stödet riktas till de elever somär i störst behov av det. I propositionen föreslås därför att eleven skall styrka inte bara atthan har frigjort sig från föräldrarnas ekonomi Utan också att han har egen bostad. Intyg härom skall i principutfärdas av föräldrarna. Vidare föreslås i propositionen att de belopp somskall reducera studiemedlen schabloniseras till vissa procent av dettotalbelopp som kan utgå. Besparingseffekten av förslagen beräknas fill 120milj; kr. för nästa budgetår. Imofion 1263 begärs ett tillkännagivande till regeringen om att inackorderadeelever, som inte uppbär inackorderingstillägg, skall ha rätt tillåterbetalningspliktiga studiemedel enligt de angivna reglerria. Utskottethar ingen erinran mot propositionens förslag om skärpta villkor för rätt tillåterbetalningsphktiga studiemedel för 18-19-åiingar. Utskottet vill i dettasammanhang erinra om att utskottet.redan vid föregående (se SfU1980/81:22) underströk att det var av största vikt att 18-19-åringar som ansökteom återbetalningspliktiga studiemedel noggrant blev informerade om innebördenav villkoren för rätt fill förmånen och om sitt ansvar för att uppgifterna iansökan var korrekta. Inte minst för elevens egen framtid ansåg utskottet detvara angeläget att undvika en onödig skuldsättning. De beviljande myndigheternahade också, anförde utskottet, ett särskilt ansvar för att intentionerna bakomreformen förverkligades och för att gymnasieeleverna inte bibringadesuppfattningen att deras egna och jämnåriga intygsgivande kamraters uppgifterkom att accepteras okritiskt och utan någon närmare förfrågan eller kontroll. SfU 1981/82:8 19 Propositionens förslag om en skärpning avbestämrhelserna om återbetal ningsplikfiga studiemedel för 18-19-åringar grundar sig på ett förslag från CSN. Enligt detta bör elev som är inackorderad - t. ex. på folkhögskola - men som inte uppbär inackorderingsfillägg kunna få återbetalningsphkfiga studiemedel om eleven har självständig ekonomi, eftersom eleven huvud sakligen bor i annan bostad än föräldrafnas. Detta synsätt ansluter sig tillvad utskottet framhöll vid reformens genomförande, närhligen att något krav på att inackorderade elever skall hyra en egen bostad för att bli betraktade som fristående från föräldraekonomin inte bör iippställas, om de på annat sätt gör sannolikt att sambandet med föräldraekonomin bfufits. Utskottet, som förutsätter att CSN tillämpar de nya bestämmelserria i enlighet med sitt förslag, anser det inte nödvändigt med något särskilt tillkänriägivande härom i enlighet med vad som begärts i motion 1263. anfört under detta avsnitt innebär att utskottet biträder regeringensförslag om medelsanvisning till anslaget Studiehjälp ifi. Studiemedel består aV studiebidrag ochåterbetalningspliktiga studiemedel och utgår till heltidsstuderande med 7,78 %av basbeloppet för varje studieperiod , medan deltidsstuderandeerhåller samma belopp för en 30-dagarsperiod. Detta innebät att studiemedlenför ett normalläsår uppgår till av basbeloppet för heltidsstuderande ochtill ett hälften så stort belopp för deltidsstuderande. Den övervägande delenav studiemedlen är återbetalningspliktig. Bidragsdelen utgör f. il. 2 178 kr.för en heltidsstuderande per normalläsår. Har den stiiderande barn, kan ettåterbetalnings-pliktigt barnfillägg utgå av basbeloppet per barn. Studiemedlenutgår efter en prövning mot aen studerandes inkomst och förmögenhet. Prövningenför den söm studerar heltid per kalenderhalvår medförreduktion av studiemedlen när inkomsten överstiger 55 %av basbeloppet. Vid heltidsstudier och vid deltidsstudier ärreduktionsreglema gynnsammare. Studiemedelsskuldenlöper utan i'änta men justeras upp enligt det s. k. garantitalet somtidigare varit 1,032 men höjts fr. o. m. fill 1,042. Studiemedlenåterbetalas genom årliga avgifter, jämnt fördelade över återbetalningstiden.Uppskov med återbetalningen kan beviljas om det s. k. avgiftsunderlaget, somberäknas med hänsynstagande till den återbetalningsskyldiges och iförekommande fall makes ekonomi, understiger tre och ett halvt basbelopp. Ipropositionen föreslås att studiemedlens belopp höjs fill av basbeloppetoeh att studiemedel normalt skall kunna utgå under högst 12 terminer mot f. n.högst 16 terminer. Vidare föreslås att studiemedlen skall reduceras med vissa schablonbelopp om den studiemedelsberätfigade SfU 1981/82:8 20 erhållerfria läromedel och fria skolmåltider. Även vissa andra, smärre ändringar i rätten fill studiemedel föreslås främst i avsikt att förhindraatt-: systemet missbrukas. i. : , :. Såvittavser återbetalning, av- studiemedlen föreslås vid .beräkning ayavgiftsunderlaget för : beviljande av . uppskov,- med; återbetalningen. ; atthänsynstagande fill makes förmögenhet slopas, att tillägg till inakes taxerade; inkomst inte skall göras för underskott i förvärvskälla och. barnavdragendast får göras från egen inkomst. _-:., moderata partimotionen 2068 av m. fl. framhålls attstudiemedlens värde inte följt den allmänna standardutvecklingen utan i, stället,bl. a. på grund av. de studerandes konsumtionsmönster och ändradbasbeloppsberäkning, i realiteten tninskat. ; Vidare.har-, anför motionärerna,rekryteringen till sådana heltidsstudier som kräver lång studietid försvagats:och förvärvsarbete vid sidan om-studierna blivits allt vanligare, vilket ärtilli = nackdel för såväl den enskilde som för samhället. Motionärerna begäratt, regeringen skall lägga fram förslag om en höjning av studiemedlenstotalbelopp till av basbeloppet fr. o. m. . För attförändringen inte skall leda till långsiktiga kostnadsökningar för staten begärmotionärerna förslag om att studiemedlens bidragsdel skallavskaffas. Motionärerna anser vidare att ett närmare studium av reformensdetaljer och dess kortsiktiga finansiering bör ske varyid bör övervägas enjustering av garantitalet. Motionärerna i motion 1263 av ih. fl.erinrar om ätt socialdemokraterna i motion 949 av m. fl. lagt framförslag oni återställande av värdesäkringen av basbeloppet enligt dé regler somgällde före , ävensom förslag om en förhöjniiig av detbasbelopp som skall fastställas . Genom detta förslag skulle destuderande, anför motionärerna, få en reell förstärkning av studieitiedlen.Förslaget beräknas, såvitt avser studiemedlen, kosta 30 milj. kr. I motion 1263 föreslås en besparing av ca 50 miljoner på atislagetStudiemedel m.m. genom att prövning mot makes ekonomi vid tilldelning avstudiemedel återinförs.eiiligt de regler som gällde intill den 30 januari 1979.Reglerna innebar att makes inkomst överstigande tre basbelopp perkalenderhalvår och makarnas sammanlagda förmögenhet övei-stigaride niobasbelopp reducerade studiemedlen. I konsekvens med det anförda yrkas avslag påpropositionens förslag om ändringar äv reglerna om äktamake-prövningen vidfastställande av avgiftsunderlaget vid' återbetalning' av studiemedel. Desocialdemokratiska förslagen medför att anslaget Studiemedel m. m. kan minskasmed 21 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Utskottetdelar uppfattningen att det finns skäl för en höjning av studiemedlenstotalbelopp. Mot bakgrunden av det statsfinansiélla läget är emellertid detekonomiska utrymmet för en höjning ytterst begränsat. SfU1981/82:8 21 Utskottet konstaterar att förslaget i motion 2068 skullemedföra ett ökat utflöde av studiemedel som nästan helt skulle reducera denbesparing som föreslagits på det studiesociala området. Utskottet kan intemedverka härtill utan förordar att propositionens förslag om höjning avtotalbeloppet till av basbeloppet genomförs. Motionsyrkanden om återinförande av äktamakeprövningen vidtilldelningen av studiemedel har avslagits av vid ett flertaltillfällen med hänvisning fill att avvecklingen av denna prövning prioriteratsfrämst ur jämställdhetssynpunkt (se SfU 1980/81:22). Utskottet vidhållerriksdagens tidigare uppfattning i frågan. Utskottet har inte heller någon erinranmot propositionens förslag om förenklingar i reglerna om äktamakeprövningen vidfastställande av avgiftsunderlaget vid uppskov med återbetalning av studiemedeleller om medelsanvisning och avstyrker följaktligen motion 1263 i motsvarandedelar. I motion 735 av Per Stenmarckbegärs att svenska ungdomar som antas till utländska universitets- ochhögskoleutbildningar skall ha samma studiemedelsförmåner som vid studier iSverige. Studiestödslagens bestämmelse om att studiemedel vidstudier utomlands - med undantag för de nordiska länderna - endast kan utgå omstudierna inte med lika stor fördel kan bedrivas vid svensk läroanstalt har ipraxis fillämpats så att studiemedel utgår vid vissa utbildningar som saknaseller som det råder brist på i ävensom vid forskarutbildning. Frågan omett slopande av den nämnda spärregeln för beviljande av studiemedel är inteenbart av ekonomisk art utan berör också statsmakternas inflytande överdimensioneringen av olika högskoleutbildningar. Utskottet är mot denna bakgrundinte berett fillstyrka bifall fill mofion 735. Övriga motionsyrkanden om studiehjälp och studiemedel Två motioner berör förstudiehjälps- och studiemedelssystemet gemensamma frågor. I motion 952 av m. fl. begärs ett uttalande omatt nuvarande studiesociala stöd skall ersättas med ett system inom vilketsamhället bekostar hela uppehället under studiefiden. Motionärerna föreslårdärvid att det studiesociala stödet skall utformas enhetligtför alla och att vuxenstudiestödet skall få en mer central roll inomdet utbildningspolifiska området. Enligt motionärerna bör också studiestödsutredningen(U 1975:16), som enligt tilläggsdirektiv från regeringen nyligenavslutat sitt arbete, få frihet att föreslå reformer utöver vad som kanfinansieras inom nuvarande anslagsram för studiestöd. När utskottet vid föregående behandlade likartademotionsyrkanden kommunisterna framhöll utskottet (SfU1980/ 81:22) att en övergång till ett studiestödssystem i enlighet medmotionärernas SfU1981/82:8 22 förslag skulle innebära utgiftsåtaganden som motbakgrunden av det statsfinansiella läget tedde sig helt orealistiska.Argumentet äger fortfarande giltighet varför utskottet avstyrker bifall tillmofion 952. Samhällets stöd till handikappadestuderande elever behandlas i motion 1280 av m. fl.