bet · G501NU52 · 1981-12-31 00:00:00 — överpropositioner - 1981/82:100 (delvis) och 1981/82:181 - och motioner omexportfrämjande åtgärder dels proposition 1981/82:100 bUaga 14() punk-tema B 1 (Exportfrämjande verksamhet) och B 2(, täckande av vissa förluster), dels proposition 1981/82: 100 bilaga 17(industridepartementet) punkt B 16 (Kostnader för statsstöd exportkreditgivninggenom AB ), dels proposition 1981/82:181(industridepartementet) om garantifond för AB , dels - helt eller delvis - åtta väckta motioner rörande exportfrämjande verksamhet. Propositionernaoch motionerna i berörda delar redovisas i det följande. Under angivna punkter i proposition 1981/82:100bilaga 14 föreslår regeringen Exportfrämjande verksamhet (s. 2228) attriksdagen till Exportfrämjande verksamhet för /83 anvisar ettreservationsanslag av , , täckande av vissa förluster (s. 28-35) 1.medger att staten åtar sig betalningsansvar i form av statsgaranti förexportkredit till ett belopp av högst 70000 milj. kr., varav 17000 milj. kr.reserveras för garantigivning på särskilt gynnsamma vUlkor vid export avbetydelse för u-ländemas ekonomiska utveckling och för garantigivning vidsärskilt samhällsintresse, 1 1981/82. NU 1981/82:52 2 2. godkänner att den rörligakredit i som ställts till exportkreditnämndens förfogande attvid behov användas för utbetalning av ersättningar för förluster frångarantiverksamheten, enligt de riktlinjer föredragande statsrådet harförordat, uppgår till 1600 milj. 3. tUl ,täckande av vissa förluster för /83 anvisar ett förslagsanslagav . för sådana förluster som uppstår vid garantigivning som följd avsärskilda regeringsbeslut enligt de riktUnjer föredragande statsrådet förordat, 4. godkänner de [i propositionen]föreslagna ändringarna av principerna för normalgarantigivningen med avseendepå riskspridningen. Under angiven punkt i proposition 1981/82:100bilaga 17 föreslår regeringen Kostnader för statsstödd kreditgivning genom AB Svensk Exportkredit(s.51f.) attriksdagen tiU Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB SvenskExportkredit för /83 anvisar ett förslagsanslag av . De i budgetpropositionen lämnade förslagen angåendeexportkreditnämnden innebär att statens betalningsansvar i form avstatsgaranti för exportkredit ökas från 67000 milj. kr. till 70000 milj. kr.Härav reserveras 17000 milj. kr. för garantigivning på särskilt gynnsammavillkor vid export av betydelse för ekonomiska utveckUng och förgarantigivning vid särskilt samhällsintresse. Detta innebär en ökning med 3000milj. Vidare föreslås att den rörliga kredit i som harställts till exportkreditnämndens förfogande att vid behov användas förutbetalning av ersättningar för förluster från garantiverksamheten höjs till 1600 milj. kr. Krediten höjdes senast i febmari 1982 från 800 milj. kr. 1981/82:101; NU 1981/82:22). Höjningarna motiveras bl. a. avett förutsett ianspråktagande för fordringar pä . 1 000-kronorsanslag föreslås också för att täcka sådana förluster somuppstår vid garantigivning som följd av särskilda regeringsbeslut. Slutligenföreslås vissa ändringar av principerna för normalgarantigivningen medavseende på riskspridningen. Förslaget innebär att exportkreditnämnden tillsvidare skall arbeta med riktlinjer för riskspridningen i form av landåtaganden.Högsta engagemang för ett visst land får inte överstiga av de totalaåtagandena, och de engagemang som avser mera riskfyllda länder begränsas irelation härtill. Regeringen föreslås emellertid när speciella skäl föreliggerkunna besluta att högsta engagemang för ett visst land får överstiga avexportkreditnämnden fastställd minimirelation. NU1981/82:52 3 Proposition 1981/82:181 I propositionen föreslås attriksdagen bemyndigar fullmäktige i att utfärdagarantiförbindelser på tillhopa . att utgöra garantifond i ABSvensk Exportkredit. AB , som ägstill hälften av staten och till hälften av affärsbankerna, har till uppgift attmedverka vid finansieringen av svensk export. Bolaget lånar upp medel för sinverksamhet på den svenska och utländska kapitalmarknaden. Svensk Exportkreditfår låna upp medel eller ikläda sig garantiförpliktelser tUl ett belopp somhögst får motsvara summan av dels bolagets kassa och banktillgodohavanden,dels nio tiondelar av fordringar med exportkreditnämndens garanti ellerfartygskreditgaranti, dels ett belopp som motsvarar tio gånger bolagets egetkapital inkl. lagstadgade fonder och balanserade vinstmedel. Den föreslagna garantifonden avses i upplåningshänseendelikställas med bolagets eget kapital och möjliggör sålunda ytterligareupplåning. Garantierna ställs under den fömtsättningen att de övrigaaktieägarna - de svenska affärsbankerna - ställer motsvarande garantier påtillsammans Uka stort belopp. Några andra ändringar av bolagsordningen så attupplåningsrätten utökas föreslås också. Värderegleringskontot, som f. n. intetill någon del kvalificerar för upplåningsrätt, avses till bliupplånings-rättsgrundande som eget kapital. Vidare avses bolagsordningen bliändrad så att alla fordringar som säkras av statens garanti liksom direktafordringar på staten tiU nio tiondelar blir upplåningsrättsgmndande. De motioner som behandlas här är följande: 1981/82:325 av m.fl.(vpk), såvitt gäller hemställan att 2. ger regeringentill känna vad som i motionen anförs om (d) samordningsorgan för export avträvaror, 3. hos regeringenbegär nödvändiga förslag och åtgärder i enlighet därmed, 1981/82:811 av (),vari hemställs att begär att regeringen utreder frågan om bildande avett projektbolag för exportförsäljning av trähus/trähuskomponenter i enlighetmed de riktlinjer som framförts i motionen, 11 1981/82. NU 1981/82:52 4 1981/82:812 av m.fl. (c), varihemställs att hos regeringen begär initiativ för att trygga en ökadsvensk andel av FN-marknaden, bl. a. genom inrättande av ett handelsråd fördetta ändamål, 1981/82:1131 av m.fl. (s), såvittgäller hemställan (9) att uttalar att en samordning av och ett stödtill export av småhus och inredningar utvecklas, bl. a. genom de regionalautvecklingsfonderna, 1981/82:1469 av (), vari hemställsatt begär att regeringen vidtar sädana förändringar att exportstödkan utgå även om villkoret om tre samverkande företag inte uppfyllts, 1981/82:1491 av m.fl. (m), varihemställs att anhåller att regeringen prövar fömtsättningarna förinrättandet av en han-delssekreterartjänst i , 1981/82:1612 av (), såvittgäller hemställan (1) att uppdrar åt regeringen att ta initiativ samordning av trähusbranschens exportsatsning, 1981/82:1939 av (c), vari hemställsatt hos regeringen begär skyndsamma åtgärder för att främja svenskexport tUl de internationella organisationerna. I övriga delar har motion 1981/82:325 behandlats ibetänkandena JoU 1981/82:24 och NU 1981/82:27, motion 1981/82: 1131 ibetänkandena NU 1981/82:23, 1981/82:30, 1981/82:40, 1918/82:50 och 1981/82:51samt motion 1981/82: 1612 i betänkandet NU 1981/82:27. Uppgifteri anslutning till motionerna tog ställning till ettmotionsyrkande (vpk) om åtgärder för att främja export av skogsindustrinsprodukter. Ett av motionärernas förslag gick ut på att regeringen skyndsamtskulle skapa ett effektivt samordningsorgan för svensk export avträvaruprodukter till de oljeexporterande länderna och för marknadsföring avsådan export. Yrkandetavstyrktes av näringsutskottet och avslogs av (NU 1980/81:54).Utskottet hänvisade till att det i det pågående branschprogrammet för denträbearbetande industrin ingick bl. a. exportfrämjande verksamhet. Utskotteterinrade vidare om att de svenska ambassaderna i oljeländerna i betydandeomfattning sysslade med exportfrämjande verksamhet samt om att en svenskhandelssekreterare var stationerad i . NU 1981/82:52 5 I betänkandet NU 1980/81:58 (s. 11 f.) behandladenäringsutskottet ett motionsyrkande med önskemål beträffande exportav småhus. Motionärerna ansåg att ett samarbete mellan olika småhusföretag påexportmarknaden skulle kunna få stor betydelse för att öka den svenska exportenav småhus. Utskottetredogjorde för olika pågående aktiviteter ägnade att främja det syfte sommotionärerna gjorde sig tiU talesmän för. Härvid pekades på de branschfrämjandeåtgärder för den träbearbetande industrin som administreras av statensindustriverk och på den verksamhet som bedrivs inom exportråd, bl. a.på initiativ av regeringen. Utskottet utgick ifrån att regeringen ävenfortsättningsvis skuUe följa utvecklingen inom detta område. Motionen avslogsav på förslag av utskottet. Vissauttalanden i budgetpropositionen 1981/82 m. m. har i sin anslagsframställningför /83 framhållit att den allt övervägande delen avexportstödsmedlen för träindustrin har tagits i anspråk för möbelindustrin. Försnickeriindustrin har det av industriverket budgeterade beloppet i stort settförbmkats. Däremot har det planerade utökade programmet för trähus inte kunnatgenomföras. En av orsakerna är, anför verket, att det för statligt stöd tillexportfrämjande åtgärder krävs samverkan mellan minst tre företag. Med hänsynhärtill borde möjlighet tUl stöd till individuella exportprojekt införas. Ensådan stödmöjlighet kräver att ett väsentligt ökat anslag anvisas och attprogrammet tillförsäkras en löptid innan en avtrappningsperiodinsätts. Om möjlighet till individuellt stöd inom exportprogrammet för denträbearbetande industrin ej införs föreslår verket att programmet avtrappas fr.o. m. /84 och därefter avslutas. I årets budgetproposition (prop. 1981/82:100 bil.17 s. 38) konstaterar industriministern att de åtgärder som ingår ibranschprogrammet för den träbearbetande industrin numera är öppna även försnickeri- och trähusin-dustriema. Statsrådet understryker att kapacitetsutnyttjandetinom den träbearbetande industrin är otillfredsställande, särskilt inomträhusindustrin. De i programmet ingående åtgärderna föreslås därför bliförlängda med tiU att omfatta /83. Med hänsyn tillbehovet av besparingar föreslås dock insatserna för programmet minskade med445000 kr. till 8 milj. kr. Anslaget Branschfrämjande åtgärder behandlarutskottet i betänkandet NU 1981/82:50. Vidareframgår det av budgetpropositionen (bilaga 17 s. 41) att det är industriministernsavsikt att föreslå regeringen en fömtsättningslös översyn avbranschprogrammen. Syftet skulle vara att studera vilka insatser som har gjortsoch resultatet av dessa. Översynen sägs böra ligga till grund för en samladbedömning av vUka behov som fortsättningsvis kan finnas av NU 1981/82:52 6 Utskottet har erfarit att i mars1982 har fått i uppdrag att genomföra den i budgetpropositionen aviseradeöversynen. har under de senaste årenutgivit tre rapporter angående Irähusbranschen; Trähusbranschens framtid -internationell affärsutveckling inom den svenska branschen för prefabriceradeträhus (SIND PM 1979:7), Trähusbranschens framtid II -uppdatering av analysen av trähusbranschen i på permanenthus-,fritidshus- och paviljongområdet (SIND PM 1980:1) samt Trähusbranschensframtid II Del 3 -Marknadsöversikter: ,, , (SIND PM 1980:14). I den sista av dessapromemorior anförs inledningsvis följande. Svensk export av trähus har under ett flertal åruppvisat ett starkt varierat mönster, såväl med avseende på volym som olikatyper av affärer. har emellertid exportvolymen varitavtagande. En naturlig förklaring till denna negativa utveckUng har varitträhusföretagens minskade intresse för export över huvud taget, en inställningsom successivt växt fram ur ett antal misslyckanden att framgångsrikt etablerasig på utländska marknader. Denhuvudsakliga affärstypen för export har varit permanentaffärer, dvs. affärermed en fast egen organisation i exportlandet. Här har de framgångsrikaetableringarna baserat sig på förmåga till individuell anpassning, uthållighetsamt en viss portion tur. Denna typ av exportaffärer har utgjort och utgörfortfarande endast en relativt liten andel av de olika mottagande ländernastotala byggnation av småhus. Dendominerande affärstypen för världshandeln med trähus utgörs, enligt SIND:sutredning av direkta eller indirekta projektaffärer, dvs. affärer medinternationella företag eller direktaffärer med statliga eller andra nationellamyndigheter, vanligen på anbudsbasis, respektive affärer med nationella byggföretageller liknande organisationer som handhar och självständigt ansvarar för denslutgiltiga kontakten med husköparna. Dessa typer av projektaffärer kommeräven att ha den volymmässigt starkaste utvecklingen . Vidett flertal tillfallen har man kunnat påvisa svårigheterna för svenskaträhusföretag att genomföra direkta projektaffärer. De svenska trähusföretagenhar betydande inbyggda nackdelar vad beträffar såväl flexibilitet och förmågatill skräddarsydda lösningar som leveransberedskap och leverans-förmåga. Indirektaprojektaffärer har, p. g. a. branschens nuvarande struktur, inriktning ochrådande förhållanden, visat sig vara svärgenomförbara. Huvudparten av desvenska prefabföretagen har utvecklat en betydande kompetens för färdigställandetav en boendemiljö, en synnerligen komplex fysisk och social process, i huvudsakför styckehusmarknaden. Denna kompetensprofil har inneburit en nackdelför anpassningen tiU mindre komplexa underleverantörsroller i ett exportland. framgångsrika fallen av direkta projektaffärer från såväl som andraländer har företagen ofta varit av mäklar/projektsamordnarkaraktär. NU 1981/82:52 7 indirektaprojektaffärerna har de framgångsrika företagen ofta varit starktproduktionsorienterade med hög inre effektivitet. Dengenerella bilden för svensk export av trähus blir därför relativt dyster i etthistoriskt perspektiv. En likartad diskussion för det individuella trähusföretagetkan emellertid nå helt andra slutsatser. Dåman studerar den svenska trähusbranschen finner man att den utgör en del av ettsystem, det svenska byggsystemet, i vilket trähusföretagen verkar med olikatyper av affärsidéer/framgångssystem och därvid olika typer av roller. som planerar att exportera trähus måste, på samma sätt, se dentilltänkta marknaden som en del av ett nationellt byggsystem. Företagetsmöjligheter att framgångsrikt etablera sig pä en exportmarknad är helt beroendeav dess möjligheter att identifiera exportmarknadens struktur och inneboendelogik för att därefter kunna faststäUa vilken roll företaget skall spela, medavseende på dess nuvarande framgångssystem/affärsidé. Ettmisslyckande i denna inlänkningsprocess leder ofelbart till att olika typer avbristande överensstämmelse uppstår mellan å ena sidan företagetsaffärsidé/framgångssystem och dess möjUgheter till anpassningsförmåga ochhandlande samt, å andra sidan, det nya systemets stmktur och livsvillkor. Defyra marknadsöversikterna, täckande , , ochFrankrike är endast en inledning på det förberedelsearbete som krävs för attframgångsrika etableringar/affärer skall realiseras. Dessa översiktligabranschbeskrivningar lägger alla gmnden till en första förståelse avrespektive system. I vaije rapport redovisas trähusbyggandets,pre-fabbyggandets och byggkomponenternas ställning, en grov översikt avbranschens struktur och sätt att fungera, de mest framträdande företagen isystemet, viktiga branschorganisationer och myndigheter. Till detta tillkommeräven en redovisning av olika typer av basdata såsom bostadsproduktion,trähusproduktion etc. Att göra ett antal generella slutsatser, medutgångspunkt från de genomförda marknadsöversikterna är ytterligt svårt,eftersom de uppvisar så stora olikheter. Man skall dock inte negligera att ettantal, mer eller mindre, starka likheter existerar, såsom prefabbyggandetsrelativt ställning, frånvaron av såväl en hög import som starknationell export, den negativa inställningen till trä som byggmaterial ochprefab som byggform samt de indikationer som pekar på att komponentieveranserkan vara den mest gynnsamma affärstypen för export. Denslutsats man kan göra är att alla de fyra marknadsöversikterna pekar pånödvändigheten att studera respektive exportmarknad i termer av ett system. Denationella särdragen är ytterst starka, vilket återigen understryker vikten avatt gå vidare i ett förberedelsearbete, innan mer konkreta aktiviteter kangenomföras för att framgångsrikt etablera export av trähus. Främjandeav export till internationella organisationer I den av godkändapropositionen /81:141 om ökade exportfrämjande åtgärder (NU 1980/81:58,rskr 1980/81:426) sägs bl. a. följande (s. 4). NU 1981/82:52 8 har det framstått som alltmernödvändigt att ökade insatser ägnas åt initiativtagande och uppsökandeverksamhet på utlandsmarknaderna i syfte att finna och förmedla för svenskaföretag intressanta exportprojekt. Som exempel härpå kan nämnas multilateraltfinansierade projekt, t. ex. vid FN:s olika organ. och deregionala utvecklingsbankerna. Det är viktigt att svenska företag tidigt fårkunskap om sådana projekt och att tänkbara köpare i större utsträckning än f.n.uppmärksammas på svenska företags leveransmöjligheter. Ytterligare resurserbör sättas in för sådana ändamål. De kommer såväl stora som små företag tillgodo, de senare främst som underleverantörer. beslut innebar att anslaget tillexportfrämjande verksamhet förstärktes med ytterligare 30 milj. kr. Den närmarefördelningen av medlen på olika åtgärder ansåg utskottet att regeringen bordegöra på grundval av bl. a. det underlag som exportråd och Sverigesturistråd till-handahöU. INew finns vid den svenska FN-delegationen en tjänsteman med uppgift attbevaka FN-organens upphandling. Hos handelssekreteraren i finnsdessutom en projektbevakare som utför bevakning för vissa företag påuppdragsbasis. UpphandUngsinformation kanaliseras via tillindustrin. Också vid FN-delegationen i sker en bevakning avupphandlingen. F. n. övervägs en förstärkning av denna funktion. 1Washington finns vid ambassaden en tjänst för bevakning av projekt finansieradeav och . Det är över huvud tageten uppgift för utrikesrepresentationen och han-delssekreterarorganisationen attbevaka upphandling vid internationella organisationer för svenskt näringsUv. Ijanuari 1982 hölls på initiativ av samt utrikes- och handelsdepartementenett seminarium med deltagare frän och svenskt näringsliv för attdiskutera möjligheterna till ökad upphandling hos svenska företag. Ett liknandeseminarium har hållits med företrädare för Asiatiskautvecklingsbanken. Exportrådetsegna resurser för projektbevakning är f. n. under förstärkning. Behovet avförstärkta bevakningsinsatser därutöver är enligt störst pä delokala marknader som är mottagare av de varor och tjänster som upphandlas. Enligtuppgift från sker de upphandlingar som här avses i regel på bredinternationell basis enligt strikta specifikationer där priset ofta är heltavgörande. andel kan ökas genom hårdare marknadsföring, men storaförväntningar på denna export bör enligt inte ställas. m. m. har i slutet av är 1979(prop. 1979/80:16, NU 1979/80:20, rskr 1979/80:95) behandlat frågor om denexportfrämjande verksamhetens organisation och ledning. Härvid fastslogs bl.a. att nuvarande organisation bibehålls i mer betydande länder med marknadsekonomi,dvs. handelssekreterare jämsides med beskickning/konsulat. I länder därefterfrågan på StatUga exportfrämjande tjänster är mer begränsad behålls ocksånuvarande organisation, dvs. beskickning/konsulat. I för kommersielltmer betydande statshandels- och inrättas i normalfaUet handelsavdelninginom beskickning. F. n. finns 24 handelssekreterartjänster inrättade. Avdessa är sex placerade i . I finns 13 handelssekreterare, avvilka en leder verksamheten vid två handelskontor. På övriga industrilandsmarknaderfinns handelssekreterare i och . Två handelssekreterare arbetari utvecklingsländer, nämligen de i och Jeddah. Handelssekreteramaleder sin verksamhet från fristående handelskontor. Utöver de friståendehandelskontoren finns handelskontor inrättade vid ambassaderna i ,, , och . Vidare bedriver samtiiga övriga ambassaderexportfrämjande verksamhet. ambassadör i är också ambassadör iKhartoum. Därutöver finns ett konsulat i . Interpellationsdebatt i om de svensk-sudanesiskaförbindelserna Den 17 febmari 1982 (RD 1981/82:82s. 144 f.) besvarade utrikesminister en interpellation(1981/82:122) av (fp) om hur utrikesministern såg på utvecklingen avde svensk-sudanesiska förbindelserna och på behovet av en fast svenskrepresentation i . I sitt svar anförde utrikesministern bl. a. att Sverigesförbindelser med inte har varit särskilt livliga när det gäller officiellrepresentation. Ändå har våra förbindelser kunnat utvecklas bl. a. inomområdena handel, utvecklingssamarbete och besöksutbyte, sade utrikesministern.Han lämnade därefter följande uppgifter. fanns ett ambassadkansli med enutsänd tjänsteman i , som var underställd ambassadören i . 1969 föreslogs, fortsatte utrikesministern, attambassadkansliet i skuHe dras in och att pä nytt skuUe bevakasvia ambassaden i . Behovet av fast representation i hade visatsig inte vara så stort som i vissa andra länder. Nedläggningen motiverades dels med att det var svårt attutveckla handelsförbindelserna med , dels med att biståndet till påett tillfredsställande sätt kunde administreras av ambassaden i . I svaretuttalades vidare att ett bredare samarbete med inleddes NU 1981/82:52 10 Samarbetet har främst inriktats på sjuk- och hälsovårdsområdet. Påhandelsområdet har under det senaste årtiondet kunnat noteras en viss ökning,men omfattningen av utbyte med är fortfarande blygsam.Utsikterna att öka exporten till förefaller enligt utrikes-ministem intesärskilt goda, då prekära ekonomiska läge inte medger någon ökning avimporten, såvida den inte finansieras utifrån. Utrikesministernanförde vidare att våra ansträngningar att utveckla samarbetet med inteenbart bör gmndas på framtida kommersiella intressen. Detfinns även ett politiskt intresse av att långsiktigt utveckla förbindelsernamed på olika områden och genom olika kanaler och av att öka förståelsenmellan och fördjupa kunskapen om våra länder. Möjligheterna att utvidga vårt samarbete med Sudankommer att prövas genom de kanaler som står oss till buds, främst genomambassaden i och delegationsbesök. tillgodoses vårt behov avöverblick över utvecklingen i och samarbetet med genom dessa arrangemang.Inom granskas emellertid regelbundet inriktningen ochomfattningen av vår utrikesrepresentation i ljuset av internationellaförändringar och våra svenska behov. Omvårt samarbete med skulle utvecklas och växa i omfattning,får vi naturligtvis på sedvanligt sätt pröva vilka organisatoriskakonsekvenser detta skulle kunna få. Regeringen har i budgetpropositionen 1982 (prop.1981/82: 100 bilaga 14 och bUaga 17) lagt fram förslag om bl. a. anslag förexportfrämjande åtgärder, täckande av vissa förluster inomexportkreditnämndens verksamhetsområde och anslag för kostnader för statsstöddexportkreditgivning genom AB . I proposition 1981/82: 181framläggs förslag om en garantifond för AB . Några motionerföreligger inte med anledning av de nämnda regeringsförslagen. Underallmänna motionstiden har väckts åtta motioner om olika exportfrämjandeåtgärder m.m. som behandlas här. Medutgångspunkt i de föreliggande förslagen tar utskottet i det följande först uppanslagsfrågorna i propositionerna. Därefter behandlar utskottet motionsyrkandenom export av trähus, om export till internationella organisationer och omhandelssekreterarorganisationen. NU 1981/82:52 11 I detta avsnitt behandlar utskottet de anslag m. m.avseende exportfrämjande åtgärder som är aktuella i detta betänkande.Ifrågavarande anslagspunkter har som nämnts inte föranlett några motioner.Till anslaget Exportfrämjande åtgärder föreslår regeringen att skallanvisa knappt 184 milj. kr. 1fråga om exportkreditnämndens verksamhet föreslås ökade statsgarantier och enhöjning av den rörliga krediten i . Ett formellt belopp av1000 kr. föreslås anvisas för att täcka vissa förluster vid kreditgivning somföljd av särskUda regeringsbeslut. I anslutning därtill föreslår regeringenändrade principer för normalgarantigivningen med avseende på riskspridningen.Utskottet hänvisar beträffande utformningen mer i detalj av regeringens förslagi fråga om exportkreditnämndens verksamhet till den framställning omifrågavarande del av budgetpropositionen som finns i ingressen tiU dettabetänkande (s. 2).