bet · G501LU13 · 1981-12-31 00:00:00 — betänkande 1981/82:13 om sättet att fastställa basbeloppet enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, m. m. 1981/82:50 delvis Jämte motioner) I proposition 1981/82:50 föreslårregeringen () efter att ha hört lagrådet att skallanta dels i propositionen framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1962:381) onrallmän försäkring, dels tillhopa 19 förslag till ändringar iannan lagstiftning (lagförslagen 2-20). Propositionen har såvitt avserlagförslagen 4-7. K) och 12-15 hänvisats till lagutskottet och i övrigt tillsocialförsäkringsutskottet. Med anledning av propositionen har väckts bl. a.motion 1981/82:82 av m. fl. (vpk), vilken delvis hänvisats tillsocialförsäkringsutskottet och delvis till lagutskottet, och motion 1981/82:94av m. fl. (s), vilken helt hänvisats till lagutskottet.Socialförsäkringsutskottet behandlar ärendet i betänkandet SfU 1981/82:6. De till lagutskottet hänvisadelagförslagen är följande (siffra inom parentes anger propositionens beteckningpå förslaget). 1 (4) lag om ändring iföräldrabalken. 2 (5) lag om ändring i lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar. 3 (6) lag om ändring i lagen(1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag. 4 (7) lag om ändring i lagen(1967:663) om tillägg till vissa trafiklivräntor, 5 (9) lag om ändring i lagen (1973:213)om ändring av skadeståndslivräntor, 6 (1(1) lag om ändring i lagen(1973:214) om tillägg till vissa ansvarsli\-räntor, 7 (12) lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385). 8 (13) lag om ändring itrafikskadelagen (1975:1410), 9 (14) lag om ändring ibokföringslagen (1976:125), 10 (15) lag om ändring i lagen (1980:1103) omårsredovisning m. m. i vissa företag. Lagförslagenhar intagits i bilaga till betänkandet. 1 1981/82. LU1981/82:13 2 I motion 82 yrkas såvitt nu är ifråga (yrkande 1 delvis) att beslutar avslå proposition 1981/82:50. I motion 94 yrkas att avslår förslagen iproposition 1981/82:50 om a) lag om ändringi utom vad som avser att i 15 kap. 19 § ordet fyra ändras tilltre, b) lag om ändring i lagen (1951:308)om ekonomiska föreningar, c) lag om ändringi lagen (1966:680) om ändring av. d) lagom ändring i lagen (1967:663) om tillägg till vissa trafiklivräntor, e) lag om ändring i lagen (1973:213) om ändring avskadeståndslivrän tor, f) lag om ändring i lagen (1973:214) om tillägg till vissaansvarslivrän tor, g) lagom ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), h) lag om ändring i trafikskadelagen (1975:1410), i) lag om ändring i bokföringslagen (1976:125). j) lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag. Den grundläggande bestämmelsen ombasbeloppet finns i 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring och har ihuvudsak följande innehåll. Basbeloppet fastställs uv regeringen för varjemånad och är . multiplicerat med det tal (jämförelsetal) som angerförhållandet mellan det allmänna prisläget under andra månaden före den sombasbeloppet avser och prisläget . Förändringarna i det allmännaprisläget skall, i enlighet med föreskrifter som meddelas av regeringen,beräknas med bortseende från indirekta skatter, tullar och avgifter ochändringar i energipriser samt med tillägg för subventioner. Basbeloppet fårändras endast om jämförelsetalet har ökat eller minskat med sedannärmast föregående ändring skedde. Den nuvarande ordningen beträffande beräkningen avbasbeloppet har gällt sedan den . beräknades basbeloppet på grundval av konsumentprisindex dvs. hänsyn togs även till indirekta skatter, energiprisförändringar m. m. Basbeloppet är f. n. Det har varit oförändrat . Basbeloppet styr utgående förmåner inom den allmiinnaförsäkringen och har betydelse också inom andra offentliga rättsområden. Ävenpå det civilrättsliga området har basbeloppet kommit till användning. 1 vissutsträckning förekommer det sålunda att i avtal, inte minst när det gäller LU 1981/82:13 3 försäkringar, tas in hänvisningar till basbeloppet. Undersenare år har vidare olika civilrättsliga regler knutits till basbeloppet.Syftet härmed har varit att de rättigheter och skyldigheter som reglernainnebär inte skall urholkas genom förändringar av penningvärdet. Inom familjerätten finns ett flertal bestämmelser medanknvtning till basbeloppet. Enligt 13 kap. 12 S gäller attviti bodelning efter makes död den efterlevande har rätt att få egendom ur boettill ett viirde som motsvarar fyra basbelopp. Har efterlevande make med stöd avdenna bestämmelse rätt att få hela egendomen i boet följer av 3 kap. 7 §ärvdabalken att secundosuccession är utesluten. 1 7 kap. 3 !? (FB) finns regler som innebär att när den underhållsskyldiges förmåga att utgeunderhållsbidrag skall bedömas får han eller hon förbehållas dels ett beloppmotsvarande av basbeloppet för egna levnadsomkostnader, dels under vissaförutsättningar ett belopp som motsvarar av basbeloppet för makes ellersamboendes underhåll, dels ock ett belopp motsvarande av basbeloppet förunderhåll av henunavarande barn. Åven vissa av om förmynderskapinnehåller hänvisningar till basbeloppet. Enligt 12 kap. I i) skallförmynderskap inskrivas när underårig får tillgångar värda mer än tvåbasbelopp. 15 kap. 8 och 12 SS innehåller regler om skyldighet för förmyndareatt nedsätta utfallande pensionsbelopp och vårdehandlingar i bank när vissabasbeloppsanknutna vårdegränser överskrids. I 15 kap. 19 S FB föreskrivs attarvode och ersättning till förmyndare och god man skall utges av kommunen närden omyndiges inkomster understiger två basbelo|5p eller tillgångarnaunderstiger fyra basbelopp. 19 kap. 14 S innehåller en föreskriftom deponering i bank av dödsbos värdehandlingar når värdet överstiger tvåbasbelopp. På familjerättens område gäller slutligen att underhållsbidrag tillfrånskild make och barn är indexreglerade. Betåmmelserna härom, som finns ilagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag, innebår att bidragenändras den i förhållande till förändringar i basbeloppet underföregående år. Ändringen av underhållsbidrag till barn sker dock med endast7/10 av basbeloppsförändringen. Inom skadeståndsrätten gäller att utgåendeskadeståndslivräntor höjs i förhållande tillförändringar av basbeloppet. Närmare bestämmelser härom finns i lagen(1973:213) om ändring av skadeståndslivräntor, lagen (1973:214) om tilläggtill vissa ansvarslivräntor och lagen (1967:663) om tillägg till vissatrafiklivräntor. Vidare är reglerna i trafikskadelagen (1975:1410) om återkravmot försäkringstagare och den som underlåtit ha trafikförsäkring bundna tillbasbeloppet. Också inom associationsrätten finns regler med anknytningtill basbeloppet. Sålunda ar aktiebolag enligt 10 kap. 3 S aktiebolagslagen(1975:1385) skyldigt att ha kvalificerad revisor om hl. a. bolagets tillgångaröverstiger ett visst \ärde tittrvckt i basbelopp. En liknande regel finns ilagen (195 1:3I)8) om ekonomiska föreningar. Enligt lagen (1980:1103) omårsredovisning m. m. i 1" Riksdai;ni I9HI/82. LU 1981/82:13 4 vissa förelag beror årsvedovisningsskyldigheten bl. a. påom företagets omsättning överstiger 1 000 basbelopp. Vidare gäller enligtbokföringslagen (1976:125) att skyldighet att upprätta årsbokslut inteföreligger för enskild näringsidkare när omsättningen understiger 20 basbelopp. Slutligen finns inom utskottets beredningsområde reglermed anknytning till basbeloppet i konkurslagen (1921:225) och förmånsrättslagen(1970:979). 1 propositionen föreslås att basbeloppet enligt lagen omallmän försäkring skall fastställas för år i stället för som för månad.Detta innebär att basbeloppet kominer att fastställas i decemberåret innan på grundval av förhållandet mellan prisläget sistnämndaår och prisläget . Beräkningsgrunderna skall i övrigt vara desammasom . Vidare föreslås att den treprocentiga spärren för ändring avbasbeloppet slopas. Lagändringarna avses träda i kraft den ! och skall tillämpas första gången vidfastställandet av basbeloppet för . Spärregeln skall dock enligtpropositionen övergångsvis gälla vid fastställande av basbeloppet för år 1982.Av propositionen framgår att syftet med förslaget är att pensioner och andraförmåner som bestäms med ledning av basbeloppet skall räknas om endast ijanuari vaije år. Förslaget ingår i regeringens samlade program för vissaekonomisk-politiska åtgärder. I propositionen framläggs vidare förslag till de ändringari vissa lagar med anknytning till basbeloppet vilka är påkallade av det nyasättet att fastställa basbeloppet. Dessa ändringar innebär i huvudsak att enanknytning sker till basbeloppet för det aktuella året. Lagarna om ändring avvissa livräntor föreslås dock ändrade så att tidpunkten för uppräkningenbestäms till fr. o. m. Lagen om ändring av vissaunderhållsbidrag föreslås ändrad på samma sätt. dock skall uppräkningen år 1982ske . Beträffande övriga lagar med anknytning till basbeloppetkonstateras i propositionen att några ändringar inte är erforderliga eftersomde föreskrifter som finns i dessa lagar anknyter till det basbelopp som gällervid en inträffad händelse e. d. Slutligen föreslås att 15 kap. 19 S FB ändras-utöver vad som följer av det nya sättet att beräkna basbeloppet - sä attvärdegränsen för den omyndiges tillgångar sänks från fyra till tre basbelopp.Enligt propositionen föranleds ändringen av att kommunen med nuvarandevärdegräns är betalningsskyldig i en utsträckning som inte kan anses motiveradi dagens ansträngda ekonomiska läge. I motion 1981/82:82 yrkas avslag på propositionen i desshelhet (yrkande 1). I motion 1981/82:94 yrkas avslag på propositionen såvittavser de till lagutskottet hänvisade lagförslagen med undantag för denföreslagna sänkningen av värdegränsen i 15 kap. 19 S FB. Som skål föravslagsyrkandena i de båda motionerna framhålls i huvudsak att propositioneninnebär försämringar för pensionärer och andra grupper, som inte kan godtas. (Motiveringen till vrkandet i motion 94 finns i motion 1981/82:93 vari bl. LU 1981/82:13 5 yrkas avslag på övriga, till socialförsäkringsutskottethänvisade, lagförslag.) Utskottet vill erinra om att den ändring av reglerna omberäkningen av basbeloppet som genomfördes (prop. 1980/81:20, SfU1980/81:14) fick vissa effekter på det civilrättsliga området både vidtillämpningen av olika lagregler och vid fullföljandet av ingångna avtal ochandra åtaganden. I lagstiftningsärendet framhöll utskottet i yttrande tillsocialförsäkringsutskottet (LU 1980/81:3y) att effekterna borde ha närmarekarllagts och analyserats i propositionen. 1 avsaknad av en sådan genomgångansåg sig lagutskottet dock kunna förmoda att följderna på kort sikt såvittavsåg lagutskottets beredningsområde skulle bli förhållandevis obetydliga.Först i ett längre tidsperspektiv kunde det antas att förslaget i den dåaktuella propositionen mera påtagligt skulle komma påverka civilrättsligaförhållanden. Utskottet ansåg att det från civilrättsliga utgångspunkter intefanns några hinder mot att reglerna om basbeloppet ändrades. Även den nu förslagna ändringen av lagen om allmänförsäkring får materiella återverkningar på det civilrättsliga området. Såvittframgår av propositionen har någon närmare kartläggning och analys av dessaeffekter inte gjorts. Enligt utskottets mening skulle det varit värdefullt omen sådan genomgång skett när det gäller följderna av både ändringen ochden nu aktuella. Med hänsyn till att förslagen i propositionen inte - såsomfallet var 1980-avser grunderna för beräkningen av basbeloppet utan endastinnebär att basbeloppet skall fastställas för år i stället för månatligen anserutskottet att återverkningarna på det civilrättsliga området blir obetydliga. Iallmänhet torde följderna inskränka sig till att höjningen av olikavärdegränser i viss mån släpar efter den allmänna prisutvecklingen. När detgäller indexuppräkningen av skadeståndslivräntor och underhållsbidrag innebärpropositionen att någon eftersläpning endast övergångsvis kan uppkomma. Vadsärskilt gäller förslagets effekter på ingångna avtal och andra rättsförhållandenvill utskottet peka på att det endast efter en tolkning av villkoren i varjeenskilt fall kan avgöras huruvida det nya sättet att fastställa basbeloppetkommer att slå igenom. Det ankommer inte på lagutskottet att ta ställning tillhuruvida socialförsäkringsförmåner m. m. i fortsättningen bör uppräknas endasten gång . Vad utskottet ovan anfört innebär emellertid att det fråncivilrättsliga utgångspunkter inte finns några hinder mot de föreslagnaändringarna i reglerna om basbeloppet. Utskottet har inte några erinringar motde i propositionen föreslagna lagändringarna såvitt rör utskottets beredningsområde.Dock bör en smärre språklig justering göras av 3 § förslaget till ändring ilagen om ändring av vissa iinilerhållsbidrag. Utskottet tillstyrker'attriksdagen med den förordade jiistcringcn antar de i propositionen framlagdalaaförslagen såvitt nu är i fråi;a (kmförslagen 4-7. 9, 10 och 12-15). LU 1981/82:13 6 Ställningstagandet innebär att motion 82 i denna tiel och motion 94 avstyrks. Avslutningsvis vill utskottet framhålla att den föreslagnaändringen beträffande basbeloppet ger anledning att - liksom fallet var år1980-ta upp frågan huruvida civilrättsliga regler även i fortsättningen böranknyta till basbeloppet. Enligt utskottets mening kan det beträffande vissacivilrättsliga regler- med hänsyn till de intressen som bär upp reglerna -finnas skäl som talar för att såväl den genomförda ändringen avbasbeloppsreglerna som den nu aktuella inte bör slå igenom. Utskottet anser attdet får ankomma på regeringen att följa utvecklingen och göra en närmaregenomgång av i vilka fall tiet kan anses motiverat att de nyabasbeloppsrcglerna skall användas. Utskottet förutsätter att det berördakartläggningsarbetet kommer till stånd. I likhet med föregående årutgår utskottet från att regeringen i samband meti ställningstaganden tillresultaten av pågående utredningsarbete beträffande ochlagarna om värdesäkring av skadeståndslivråntor överväger frågan om reglerna idessa lagar bör vara knutna till basbeloppet. 1 sammanhanget vill utskottetockså erinra om att hos regeringen begärt en utvärdering avreglerna om förmynderskap och godmanskap i FB (LU 1981/82:4). Vid enutvärdering av dessa regler kan enligt utskottets mening lämpligen ocksåsambandet mellan reglerna och basbeloppet närmare övervägas. A. avslår motion 1981/82:82yrkande 1 delvis och motion 1981/ 82:94. B. antarföljande i proposition 1981/82:5(1 framlagda förslag till a) lag om ändringi . b) lag om ändringi lagen (1951:3()8) om ekonomiska föreningar, c) lag om ändring i lagen (1967:663) om tillägg till vissa trafiklivräntor. d) lagom ändring i lagen (1973:213) otn ändring av skades tåndslivråntor, e) lagom ändring i lagen (1973:214) om tillägg till vissa ansvarslivräntor. f) lagom ändring i aktiebolagslagen (1975:1385). g) lagom ändring i trafikskadelagen (1975:1410). h) lag om ändring i bokföringslagen (1976:125). i) lag omändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning ni. m. i vissa företag. C. antar det i propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (l>Xi6:68ll) om ändring av vissa underhållsbidrag med den ändringen att 3 S erhåller följande som Utskottets förslag betecknade Ivdelse LU 1981/82:13 7 Regeringens förslag Utskottets förslag Bidragsbelopp som höjts enligt 2 § samt bidragsbelopp som senast bestämts eller bestämmes efter utgången av ändras i anslutning till basbeloppetenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Ändring sker första gången den 1 Ändring sker första gången det år basbeloppet för april aprildet år basbeloppet för april månad med över- månadmed över- eller underskrider basbeloppet för ellerunderskrider basbeloppet för . Därefter sker ändring april1966. Därefter sker ändring basbeloppet för den1 april basbeloppet för mars månad med mars månadmed över- eller underskrider det basbe- över-eller underskrider det basbe lopp som låg till grund för senaste loppsom låg till grund för senaste ändring, om inte annat följer av ändring, ominte annat följer av tredje eller fjärde stycket. Bidrags- tredjeeller fjärde stycket. Bidrags belopp som eller 1980 belopp somår 1979 eller 1980/w/- i)«frt/?iwe? bestämtsunder tiden ändras dock tidigast året ändrasdock tidigast året därpå. sker ändring ombasbeloppet för det året med över- eller underskriderbasbeloppet för och annat inte följer av fjärde stycket. Fr. o. m. år1983 sker ändring basbeloppet med över-eller underskrider det basbelopp som låg till grund för senaste ändring, ominte annat följer av fjärde stycket. Bidragsbelopp som har bestämts under tiden januari-mars1981 ändras tidigast . Bidragsbelopp som har bestämts eller januari eller ändras tidigast den 1 februari1983. Bidragsbelopp, som fr. o. m. har bestämts ,december eller januari, ändras tidigast sedanett år harförflutit efter det att beloppet bestämdes. /(), (), (), (). (), (), i (s), (). (), . Silfverstrand (s), (), StinaAndersson (c), () och (). 1** 1981/82. , ,i , , , och (samtliga s) anser dels att den del av utskottetsyttrande som börjar på s. 5 med "Utskottet vill" och slutar på s. 6med "närmare övervägas" bort ha följande lydelse. Utskottet vill erinra om att den ändring av reglerna omberäkningen av basbeloppet som genomfördes (prop. 1980/81:20, SfU1980/81:14) fick allvarliga konsekvenser vid tillämpningen av en mängd olikacivilrättsliga lagregler och avtal. Då lagutskottet yttrade sig tillsocialförsäkringsutskottet (LU 1980/81:3y) i lagstiftningsärendet framhöllutskottets socialdemokratiska ledamöter i en avvikande mening att det vardjupt otillfredsställande att konsekvenserna i olika avseenden av den dåaktuella ändringen inte närmare kartlagts och analyserats i propositionen. Bl.a. denna brist medförde att helt saknade underlag för en bedömning avförslaget. I den avvikande meningen påpekades vidare att den omständigheten attbasbeloppet fått ett vidsträckt användningsområde sammanhängde självfallet medatt det är den enda lagreglerade metoden för värdesäkring men också med att detansetts ge en i allt väsentligt korrekt bild av det allmänna kostnadsläget isamhället. Det ansågs att proposition innebar ett första steg iriktning mot en rasering av nuvarande metod för värdesäkring. Risken för attnya omständigheter skulle åberopas till stöd för justeringar iberäkningsunderlaget för basbeloppet kunde inte uteslutas. Med hänsyn till deintressen som bär upp lagbestämmelserna med anknytning till basbeloppet kundeman utgå från att en annan metod för värdesäkring skulle ha valts på detcivilrättsliga området om man kunnat förutse att beräkningen av basbeloppetskulle komma att ändras i betydelsefulla avseenden. De farhågor som sålunda yppades för att reglernaom basbeloppet skulle komma att åter ändras har besannats genom propositionen.Utskottet konstaterar att även den nu föreslagna ändringen av lagen om allmänförsäkring får materiella återverkningar på det civilrättsliga området. Sompåpekas av motionärerna i motion 94 har inte heller någon närmarekartläggning och analys av förslagets konsekvenser skett. Liksom föregående årsaknar således underlag för en bedömning av propositionen. Redan avdenna anledning anser utskottet i likhet med motionärerna att propositioneninte bör bifallas. Enligt utskottets mening talar också andra omständigheterför att förslaget inte bör genomföras. Det nya sättet att fastställabasbeloppet innebär att de allvarliga konsekvenser som den förra ändringenmedförde ytterligare accentueras. Mot bakgrund av vad som anfördes i denavvikande meningen anser utskottet att propositionen inger starkabetänkligheter från LU1981/82:13 9 Härtill kommer att det nu aktuellaförslaget- liksom fallet var - ingriper i bestående avtalsförhållandenoch andra rättsförhållanden och därmed i praktiken kan leda till rättsförlusteroch i vart fall kommer att medföra en betydande osäkerhet för den enskilde omhur avtal och överenskommelser skall tolkas och tillämpas. När det gällerlagstiftning som på detta sätt påverkar bestående rättsförhållanden påförmögenhetsrättens område vill utskottet erinra om vad som uttalats underförarbetena till regeringsformen, nämligen att stor vikt måste fästas vid denenskildes möjligheter att vid en rättshandlings ingående kunna överblickakonsekvenserna av denna (se KU 1975/76:56 s. 36 och 37). Endast tungt vägandesociala hänsyn kan enligt förarbetena föranleda att lagstiftning ges retroaktivverkan på förmögenhetsrättens område. Några sådana skäl föreligger inte i detnu aktuella lagstiftningsärendet. Enligt utskottets mening står såledesförslaget i propositionen klart i strid med förarbetena till regeringsformen. Åven från andra utgångspunker kan kritik riktas motpropositionen. Enligt utskottets mening kommer förslaget sålunda att medföraförsämringar för olika utsatta grupper, bl. Sådanakonsekvenser kan över huvud taget inte anses motiverade med hänsyn till destatsfinansiella skäl som åberopas i propositionen. Detsamma gäller deekonomiska följder som kan uppstå inom försäkringsbranschen och förändranäringsidkare. När det gäller tillämpningen av underhållsreglerna villutskottet också peka på att förslaget kommer att ge upphov till nya konfliktermellan underhållsskyldiga och underhållsberättigade. För parterna kommer detnämligen att bli av stor betydelse om underhållsbidrag fastställs i slutet avett år eller i början. Det ankommer inte på lagutskottet att ta ställning tillhur pensioner och vissa andra förmåner skall räknas upp. På grund av vad somovan anförts kan emellertid utskottet - med utgångspunkt i de intressenutskottet har att bevaka - inte förorda att förslaget i propositionengenomförs. Utskottet avstyrker således att antar de föreslagnaföljdändringarna såvitt nu är i fråga och tillstyrker därmed bifall till motion94 och motion 82 i aktuell del. 1 likhet med motionärerna i motion 94 anser utskottet attdet - från basbeloppsändringen fristående - förslag som läggs fram ipropositionen om ändring av värdegränsen i 15 kap. 19 S FB bör genomföras. Idenna del avstyrks alltså motion 82. dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse:Utskottet hemställer att A. med bifall till.motion1981/82:82 yrkande 1 såvitt nu är i fråga och motion 1981/82:94 såvitt nu är ifråga avslår följande i proposition 1981/82:50 framlagda förslag till LU1981/82:13 10 a) lag om ändringi lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar, b) lag om ändringi lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag, c) lag om ändringi lagen (1967:663) om tillägg till vissa trafiklivräntor, d) lagom ändring i lagen (1973:213) om ändring av skade ståndslivräntor, e) lagom ändring i lagen (1973:214) om tillägg till vissa ansvarslivräntor, f) lagom ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), g) lagom ändring i trafikskadelagen (1975:1410), h) lag om ändring i bokföringslagen (1976:125), i) lag omändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m. m. i vissa företag, B. medbifall till motion 1981/82:94 såvitt nu är i fråga och med anledning av motion 1981/82:82 yrkande I såvitt nu är i fråga dels antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i föräldrabalkensåvitt avser 15 kap. 19 § med den ändringen att lagrummet erhåller följande somUtskottets förslag betecknande lydelse, delsavslår förslaget till lag om ändring i såvitt avser 15 kap. 12§, dels antarförslaget till ändring i i övrigt med den ändring av ingressentill lagförslaget som föranleds härav Regeringens förslag Utskottets förslag 15 kap. 19 § Förmyndaren åge uppbäraskäligt arvode för förvaltningen av den omyndiges egendom och arbetet med denpersonliga omvårdnaden om myndlingen. Arvodet bestämmes av överförmyndaren medledning av grunder som fastställas för varje överförmyndardistrikt avvederbörande kommun. Förmyndaren har även rätt till ersättning för de utgiftersom varit skäligen påkallade för uppdragets behöriga fullgörande. Beslut häromfattas av överförmyndaren. Arvode ochersättning för utgifter Arvode och ersättning för utgifter