bet · G501UU7 · 1981-12-31 00:00:00 — I motion 19iSI)/81:296 av m, fl, (vpk)hemställs 1, att uttalar sig för att regeringen isamarbete med andra stater, eller ensam, tar initiativ till att föra fram den kurdiska frågan i FN ochandra internationella organ, 2. att uttalar sitt fördömande av övergreppenmot kurderna i . Kurdernas situation behandlades avriksdagen på grundval av motionsyrkanden likartade de nuaktuella. 1 sitt betänkande UU 1980/81:11 lämnade utskottet en relativtutförlig redogörelse för kurdernas belägenhet i de länder där de huvudsakligenär bosatta. Utskottet konstaterade att kurderna framförallt i . ochIrak och ofta i väpnad kamp. strävat efter att få sin kulturellasärart erkänd och uppnå ökad självständighet. Frihetsrörelsen har emellertidknappast lett till någon varaktig framgång, 1 synnerhet i och harde kurdiska strävandena mötts av hårt motstånd och ofta slagits ned med storbrutalitet. Utskottet hade i sitt betänkande anledning att slå fast attövervåld mot och diskriminerande behandling av kurder alltjämt förekom. Det kurdiska folket är fördelat på ett flertal länder. Somframgår av det ovannämnda betänkandet bor ca hälften av alla kurder i Turkietoch större delen av återstoden i och samt mindre grupper i Syrien.Sovjetunionen och . Uppgifterna om det totala antalet kurder är osäkraoch varierar mellan 6 och 16 miljoner, men även betydligt högre siffror harnämnts. Vissa källor uppger 9 miljoner enbart för medan den officiellaturkiska siffran f, n, är 2,2 miljoner. Kurdernas bosättning i flera länder har självfalletförsvårat självständighetssträvandena. Kurderna har därtill haft att kämpa motregimer, som inte gärna tolererar oliktänkande grupper. Utskottet kom vid förra årets behandling till slutsatsenatt möjligheterna att få gehör för frågan i FN var små. även av det skälet attberörda länder inte anslutit sig till FN:s konvention om medborgerliga ochpolitiska rättigheter på sådant sätt att konkreta fall av brott motkonventionen kunde påtalas. Även utrikesminister gjorde som svar påen interpellation i bedömningen att det inte varsannolikt att 1 1981/82. UU 1981/82:7 2 kurdernas situation skulle komma att behandlas i FN ochpekade som skäl härför på det politiska läget i regionen och på svårigheten attväcka en bredare internationell opinion i frågan, inställning när det gäller skyddet av mänskligarättigheter är emellertid alldeles klar. hette det i ovannämnda betänkande.Utskottet fördömde varje form av förföljelse av människor på grund av deraspolitiska eller religiösa övertygelse, deras ras eller etniska tillhörighet.Även det kurdiska folket omfattades av denna inställning, framhöll utskottet. Som torde framgå av förra åretsbetänkande, delar utskottet motionärernas uppfattning att kurderna i några avsina hemländer ofta utsätts för förföljelse och diskriminerande behandling.Förhållandena kan ha växlat från tid till annan, och deras situation ärlångtifrån likartad i de sex nationer där de huvudsakligen bor. men det äruppenbart att kurderna alltför ofta förmenas rätten att ge uttryck åt sinnationella särart. Efter militärkuppen i . revolutionen iIran och kriget mellan och har kurdernas situation ytterligareförsämrats. Det finns enligt utskottets mening anledning att ägna detkurdiska folket fortsatt uppmärksamhet och verka för att medborgerliga,politiska och kulturella rättigheter både tillerkänns kurderna och i praktikentillämpas på dem. Förföljelse och övergrepp mot kurder måste fördömas på sammasätt som vi fördömer sådana handlingar mot andra grupper. Arbetet på att stärkarespekten för mänskliga rättigheter liksom ansträngningarna att vinna ökadanslutning till de internationella konventionerna på området, måste fortgå. Den spelar av tradition en aktiv roll idessa sammanhang. Ingen kan sväva i tvivelsmål om inställning tillbrott mot mänskliga rättigheter och förföljelse av utsatta grupper, till vilkakurderna otvivelaktigt hör. Ett antal kurder har också funnit en i vårtland. Med vad som anförts i det föregående torde syftet medyrkande 2 i motionen vara uppfyllt, varför det inte torde föranleda någonriksdagens åtgärd. Yrkandet avstyrks följaktligen, I yrkande 1 i motionen föreslås att skall tainitiativ i FN till förmån för kurderna. Utskottet har tidigare pekat påsvårigheterna därvidlag. Om kurdernas förhållanden skall kunna behandlas mednågon framgång i FN. dess underorgan eller i andra internationellaorganisationer krävs stöd i en omfattande internationell opinion.Förutsättningar härför torde f, n, saknas. UU 1981/82:7 3 Utskottet, som är av uppfattningenatt initiativ i FN utan utsikter till framgång riskerar att skada den sak de äravsedda att gagna, avstyrker yrkande I i motionen. attriksdagen avslår motion 1980/ Närvarande vid ärendets shiihehandling: (), (). (ni),(c), (). (), (). (ni). AnitaModin (s). () och ().