bet · G501JoU42 · 1981-12-31 00:00:00 — 2. att antar förslaget till lag omupphävande av lagen (1953:397) om avgift för fettvaror som användas förframställning av fettemulsion m. m., 3. att godkänner de i propositionenförordade gmnderna för reglering av priser m. m. på jordbmksprodukter utomsockerbetor och socker för tiden , 4. beträffande åtgärder för produktionsanpassning att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning avmofionerna 1981/82:364 yrkande 2, 1981/82:1911 och 1981/82:2562 yrkandena I och2, 5. beträffandeavgift på handelsgödselmedel m. m. a) att avslår motionerna 1981/82:1105 och1981/ 82:2109, b) att lämnar mofion 1981/82:2562 yrkande 3 utan ytterligareåtgärd, 6. beträffande utredning om nyetableradejordbrukares finansie ringssituation att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av mofion1981/82:1912, 7. att godkänner vad som i propositionenförordats i fråga om användningen av avgiftsmedel som inflyter /83 eller har influtit under tidigare regleringsår, 8. beträffande export av högförädlade livsmedel m. m. att lämnarmofionerna 1981/82:365, 1981/82:1135 yrkande 4 och 1981/82:2073 yrkande I utanytterligare åtgärd, att avslårmofion 1981/82:2073 yrkande 2, 10. beträffandeexportbidrag för animalieproduktionen att lämnarmotion 1981/82:2558 utan ytterligare åtgärd, 11. att godkänner de i proposifionenförordade grunderna för reglering av priser m. m. på sockerbetor och sockerför tiden 30 juni 1983, 12. beträffande utökning av den inhemska sockerbetsarealenm. m. att lämnar mofion 1981/82:198 utan ytterligare åtgärd, 13. att godkänner vad i propositionenförordats om prisstödet till jordbmket i norra , 14. att medger att statens jordbruksnämnd försäsongmässig lagring av jordbruksprodukter under / 83 fårdisponera en röriig kredit på högst . JoU1981/82:42 31 15. att riksdagenmedger att statens av inhemskt oljeväxtfrö /83 får disponera en rörlig kredit på högst . 16. att riksdagenmedger att regeringen eller, efter regeringens bestämmande, inom jordbmksprisregleringen och regleringen avsockernäringen för /83 får disponera en rörlig kredit på högst120 i , 17. att riksdagenmedger att statens under budgetåret1982/83 får disponera en rörlig kredit på högst . 18. att riksdagenutan erinran lägger den inom beredningens för livsmedels- och näringsfrågorsekretariat upprättade promemorian om beredningens verksamhet tillhandlingarna, 19. beträffandeplan för upptrappning av livsmedelssubventionerna m. m. attriksdagen avslår motion 1981/82:2563 yrkande 2, 20. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag samt med avslag på mofion 1981/82:1421 och mofion1981/82:2563 yrkande 1 till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område /83 anvisar ett förslagsanslag av 3 , 21. att riksdagentill Prisstöd till jordbruket i norra för /83 utöverredan anvisat förslagsanslag anvisar ytterligare , 22. beträffandestatens jordbruksnämnds informationsverksamhet att lämnar motion1981/82:438 utan ytterligare åtgärd, 23. beträffandestordrift inom animalieproduktionen a) att riksdagenlämnar motion 1981/82:316 yrkande I utan ytterligare åtgärd, b) att riksdagenlämnar motion 1981/82:316 yrkande 2 utan ytterligare åtgärd, 24. beträffandeny jordbruksutredning attriksdagen avslår mofionerna 1981/82:317, 1981/82:1428 och 1981/82:1915, 25. beträffande översyn avden geografiska spridningen av den svenska livsmedelsproduktionen attriksdagen lämnar motion 1981/82:1918 utan ytterligare åtgärd. JoU 1981/82:42 32 Närvarande:Einar (), (), i (), BörjeStensson (fp), (), (), (),(), (), (), (), (), (), () ochMargareta (). 1.översyn av jordbrukspolitiken (mom. 4, 6, 8, 22, 23 a, 24 och 25) , , ,, , och (allas) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "till känna"bort ha följande lydelse: Prisnivånpå de svenska jordbruksprodukterna fastställs efter överläggningar mellanföreträdare för producenter och konsumenter. har dockmittpriset ofta överskridits för vissa animalieprodukter. Det pris- ochregleringssystem som byggts upp har inte kunnat förhindra uppkomsten avbetydande överskott på vissa jordbruksprodukter. Dessa överskott tenderar attöka. De måste avsättas på världsmarknaden till priser som inte oväsentligtunderstiger vad som behövs för att ge producenterna täckning för deraskostnader och nödvändiga arbetsersättningar. Kostnaderna för att avsätta dessaöverskott påverkar därför i ett längre perspektiv livsmedelsprisernasutveckling även i vårt land. Iett läge med en besvärande utveckling av överskottsprodukfionen kan det frånsåväl konsument- som producentsynpunkt bli nödvändigt att pröva någon form avetableringskontroll för att med dess hjälp åstadkomma en planerad hushållninginom jordbruket för atl därmed bättre uppnå de mål som ställs upp förjordbrukspolitiken. Syftet måste vara att uppnå en rafionell jordbmksprodukfionoch så låga livsmedelspriser som möjligt under hänsynstagande till de allmännamål för politiken som anvisar. Därför anser utskottet det lämpligtatt frågan om etableringskontroll som ett led i fömtsättningarna för attförverkliga jordbrukspolitikens mål och effekterna av en sådan kontroll frånsåväl konsumenternas som producenternas synpunkter fömtsättningslöst prövas nären ny jordbrukspolitisk utredning kommer till stånd. Vad utskottet sålundaanfört med anledning av motion 364 yrkande 2 och motion 1911 bör somsin mening ge regeringen till känna. JoU 1981/82:42 33 Vad härefter gäller de i motion 2562 framfördayrkandena om utveckling av gällande system för styrning avanimalieproduktlonens utbyggnad vill utskottet i anslutning till föreliggandemotionsyrkanden, såvitt avser fläskproduktionen, framhålla att det ankommer påjordbruksnämnden att med utgångspunkt i av förordade riktlinjer efteröverläggningar med nämndens konsumentdelegation följa utvecklingen påanimalieområdet och vidta de åtgärder som erfordras för att fortlöpandeanpassa pristillägg och avgifter inom rådande system för styrning av fläsk-resp. äggproduktionens utbyggnad till marknadsläget. Utskottetfinner mot denna bakgrund inte anledning att påfordra någon riksdagensytterligare åtgärd med anledning av motion 2562 i nu förevarande avseende. Inteheller finner utskottet tillräckliga skäl att nu föreslå en utvidgning avsystemet för styrning av animalieproduktlonens utbyggnad till att också gällamjölkproduktionen. Utskottet vill hänvisa fill att föreliggande regeringsförslag,som redovisats, innefattar dels den förordade begränsningen avleveranstillägget för mjölk, dels andra åtgärder i syfte att minska stimulansenav mjölkproduktionen. Motion 2562 avstyrks således även i denna del. dels den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Även om" och på s. 18 slutar med "till känna"bort ha följande lydelse: Ävenom vidtagna och föreslagna åtgärder i syfte atl underlätta framför allt denyetablerade jordbrukarnas situafion ger vid handen att syftet med motion 1912delvis har tillgodosetts, anser utskottet att det finns skäl för regeringen attytterligare överväga dessa frågor. Det bör framhållas att utredningen omjordbmkets kapitalförsörjning haft sin tyngdpunkt i de rent kreditpolitiskaövervägandena och inte haft anledning att pröva de i motionen aktualiseradefrågorna som i första hand är av jordbrukspolitisk karaktär. Utskottet finnerdärför anledning för att uttala att de frågor som aktualiserats imofionen lämpligen bör prövas i samband med en ny jordbmkspolitisk utredning. här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Utskottet som" och på s. 20 slutar med "riksdagenssida" bort ha följande lydelse: Utskottetsom delar jordbruksministerns sålunda deklarerade uppfattning, finner dock attde frågor som tas upp i nu behandlade motioner är av den arten att de börprövas i samband med en ny jordbrukspolitisk utredning. Medhänsyn till vad i ärendet redovisats finner utskottet att i anledningav mofionerna 365, 1135 yrkande 4 och 2073 yrkande 1 bör ge regeringen dennasin mening till känna. JoU 1981/82:42 34 dels den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "Utskottet delar" och slutar med "inteerforderlig" bort ha följande lydelse: Utskottet delar----- (likamed utskottet)--- också vidtagits. Enligt utskottets meningbör dock informationen om prisregleringsverksamheten på jordbrukets områdekunna ytterligare förbättras, bl. a. i samband med regleringsföreningarnasårsredovisningar. Ifrågavarande spörsmål hör till dem som bl. a. bör prövas isamband med en ny jordbmkspolitisk utredning. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna. Vad gäller------ (lika medutskottet)--- fiskets områden. Detsenast anförda ger enligt utskottets mening vid handen att syftet med motion438 i nämnda avseende får anses tillgodosett. Någon åtgärd med anledning avmotionen utöver vad tidigare förordats finner utskottet sålunda inteerforderlig. dels den del av utskottets yttrande på s. 26 sombörjar med "Under hänvisning" och slutar med "yrkande 1"bort ha följande lydelse: Utskottetuttalar sig i det följande för tillsättandet av en ny jordbmkspolitiskutredning. Med anledning av det i motion 316 yrkande I ånyo framförda kravet pårestriktioner när det gäller den storskaliga animalieproduktionen villutskottet framhålla att ifrågavarande spörsmål bör prövas i samband med sagdautredning. här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Utskottet vill" och på s. 29 slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse: Utskottetvill för sin del framhålla att mycket har förändrats sedan år 1977fattade beslut om riktlinjerna för den svenska jordbrukspolitiken. Denekonomiska politik som de borgerliga regeringarna fört har lett fram fill ettrekordstort budgetunderskott, bristande balans i utlandsaffärerna,prisstegringar som saknar motstycke och en rekordhög räntenivå. Konsumenternahar drabbats av kännbara prishöjningar på livsmedel som en följd av att denbristande balansen i samhällsekonomin lett till en kraftig kostnadsutvecklinginom jordbruket. Till detta kommer att regeringen genomdrivit en kraftigminskning av livsmedelssubvenfionerna. och fram till nu harpriserna på baslivsmedlen höjts med . Som en följd av detta kan manskönja en minskad konsumtion. Det leder i sin tur till att jordbruket inte kanavsätta de produkter man tar fram inom landet utan måste öka den förlustbringandeexporten. Inflationenoch det höga ränteläget har också vållat svåra ekonomiska problem inomjordbruket och då inte minst för de unga nyetablerade jordbmkarna. Det leder isin tur fill att intresset för investeringar inom jordbruket minskar, vilket kunnatförmärkas inte minst under innevaran- JoU 1981/82:42 35 medför det att den effektivitet som utmärkt svenskt jordbrukoch varit en viktig förutsättning för att uppnå de uppställda målen påjordbrukspolitikens område riskerar att gå förlorad. Jordbruketskapitalförsörjning är vidare ett stort problem . Jordbrukspolitikenär inriktad på att ge producenterna ett starkt prisskydd. Det förutsätter attkonsumenterna kan lita på att de får så bra och billiga livsmedel som möjligt.Det förutsätter också att jordbrukarna kan utveckla och driva sin näring så attde får möjlighet att uppfylla konsumenternas krav och önskemål. Främst pågrund av den ekonomiska politik som de borgerliga regeringarna genomdrivit harde svårigheter som ovan redovisats uppkommit. Det gör atl den jordbrukspolitiksom beslöts inte längre fungerar på det sätt förutsatte närbeslutet fattades. Enligt utskottets mening är detta ett starkt motiv för atlen översyn av jordbrukspolitiken kommer till stånd. Utskottet vill isammanhang härmed fastslå att huvudmålet för jordbrukspolitiken måste vara atttrygga vår livsmedelsförsörjning. Detta bör ske i en långsiktig och planeradhushållning med de naturresurser som utnyttjas i jordbruket och under starkthänsynstagande till miljön. Det bör vidare ske i en rationellt bedrivenprodukfion som ger konsumenterna livsmedel av god kvalitet till rimliga priseroch dem som arbetar i jordbruket likvärdig standard med jämförbara grupper. Familjejordbruketkommer i fortsättningen som tidigare att vara den dominerande företagsformen.Utskottet vill understryka den roll jordbruket spelar för att skapaarbetstillfällen i bygder där annan sysselsättning ofta är svår att uppnå. Enfortsatt välskött svensk jordbruksnäring bör eftersträvas där arbetsinsatsenuppmuntras och lönas, och inte möjligheten att göra spekulationsvinster.Brukningsrätten bör tryggas för dem som är mest lämpade att driva jordbruk. Jordbrukspolitikenmåste kunna mötas med förtroende, både av konsumenter och jordbrukare. Dettaär grundläggande värderingar som bör ligga till grund också för en översyn avnu gällande jordbrukspolitik. Vid en sådan översyn bör också förutsättningarnaför en mera solidarisk inkomstpolitik inom jordbruksnäringen undersökas.Vidare bör jordbrukets förutsättningar att vara självförsörjande med viktigaproduktionsmedel bättre belysas. Detta kan leda till en förändring av nugällande brukningsformer och brukningsmetoder. De begränsningar i användningenav kemiska medel som kan bli en följd av de förslag utredningen om kemiskamedel i jordbruket väntas framlägga måste bl. a. beaktas. Kapitalfrågornainom jordbruksnäringen är en annan fråga som kräver en lösning. Jordbruketsregionalpolitiska betydelse bör också belysas. Konsumenternasförtroende för jordbrukspolitiken är i hög grad beroende av hur informationenoch insynen i den komplicerade materia som jordbmksregleringen utgör fungerar.Därför måste konsumentsidans möj- JoU 1981/82:42 36 ligheteratt göra sin intressen gällande ir.gå som en viktig del av en ny översyn avjordbrukspolitiken. Detblir alltmer angeläget att sätta in jordbrukspolitiken i ett vidare sammanhangi ett livsmedelspolitiskt perspektiv. 1 vårt land råder en bredpolitisk enighet om att vi skall ha en hög grad av självförsörjning för attkunna garantera mat åt människorna i händelse av avspärrning. Förädlingen ochdistributionen av råvara till färdiga livsmedel är ett vikfigt led i dennasjälvförsörjning. Det är därför av stor vikt att förädlings-delen ochdistributionen av livsmedel prövas i samband med jordbriiks-politiken. Detfinns tendenser till ett ökat inslag av internationellt beroende inomlivsmedelsproduktionen. Möjligheterna att utveckla en självständiglivsmedelsteknologi är en annan frågeställning som bör belysas. Idetta betänkande har utskottet behandlat ett antal motionsyrkanden som enligtutskottets mening pekar på ytterligare ett antal frågor som bör prövas isamband med en ny jordbrukspolitisk utredning. Utskottetvill i sammanhanget fästa uppmärksamheten på att en rad utredningar undersenare år tillsatts för att utreda olika delproblem inom jordbrukspolifikensram. Redan tillkomsten av dessa utredningar utgör i sig ett tecken på att denförda jordbmkspolitiken i åtskilliga hänseenden inte lett till avsett resultat. Vadsom krävs är emellertid en mera övergripande översyn av jordbrukspolitiken. Idet föregående har redovisats några av de skäl som talar för en sådan översynoch en breddning av densamma till en livsmedelspolitik. Starka skäl talar föratt detta utredningsarbete omgående bör komma i gång, I den mån detta visar attvissa problem bör behandlas med förtur bör detta kunna ske. Utskottethemställer därför att som sin mening ger regeringen till känna att enöversyn bör göras i enlighet med vad som förordats i motionerna 1428 och 1915och att en särskild parlamentarisk kommitté bör filisättas för att fullgörautredningsuppdraget. Vid bifall härtill tillgodoses även syftet med motion 317. dels den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "riksdagenssida" bort ha följande lydelse: mening är det angeläget att de i motionen väckta frågorna görs tillföremål för närmare överväganden, inte enbart ur sårbarhetssynpunkt utanjämväl av regionalpolitiska skäl. Detta bör lämpligen ske inom ramen för dennya jordbrukspolitiska utredning som utskottet i det föregående förordat.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 4, 6, 8, 22, 23a), 24 och 25 bort ha följande lydelse: 4. beträffande åtgärderför produktionsanpassning a) att som sinmening ger regeringen till känna vad JoU1981/82:42 37 utskottet med anledning av motionerna 1981/82:364 yrkande2 och 1981/82:1911 anfört om prövning i samband med en ny jordbrukspolitiskutredning, b) attriksdagen avslår motionen 1981/82:2562 yrkandena 1 och 2, 6. beträffande utredning omnyetablerade jordbrukares finansieringssituation attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet med anledningav motion 1981/82:1912 anfört om prövning i samband med en ny jordbrukspolitiskutredning, 8.beträffande export av högförädlade livsmedel m. m. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet med anledningav motionerna 1981/82:365, 1981/ 82:1135 yrkande 4 och 1981/82:2073 yrkande 1anfört om prövning i samband med en ny jordbmkspolitisk utredning, 22. beträffandestatens jordbruksnämnds informationsverksamhet att som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet med anledning av motion 1981/82:438 anförtom prövning i samband med en ny jordbrukspolitisk utredning, 23. beträffandestordrift inom animalieproduktionen a) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet med anledningav motion 1981/2:316 yrkande 1 anfört om prövning i samband med en nyjordbmkspolitisk utredning, 24. beträffandeen ny jordbrukspolitisk utredning attriksdagen med bifall till motionerna 1981/82:1428 och 1981/82:1915 samt medanledning av mofion 1981/82:317 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om en översyn av jordbrukspolitiken, 25. beträffande översyn avden geografiska spridningen av den svenska livsmedelsproduktionen attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet med anledningav motion 1981/82:1918 anfört om prövning i samband med en ny jordbrukspolitiskutredning. Avgift på handelsgödselmedel m. m. (mom. 5 a) , ,, , , och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrandesom pä s. 14 börjar med "Utskottet biträder" och på s. 15 slutar med"ytterligare åtgärd" bort ha följande lydelse: JoU 1981/82:42 38 Utskottet vill erinra om att den tillsattautredningen om användning av kemiska medel i jord- och skogsbruket (Jo1979:09) bl.a. har till uppgift att studera konsekvenserna i olika avseenden aven minskad användning av kemiska preparat i jord- och skogsbruket m. m.Kommitténs uppdrag omfattar användning av såväl bekämpningsmedel som handelsgödselmedel.Med hänsyn till de betydande miljöproblem som den stora användningen avhandelsgödselmedel inom jordbruket ger upphov till anser utskottet del dockviktigt att åtgärder redan nu vidtas för atl minska handelsgödselanvändningen.Utskottet delar härvidlag den uppfattning som redovisas i motionerna 1105 och2109. propositionen förordade avgiftssystemet syftar främst till att åstadkomma enbättre balans mellan utbud och efterfrågan i jordbruksproduktionen men hargivetvis intresse även från miljösynpunkt. Som anförs i motion 2109 föreslogden kommitté som gjorde en översyn av vissa frågor rörandejordbruksprisregleringen att en avgift om borde läggas påhandelsgödselmedlen. Utskottet finner en handelsgödselavgift på för låg föratt tjäna de syften som eftersträvas i motionerna. Enligt utskottets mening bördärför, utöver vad som förordats i propositionen, en särskild avgift om tasut vid inhemsk tillverkning och vid import av handelsgödselmedel. Dessaavgiftsmedel bör direkt tillfalla statskassan. Förslag om en avgift i enligthetmed vad här förordats bör möjligt utarbetas. här anfört med anledning av motionerna 1105 och 2109 bör riksdagensom sin mening ge regeringen fill känna. dels utskottets hemställan under 5 a) bort haföljande lydelse: 5. beträffande avgift på handelsgödselmedel m. m. a) att medanledning av motionerna 1981 /82:1105 och 1981/82:2109 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 3.Avgift på handelsgödselmedel m. m. (mom. 5 b) i , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 15 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "inteerforderlig" bort ha följande lydelse: Utskottetvill framhålla att det givetvis är önskvärt att systemet med återbäring avavgiftsmedel, till de näringar som ligger utanför jordbmksprisregleringen,utformas på ett sätt som gör systemet enkelt att administrera. Således delarutskottet jordbruksministerns uppfattning att handelsgödselavgifter someriagts för förbrukning inom trädgårdsnäringen kollektivt återförs tillnäringen. Beträffande skogsbrukets förbrukning delar utskottet de i motionen2562 i denna del framförda synpunkterna. JoU 1981/82:42 39 Såsom motionärerna anfört är förutsättningarna förindividuell återbetalning till förbrukarna möjlig att göra utan alltförbetungande administration. Principen om individuell återbäring bör således vaddet gäller skogsbruket fastställas. Av administrativa skäl torde ändå beslutfattas om en undre gräns under vilken återbetalning icke skall ske. mening torde en sådan undre beloppsgräns vid . från olikautgångspunkter kunna accepteras. De avgiftsmedel som i anledning av den undrebeloppsgränsen inte utbetalas bör bilda en fond som kollektivt används förskogsnäringen på sätt som anförts i propositionen. Förbrukare av handelsgödselinom skogsbruket skall för erhållande av återbetalning av avgiftsmedel ansökahärom. Det bör emellertid, som framgår av det föregående, ankomma på regeringenatt efter förslag av jordbruksnämnden i samråd med lantbmksstyrelsen närmarebestämma hur återbetalningen bör ske. Riksdagenbör som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet med anledning avmotion 2562 yrkande 3 anfört. dels utskottets hemställan under 5 b) bort haföljande lydelse: 5. beträffande avgift på handelsgödsel m. m. b) atl som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motion1981/82:2562 yrkande 3, 4.Anslagsfrågor m. m. (mom. 20) i , och (alla m) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Utskottet vill" och slutar med "och 2563" bortha följande lydelse: uppfattning är budgetläget nu så allvarligt att en ytterligarereduktion av livsmedelssubventionerna är nödvändig. Detta förhållandeillustrerar vilka orimliga konsekvenser som ett subventionssystem i olikaavseenden kan leda till. Således kan man inte förutsätta att val av tillfälleför ändring av subventionernas storlek är ett fritt val utan en tvingandenödvändighet vid ett icke önskvärt tillfälle. a. detta skäl börlivsmedelssubventionerna avvecklas. Önskvärtvore att avvecklingen kunde ske då landets ekonomiska tillväxt är stark och dåjordbruksnäringen har en sund ekonomisk utveckling baserad på en godproduktionsbalans. Sådana fömtsättningar föreligger tyvärr inte för närvarande.Enligt utskottets mening är emellertid en ytterligare minskning avlivsmedelssubventionerna med 375 milj. kr utöver vad som tidigare beslutatsofrånkomlig som ett led i nödvändiga besparingar i det offentligautgiftsprogrammet för kommande budgetår. Utskottet delar härvidlag den åsiktsom kommer till uttryck i motion 1421.1 likhet med motionärerna anser utskottetatt någon nedskärning av ifrågavarande JoU 1981/82:42 40 subventionerhämtöver inte bör ske, förrän konsekvenserna av en avveckling avlivsmedelssubventionerna blir närmare belysta. Förutsättningar för detta är attnödvändiga besparingar kan ske inom andra samhällssektorer och att denekonomiska utvecklingen förbättras. Utöver vad här anförts har utskottet intenågot att erinra mot de i proposifionen gjorda beräkningarna rörandeprisregleringsanslaget. Utskottettillstyrker således förslaget i motion 1421 att anslaget till prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område för nästa budgetår tas upp med 2 933 milj. kr.Motion 2563 avstyrks i överensstämmelse härmed.