bet · G501SoU8 · 1981-12-31 00:00:00 — om insatser för äldre genom allmänna arvsfonden I mofion 1980/81:1188 av SvenAspling m. fl. (s) hemställs att begär atf en undersökning görs om påvilket sätt och i vilken omfattning medel från allmiinna arvsfonden kan ställastill förfogande för insatser för äldre i enlighet med vad som anförts imotionen. Motionärerna erinrar inledningsvis om att arvsfondensiindamål genom beslut av riksdag utvidgades till att förutomiindamålet att främja barns och ungdoms vård och fostran iiven onifattaomsorger för handikappade. 1 detta sammanhang diskuterade man också frågan omatt utvidga fondens ändamål till att avse iiven omsorger om äldre men avstodfrån detta med hänsyn till önskemålet att inte splittra verksamheten ochdärigenom möjligheterna till effektiva insatser på de tidigare niimnda'områdena. Fortsättningsvis anför motionärerna bl. a. att den s. k.pensionärsundersökningen visat att de starkt stigande omsorgs- och vårdbehovenfrämst gäller de iildre åldersgrupperna och att det iir just dessaåldersgrupper som ökar. Med hiinsyn fill de stora behov som föreligger på dettaområde bör enligt motioniirerna på nytt frågan prövas om medel från arvsfondenkan ställas till förfogande för att initiera och stimulera olika slag avinsatser för att ge de äldre en rikare och mer meningsfull ålderdom. Det bör iförsta hand gälla behovet av ökade insatser i utvecklingsarbete och praktiskförsöksverksamhet för att dels klarlägga behov och önskemål, dels finnalämpliga lösningar för att tillgodose dessa. Allmänna arvsfonden inrättades år1928 i samband med att arvsbestämmelserna ändrades så att kusiner ochavliigsnare släktingar uteslöts från arvsrätt. Kvarlåtenskapen efter den somavlider utan att efterlämna arvsberättigad make eller släkting tillfallerallmänna arvsfonden (5 kap. 1 S ). Egendom kan också tillförasfonden genom gåva eller testamente. Enligt lagen (1928:281) om allmänna arvsfonden skallfonden förvaltas av kammarkollegiet såsom en särskild fond för främjande av vårdoch fostran av barn och ungdom samt omsorg om handikappade. Understöd får intelämnas ur fonden för åtgärd som det åligger stat eller kommun att bekosta. Entiondel av de medel som flyter in under ett räkenskapsår läggs till fondenskapital. De återstående nio tiondelarna och avkastningen på ärtillgängliga för utdelning. 1 1981/82. SoU1981/82:8 2 Under /80 uppgickinflutna arvsmedel (brutto) till drygt 39 milj. kr. För utdelning /80 fanns 46.2 milj. kr. De understöd som utdeladesfördelade sig på följande sätt. Till sommargårdar (barnkolonier) ,till försöks- och utvecklingsverksamhet inom barn- och ungdomsområdet 27,2milj. kr., till fritidssysselsättning för barn och ungdom (lokal- ochinventariestöd m. 6,5 milj. kr. och till omsorg om handikappade 9.2 milj.kr. Vid utgången av /80 fanns ca 125 milj. kr. som behållning ifonden. trädersocialtjänstlagen (1980:620) i kraft. Den kommer att ersätta bl. a. dennuvarande socialhjälpslagen och innebär ändrade och delvis utökadeförpliktelser för kommunerna såvitt gäller bl. a. äldreomsorgen. Den proposition (1979/80:1) som föregick lagstiftningenbygger på material från socialutredningen och pensionärsundersökningen. 1propositionen framhålls aft pensionärsundersökningen visat att de äldre iallmänhet är i ett förhållandevis gott fysiskt och psykiskt viilbefinnandelångt upp i åldrarna. Detta ger enligt propositionen anledning till omprövningpå många punkter av de värderingar som galit i fråga om äldre isamhällslivet. Den resurs som de äldres kunskaper och livserfarenheter utgör måstei ökande grad tas till vara. I 19 och 20 SS socialtjänstlagen upptas särskildabestämmelser om äldreomsorgerna. skall enligt dessa bestämmelserverka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt ochatt ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Socialnämndenskall också verka för att äldre människor får goda bostäder och ge dem sombehöver det stöd och hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service. Servicehusskall inrättas för äldre med behov av särskilt stöd. Övergången från ettyrkesverksamt liv skall underlättas genom information och annat stöd. Utredningar m. m. k. pensionärsundersökningen (S /97.flöj.Uppdraget var att göra enundersökning angående åldringsvården m. nr och att därvid bl. a. kartläggapensionärernas situation i dagens samhälle och göra en analys av de framtidautvecklingstendenserna. Ett första betänkande kom (SOU 1977:98)Pensionär-75. Därefter har särskilda rapporter om social hemtjänst,fiirdtjänst. ålderdomshem och hemsjukvård publicerats (Ds S 1979:5). (A 1979:02) skall enligt direktivenför sitt arbete ha som utgångspunkt att äldre arbetstagare bör ha vidsträckträtt att, inom ramen för ett flexibelt pensionssystem, i praktiken självabestämma när de SoU1981/82:8 3 vill lämna arbetslivet. Utredningen skall lägga särskildvikt vid att överväga och föreslå arbetsmarknadspolitiska åtgärder som kan ökade.äldres möjligheter att få eller behålla ett lämpligt arbete, på hel- ellerdeltid. I ett delbetänkande (Ds A 1981:7) Anställningsskydd föräldre som publicerats föreslår utredningen att lagen omanställningsskydd ändras så aft personer som uppnått pensionsålder skall kunnaträffa avtal med arbetsgivaren om anställning . kommerkommittén också att publicera en intervjuundersökning om äldres vilja tillarbete. Rapporten kommer att kallas Grå arbetskraft. (S 1979:11) är en parlamentarisktsammansatt kommitté. I dess arbetsuppgifter ingår bl. a. att överväga frågan ominförande av rätt till hel eller partiell ledighet från arbetet för vård aväldre, sjuk eller handikappad anhörig i hemmet och att bedöma behovet av ochmöjligheterna att införa ett system med ersättning från den allmännaförsäkringen för vård i hemmet av äldre, sjuk eller handikappad anhörig. inrättades en äldreberedning inomregeringskansliet för beredning av frågor som gällde de äldreslevnadsförhållanden. 1 samband med behandlingen i avsocialtjänstlagen föreslog socialutskottet i sitt av godkändabetänkande (SoU 1979/80:44, rskr 385) att de uppgifter som tidigare ålegat dentidigare nämnda äldreberedningen skulle anförtros åt en parlamentarisktsammansatt beredning. Den parlamentariska äldreberedningen (S 1981:1) tillvilken knutits representanter för () ochSveriges () som sakkunniga skall enligt utredningsdirektivenutgå från de övergripande mål.och de delmål för äldreomsorgen som har bestämtsi anslutning till den nya socialtjänstlagen. Beredningens huvuduppgift är attbehandla frågor om övergripande prioritering och samordning av samhälletsinsatser. och Sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut (Spri) beslutade att genomföra ett gemensamtutvecklingsarbete främst inriktat på primärvård, äklreomsorger samt samverkanmellan landstingskommuner och kommuner. Arbetet inleddes med förstudier.Resultatet av förstudierna presenterades i -samverkan. Härefter följde ett utredningsarbete som syftade tillatt ge de lokala huvudmännen ett så konkret underlag som möjligt förplaneringen i första hand till mitten av . Resultatet avutredningsarbetet publicerades i sex skrifter ar 1978. De båda kommunförbunden rekommenderade- bl. a. medhänvisningtill ovannämnda skrifter - i likalydande cirkulär kommunerna ochlandstingskommunerna rt//, i den mån så inte redan skett, kommunvispåbörja ett - mellan hmdstingskommuner och kommuner samordnat -konkret ochåtgärdsinriktat program- och planeringsarbete för äldreomsorgernas utbyggnadoch utveckling, att i första hand inrikta planeringen på en SoU1981/82:8 4 femårsperiod .samt att bedriva arbetet i kontakt medpensionärsorganisationerna. De båda förbunden presenterade under våren 1980uppgifter om läget beträffande den planerade utvecklingen av äldreoinsorgerna.vilka byggde på en enkät till landstingskommunerna och kommunerna. Sedan flera kommuner vänt sig till Svenska kommunförbundetoch efterfrågat material som kanivara till hjälp vid planeringen av den socialaäldreomsorgen, har tagit fram ett s.k. idématerialbenämnt Att planera för äldre, gemensamma insatser under 80-talet.Idématerialet består av en huvudskrift, i vilken avsikten iiratt belysa hur mankan arbeta fram program för kommunens insatser för äldre, och ettarbetsmaterial. Bidrag till forskning m. m. rörande äldreomsorgen Under /81 beviljaderegeringen (), efter beredning i departementets delegationför social forskning, drygt 1,5 milj. kr. till projekt rörande iildreomsorgen.Medlen utgick från anslaget Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet (A3) under socialhuvudtiteln. Sammanlagt nio projekt fickstöd varav fvra var nya, medan de andra fem utgjorde fortsättning på tidigareigångsatta verksamheter. För /82 har drygt 1,4 milj.kr. beviljats projekt inom äldreomsorgsområdet. Projekten rör både de äldreshiilsa och deras livssituation för övrigt. 1 en studie kartläggs i vilkenutsträckning tidigt insatta sociala och medicinska serviceåtgärder kan minskabehovet av tyngre vårdinsatser i högre åldrar. I en kömmiin studeras de socialakontakternas betydelse för de äldres användning av service och vård. 1 ettannat projekt kartläggs vilken betydelse en konkret information och uppföljningi hemmen har för äldres användning av olika tekniska hjälpmedel. Från anslagethar iiven medel beviljats till ett par undersökningar rörande förtidspensioneringensinverkan på hälsan och levnadsförhållandena. Från socialhuvudtitelns anslag Extra utgifter (A 4) utgårbidrag till pensioniirsorganisationer med I . för /82. tillsattes en utredningsmanför att göra en översyn av lagen om allmänna arvsfonden. Ett förslag tilländringar främst avseende fondens ändamål framlades (SOU1967:2). I utredningen föreslogs bl. a. att arvsfondens iindamål utvidgades tillatt omfatta, förutom vård och fostran av barn och ungdom, omsorger oriiåldringar och handikappade. 1 den proposition (prop. 1969:83) som grundar sigpå utredningen uttalades bl. a. följande (s. 4.3-44). Utredningens förslag tillgodoser dekrav som enligt vad jag anförde bör stiillas i fråna om ändamålet förbidragsverksamheten, och det iir väl SoU1981/82:8 5 förenligt med de tankegångar som kom till uttryck isamband med arvsfondens tillkomst. Från dessa synpunkter finns därför inteanledning till erinran mot förslaget. Ett genomförande av detta skulleemellerfid innebära en ganska kraftig utvidgning av de grupper som skall kunnafå bidrag ur fonden. Som jag framhöll kommer även i fortsättningen attföreligga stort behov av stöd till barna- och ungdomsvårdsändamål. Det ärangeläget att undvika en splittring av verksamheten som kan minskamöjligheterna atf göra effektiva insatser på något område. Jag anser därför attfondens bidragsändamål infe bör utvidgas i så stor omfattning som utredningenhar föreslagit. Av de grupper som omfattas av utredningsförslaget synes iförsta hand de handikappade böra uppmärksammas. Visserligen har det allmännasinsatser inom handikappvården ökat kraftigt . Def finns dockfortfarande åtskilliga behöv som inte tillgodoses genom understöd från detallmännas sida. Både utredningen och remissinstanserna har pekat på mångasådana behov, särskilt inom ramen för allmän service, rekreation ochfritidssysselsättning. Åtgärder på dessa områden kan vara av stor betydelse föratt bryta de handikappades isolering genom att ge dem tillfälle till samvaromed andra och till gemensamma sysselsättningar såsom hobbyverksamhet,gymnastikövningar etc. samt möjliggöra miljöbyte. Anordningar för handikappadekräver emellertid ofta kostsamma investeringar. Bidrag ur allmänna arvsfondenskulle här kunna fylla en väsentlig uppgift. Även för de gamlas del föreliggerbehov av lokaler där de kan samlas för gemensam verksamhet. Ofta tordeemellertid befintliga lokaler kunna användas för sådant ändamål. Bl.a. kanlokaler som har inrättats med stöd från arvsfonden också utnyttjas somsamlingslokaler för gamla i den mån detta inte inkräktar på den verksamhetlokalerna i första hand är avsedda för. De nu redovisade övervägandena har lett mig till denslutsatsen att arvsfondens ändamål alltjämt bör omfatta främjande av vård.ochfostran av barn och ungdom samt atf utvidgningen bör begränsas till att avseomsorger om handikappade. I enlighet med vad utredningen har anfört bör somhandikappade betraktas personer vilka på grund av lyte eller eljest bristandekropps- eller själskrafter har mera betydande svårigheter med sin dagligalivsföring. Jag vill också i likhet med utredningen förorda att åldersgränsenför dem som skall betraktas som ungdom i tillämpningen höjs från 21 till . Departementschefen uttaladehärefter att liksom bidrag från fonden inte skall lämnas för åtgärdersom det åligger stat eller kommun att bekosta. Endast i undantagsfall börarvsfondsmedel användas för ändamål som kan finansieras med stöd från detallmänna i annan ordning, exempelvis genom lån eller bidrag ur särskilda, avstatsmedel bildade fonder. Första lagutskottet (1 LU 1969:37) fann inte anledningtill erinran mot de i propositionen framlagda ändringsförslagen. Riksdagenbeslutade i enlighet med ufskottets hemställan (rskr 238). Fråga om ändring av allmänna arvsfondens ändamål har ocksåvarit aktuell för behandling 1979 (LU 1978/79:17). I motion 1978/79:689 av () och MartinOlsson (c) yrkades att reglerna för allmänna arvsfonden ändrades på sådant sättatt möjligheter öppnades att utdela stöd för ungdomsverksamhet tillidrottsför-eninear. SoU1981/82:8 6 Vid behandlingen i lagutskottetkonstaterades aft en allt större del av de utdelademedlen gått till olika projekt av försöks- och utvecklingskaraktär och attidrottsföreningar i några fall fått medel för särskilda utvecklingsprojekt. Enligt utskottets mening är defvärdefullt att stöd har lämnats av arvsfondsmedel för utvecklingsprojekt av nunämnt slag. Utskottet utgår från atf stöd i fortsättningen kommer atf beviljasför liknande projekt och att härvid även idrottsföreningar kan komma i frågasom bidragstagare. Med hänsyn fill def anförda och då vad i motionen i övrigtanförs inte påkallar någon ändring av gällande principer för utdelningen avarvsfondsmedel avstyrker utskottet bifall till motionen. beslutade i enlighet med lagutskottets förslag. Allmänna arvsfonden varursprungligen en fond för främjande av vård och fostran av barn och ungdom.Efter förslag i proposition till riksdag utvidgades fondens ändamåltill atf avse även omsorger om handikappade. Under /80 uppgickinflutna medel till drygt 39 milj. kr. För utdelning fanns 46,2 milj. kr.tillgängliga. Följande belopp utbetalades, nämligen . i undersfödtill sommargårdar, 27,2 milj. kr. till försöks-och utvecklingsverksamhet inombarn- och ungdomsrådet, 6,5 milj. kr. fill fritidssysselsättning för barn ochungdom och 9,2 milj. kr. till omsorg om handikappade. I motion 1980/81:1188 av m. fl. (s) anförsatt det med hänsyn till de stora behov som föreligger bör prövas om medel frånallmänna arvsfonden kan ställas till förfogande även för ändamål som gäller deäldre. Motionärerna vill att skall begära en undersökning av frågan. har haft att taställning till ändringar i allmänna arvsfondens ändamålsbestämmelser. Den ovanangivna propositionen till riksdag grundade sig på en utredning därdet föreslagits att ändamålet skulle utvidgas fill att omfatta förutom vård ochfostran av barn och ungdom även omsorger om handikappade och äldre. Dåvarandedepartementschefen avvisade emellertid mycket bestämt förslaget i vad det avsågomsorger om äldre. Han uttalade bl. a. att det var angeläget att undvika ensplittring av verksamheten som kunde minska möjligheterna att göra effektivainsatser på något område och att det även i fortsättningen skulle komma attföreligga ett stort behov av stöd till barn- och ungdomsändamål. Enligt utskottets uppfattning är situationen densamma . Kraven på atf medel skall utgå från fonden fill nyskapande verksamheter dådet gäller vård och fostran av barn och ungdom liksom till omsorger omhandikappade är fortfarande stora. Den resurs som allmänna arvsfonden utgörutnyttjas bäst SoU1981/82:8 7 om den inte splittras pä fler ändamål än för närvarande.Det bör å andra sidan framhållas att det föreligger ett stort behov av insatserför att ge människor en rikare och mer meningsfull ålderdom. Vid den avvägning mellan olika intressen som sålunda måstegöras finns skäl atf beakta även följande. Av den redovisning som lämnatsfidigare framgår bl. a. aft en rad utredningar pågår som avser de äldre och atfmedel för projekt avseende denna grupp utgår ur anslagForsknings-och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet. Def pågår också ettutredningsarbete som bedrivs av . och sjukvårdens och socialvårdens planerings-ochrationaliseringsinstitut. I sammanhanget kan också nämnas atf pensionärsorganisationernafår vissa bidrag som anvisas över socialhuvudtifeln. Utskoffef villhärocksåpekapädef vidgade ansvar bl. a. för omsorgen om de äldre som åläggskommunerna i den nya socialtjänstlagen som träder i kraft . Vad utskottet sålunda anfört leder enligt utskottetsmening fill slutsatsen, atf allmänna arvsfondens uppgifter infe bör vidgas tillaff avse även insatser för de äldre. Motionen avstyrks således. aftriksdagen avslår motion 1980/81:1188. Närvarande: (), (), KarlLeuchovius (m), (), (), (),()*, (), (), (), (), (). (), Ann-CathrineHaglund (m) och (). Ej närvarande vid betänkandets justering. OSS"''