bet · G501FiU34 · 1981-12-31 00:00:00 — om datapolitik (prop.1981/82:123 och 1981/82:100 bil. 1detta betänkande behandlar utskottet dels proposition 1981/82:123 om samordnaddatapohtik jämte bilaga 1 (budgetdepartementet), delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1981/82: 2395 av KerstinAnér (fp) i vad avser yrkandena 1 och 2, 1981/82:2396 av GöstaBohman m. fl. (m), 1981/82:2398 av GöstaBohman m.fl. (m) i vad avser yrkande 2, 1981/82:2404 av BengtKindbom m. fl. (c), 1981/82:2405 av () i vad avseryrkandena 1-6, 9-11, 13 och 14, 1981/82:2408av m.fl. (s) i vad avser yrkande 9, 1981/82:2409 av m. fl. (vpk) i vadavser yrkandena 3,4 och 11, dels proposition 1981/82:100 bilaga II punktB 2 Anskaffning av ADB-utrustning, delsde under allmänna motionstiden väckta motionerna 1981/82:179av () om de statliga datasystemen, 1981/82:1170 av m.fl. (m) omanvändningen av ADB i statiig verksamhet, i vad avser yrkandena 1-3, 5 och 6, 1981/82:1664 av () om anskaffningen avADB-utrustning inom statsförvaltningen, 1981/82:1665 av () om rationaliseringav statlig verksamhet med hjälp av ADB, m. m. har avgivit yttrande överproposition 123 bilaga 1 i vad avser avsnitt 4.3 samt hemställan under 2 och 4rörande teknikupphandling på dataområdet. Yttrande NU 1981/82:6 y är fogat sombUaga till belänkandet. 1 1981182, 5 saml. FiU 1981/82:34 Iproposition 123 har regeringen delsberett tillfälle att ta del av vad som anförts i propositionen omsamordnad datapolitik, delsi bilagorna 1-5 framlagt förslag till åtgärder inom budgetdepartementets,justitiedepartementels, , arbetsmarknadsdepartementetsoch industridepartementets verksamhetsområden. Bilagorna 2-5 har hänvisatstill vederbörande fackutskolt. I proposition 123 bilaga 1 (budgetdepartementet)har regeringen efter föredragning av statsrådet 1. berettriksdagen tillfälle alt la del av vad som anförts i propositionen om principer och riktiinjer för datateknikens utveckling och användning i samhället samt om uppläggningen av det datapolitiska arbetet, 2. föreslagitriksdagen alt godkänna att ett särskilt organ för teknikupp handling inom dataområdet inrättas med de uppgifter som angetts i propo sitionen, 4. föreslagit all tillTeknikupphandling inom dataområdet för /83 under åttondehuvudlheln anvisa ett reservationsanslag av , 5. berett tillfälle attla del av vad som anförts i propositionen om den fortsatta användningen av ADBi statsförvaltningen. \ proposition 1981/82:100 bilaga 11 har regeringen(budgétdepartementet) efler föredragning av statsrådet under punktB 2 (s. 21-67) föreslagit att 1. godkänna de riktlinjer föranskaffning och finansiering av ADB-utrustning som förordats i propositionen, 2. medge alt datorutrustningbeställs - utöver tidigare medgivet belopp - till en kostnad av högst 110000000kr., 3. till Anskaffning avADB-utrustning för /83 anvisa ett reservationsanslag av 98000000kr. Därefter har regeringen i proposition 1981/82:123bilaga 1 (budgétdepartementet) efter föredragning av statsrådet att 3.- med återkallande av förslaget i proposition 1981/82: 100 bilaga 11 -tillAnskaffning av ADB-utrustning för /83 anvisa ett reservationsanslagav . FiU 1981/82:34 I motion 2395 av () hemställs såvittnu är i fråga all beslutar ge regeringen till känna vad i motionenanförts 1. om de övergripande målen fördatapolitiken vad gäller integritets-skydd, dataarbetsplatsers anpassning lillmänniskors förutsättningar, utvecklingen till fria mångmedier i stället förmonopolstyrda massmedier och ökade sysselsättningsmöjligheter med hjälp avdatatekniken, 2. om åtgärder för alt ge en klarkompelensbeskrivning mellan å ena sidan det i propositionen föreslagna nyaleknikupphandlingsorganet och å andra sidan redan befintliga sådana innebärandebl. a. uppdrag lill STU att vidareutveckla pågående arbete inomteknikupphandlingen. Imotion 2396 av m. fl. (m) hemställs 1. att ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om den fortsatta inriktningen avpolitiska åtgärder på dataområdet. 2. all ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om de datapolitiska rekommendationer sompresenteras i propositionen, 3. att avslår förslageti propositionen att inrätta ett särskilt organ för teknikupphandling pådataområdet, 4. att till anslagetAnskaffning av ADB-utrustning för /83 anvisar ettreservationsanslag av , 5. att avslår förslagetall lill ett nytt anslag Teknikupphandling inom dataområdet för budgetåret1982/83 anvisa ett reservationsanslag av , 6. att ger regeringenlill känna vad som i motionen anförts om en aviserad utredning rörande detinternationella dataflödet. I motion 2398 av m.fl. (m) hemställs -med hänvisning till motiveringen i motion 1981/82:2396 - 2.att för information om datalagen och skyddet för den enskildesintegritet anvisar ett reservationsanslag om . I motion 2404 av m.fl. (c) hemställsall beslutar ge regeringen lill känna vad som i motionen anförts omspridning av datakraft, kunnande och ansvar. Imotion 2405 av () hemställs 1. att som sin mening gerregeringen lill känna vad som i motionen anförs om tolkningen av riksdagensställningstaganden i de delar av propositionens text som inte blir föremål föruttryckliga omnämnanden i riksdagsbeslutet, 2. alt ger regeringentill känna a) att det fortsattaarbetet med att utforma en datapolitik i än högre grad FiU 1981/82:34 4 börbeakta den för vår demokrati djupgående skillnaden mellan styrmedlen inomoffentlig, och privat sektor, b)att som konsekvens av detta i allt väsentligt normala beslulsmeloder,ansvarsfördelningar och finansieringssätt skall användas för styrning, datateknikenstillämpning i exempelvis myndigheter, skolor, förelag, forskningsorgan ocharbetsmarknadens parter, 3. att - under erinranav att initiativ ankommer på regeringen - ger som sin mening till känna alt ettfrislående adminislrationsdeparle-ment skulle innebära ett väsentligt steg motbättre datapolitik, decentralisering, anlibyråkraliverksamhet, rationaliseringoch personaladministrali-va funktioner, 4. alt ger regeringentill känna a) att den s. k.handläggningsordningen bör beakta även beslutspunkter, b) att en motsvarande ordning börutarbetas för försvaret, 5. att ger regeringentill känna all den förutsätter att varje beslut om upphandhng av dator- ellerprogramvaruutruslningar för dels den nya centraliserade datorn förrikspolisstyrelsen, dels varje steg mot s. k. konvertering avriksförsäkringsverkets nuvarande dalasystem får anslå lill dess att riksdagentagit ställning lill den principiella framlida utformningen av dessaförvaltningsseklorers datarutiner i den ordning som fastlades i FiU1978/79:34, 6. att ger regeringentill känna att riksrevisionsverkel bör återfå sin rätt all förvaltningsrevideraden statliga data- och rationalise-ringsverksamhelen utan begränsning, 9. attriksdagen ger regeringen till känna alt s. k. regisleriagar bör utar betas för a) kronofogdemyndigheternas datasystem, b) socialförsäkringens datasystem, c) det föreslagna basregistret förföretag och organisationer, d) förvaltningsdomstolarnasdiarieföringssyslem, e) del föreslagna nyasystemet för momsredovisning, 10. altriksdagen ger regeringen lill känna vad som i motionen anförs om regeringens och myndigheternas redovisning av statens dataverksamhel, il.att ger regeringen till känna att ledningsorganet för rättsväsendetsinformationssystem bör avvecklas , 13.att angående den s. k. ALLFA-ulredningens förslag omsocialförsäkringens datasystem a)antar följande tillägg i lagen om allmän försäkring av , förstaavdelningen, 1 kap. genom tillägg av ett tredje stycke i 4 §: Allmänförsäkringskassa är registeransvarig enligt datalagen för de försäkrade som ärinskrivna hos kassan. FiU 1981/82:34 5 b) ger regeringen till känna att den nyasystemkonstruktionen bör base ras på följande utgångspunkter: - den s. k. SSU-utredningensförslag måste behandlas före ; kan inte godta ettnytt datasystem som måste omkonstrueras från grunden därför att SSU-förslageninte beaktats från början, - genomförandetakten måsteanpassas efter möjligheterna all få anslag och inte tvärtom; detta medför enlång återstående användning av det nuvarande, föråldrade datasystemet, - det nya systemet skall baseraspå ökad decentralisering relativt nuläget, c) gerregeringen till känna att försäkringskassornas ställning måtte utredas i parlamentarisk ordning, varvid särskild vikt bör läggas vid de problem som följer av decentraliserad systemutveckling, 14.att ger regeringen till känna att genomförandeplanen förkronofogdemyndigheternas nya datasystem bör uppskjutas i avvaktan på en nykalkyl och på en registeriag för systemet. Imotion 2408 av m. fl. (s) hemställs 9.att beslutar att av regeringen begära en översyn av samhälletsorganisation på teknikupphandhngsområdet i enlighet med de riktlinjer som angesi motionen. Imotion 2409 av m. fl. (vpk) hemställs 3. att uttalar sig förövergång till produktionsbeskattning i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att uttalar sig förett genomförande av sextimmarsdagen med bibehållen lönenivå , 11.att uttalar att de anställda inte bör ges försämrade arbetsuppgiftersom en följd av införande och utnyttjande av datasystem. 1motion 179 av () hemställs 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande kraven på denoffentliga redovisningen av förhållanden som rör de statliga datasystemen, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statskontoretsarbetsuppgifter. Imotion 1170 av m. fl. (m) hemställs 1. att uttalar attADB-användningen i statlig verksamhet främst skall syfta till att minskastatens administrationskostnader, 2. att hos regeringenbegär all en delegation syftande till att minska medborgarnas uppgiftslämnandetillsätts, 3. att hos regeringenbegär att datadelegalionen skall ges FiU 1981/82:34 6 tilläggsdirektivinnefattande uppgift att göra en genomgäng av samtliga större statligaADB-system, 5. alt avslår hemställani budgetproposition 1981/82:100 om godkännande av de riktlinjer för anskaffningoch finansiering av ADB-utrustning som förordas av departementschefen, 6. att uttalar attriksrevisionsverkets granskningsansvar bör innefatta ADB-investeringar ochADB-användning. I motion 1664 av () hemställs altriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omanskaffning av ADB-utrustning inom statsförvaltningen. I motion 1665 av fm) hemställs - medhänvisning även till motiveringen i motion 1981/82:1525 - 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionerna anförs om möjligheterna attåstadkomma kostnadssänkningar inom den statiiga sektorn genom ökad användningav ADB och hemställer om ett åtgärdsprogram på detta område, 2. att hos regeringenbegär en sammanställning, med förslag till prioriteringar, av resursbehovet föromläggningar o. d. av statliga ADB-system , 3. att hos regeringenbegär att de i motionen behandlade frågeställningarna om hur ADB-systempåverkar näringsliv, förelag och enskilda medborgare utreds. I huvudpropositionen anförs inledningsvis altanvändningen av datateknik och elektronik i det svenska samhället äromfattande och vidgas till alt gälla allt fler områden. Detta gäller både iindustrin, i servicesektorn och i den offentiiga förvaltningen. Datateknikensprids nu även till hemmiljön, till fritidsverksamhet m. m. Takten iutvecklingen och även i införandet av ny datateknik är hög. Erfarenheternafrån de omkring som datatekniken använts visar att kunskaper om teknikensom sådan växer snabbare än kunskaper om teknikens konsekvenser, eftersomdessa ofta inte blir synliga med att tekniken las i bruk. I takt medatt kunskaperna om datateknikens konsekvenser har ökat, har också andrafrågeställningar än tekniska och ekonomiska börjat beaktas. En av de förstastörre frågorna som föranledde statiiga insatser gällde strävan att skydda denpersonliga integriteten. Datalagen blev den första i sitt slag ivärlden. har också frågor om sysselsättning, arbetsmiljö,användarinflylande och sårbarhet kommit i förgrunden. FiU 1981/82:34 7 Statsmakternas beslut i datafrågor har hittillsfrämst gällt punktvisa och sektoriella åtgärder. Det finns därför ett behov avsärskilda åtgärder för att åstadkomma en mer samordnad datapolitik. Ensamordnad datapolitik bör relateras lill och vara underordnad övergripandesamhällsmål, såsom demokrati, ekonomisk tillväxt, full sysselsättning,ekonomisk, social och kulturell jämlikhet, regional balans, god arbetsmiljö,medbestämmande i arbetslivet saml jämställdhet mellan kvinnor och män. Inomramen för en samordnad datapolitik kan och bör den dalapolitiska styrningenutföras av många organisationer, grupper och enskilda i samhället. En avstatsmakternas uppgifter vid utformningen av datapolitiken är att lägga fastdatapolitiska mål och ange principer och riktlinjer. På vissa områden kan sedanstatsmakternas styrning la sig mera direkta former. Statsmakterna får då avgöra- område för område - hur styrningen bör äga rum. Sverigebör ha goda förutsättningar att utforma och tillämpa en modell fördatateknikens positiva utveckling i samhället, vilken utmärks av: - att man försöker tillämpa en helhetssyn pådatafrågorna, dvs. att i ett sammanhang betrakta tekniken, dess användning och konsekvenserna av denna användning på människor, organisationer och samhället attmånga parter, grupper och enskilda ges möjlighet all påverka utveckling ochanvändning av datatekniken aktuellaproblem löses i samverkan mellan berörda parter, grupper och enskilda - att det är ett gemensamt intresse för samhället,för företag och myndig heter, för fackliga organisationer och för enskilda människor alt en bred utbildning med en för dessa syften lämplig inriktning genomförs. Ensamordnad datapolitik måste inriktas på klara mål saml vägledas av principeroch riktlinjer. Men detta är inte tillräckligt. Del krävs också åtgärder ochkonkreta satsningar. I propositionen redovisas en rad förslag till åtgärder föralt främja en positiv utveckling och undvika de negativa konsekvenserna avdatateknikens utveckling och användning i samhället. En ökad satsning görs påbred utbildning i dalafrågor lill allmänheten. Arbetsmarknadsverketföreslås få rätt alt lämna ett bidrag på . lill mindre ochmedelstora förelag som utbildar anställda för nya uppgifter i samband meddatorisering. Vidare föreslås ett treårigt forskningsprojekt rörande modellerför systemutveckling. Förslagläggs fram om åtgärder som syftar till att underlätta för framför allt mindreoch medelstora företag att utnyttja datorstödd produktionsteknik. Särskildautvecklingscentra föreslås byggas upp. Förslagom den långsikliga inriktningen för den s. k. fastighetsdalaverk-samhetenredovisas. Slutligenföreslås särskilda insatser för att främja teknikupphandling på dataområdet förden offentliga sektorn. FiU 1981/82:34 8 I proposition 123 bilaga 1 understryksinledningsvis all det är vitalt för vår ekonomi att näringslivet kan utvecklasin internationella konkurrenskraft. ställning som industrination,vår sociala välfärd, den fulla sysselsättningen och omsorgen om de enskildamedborgarna måste värnas. Mikroelektronikens utveckling och användning måste iSverige få en sådan inriktning att fortsalt social och ekonomisk utvecklingunderslöds. I ett internationellt perspektiv bör delta vara en tillgång förSverige. Dethittillsvarande datapolitiska arbetet kan ses som en första etapp iutformningen av en samordnad dalapolitik. Denna etapp karakteriseras av attflera grundläggande områden har blivit föremål för utredningar ochundersökningar. Föredraganden konstaterar alt de vidgade insikter som vi harfått om datafrågorna i samhället lill en betydande del är utredningarnasförtjänst. Det finns nu en god grund all stå på inför den andra etappen iarbetet att utforma och tillämpa en samordnad datapolitik. Vidredovisningen av vad som bör ingå i etapp två i utformningen av en samordnaddatapolitik ger föredraganden sin principiella syn på utformningen ochtillämpningen av en samordnad dalapolitik. Denfortsatta användningen av datatekniken kan inte vara en fråga om att säga jaeller nej. I stället kan de relevanta frågorna vara: Hur skall teknikenanvändas? I vilka sammanhang? I vilken takt? Vem skall medverka och besluta?Vilka kunskaper behövs? Hur skall kostnaderna för och vinstema avteknikanvändningen fördelas? Datapolitikenshuvudfråga bör då bli: Hur kan vi stimulera till en för samhället positivanvändning av dalatekniken och undvika de negativa konsekvenserna? Densnabba datatekniska utveckling, som bl. a. leder till ökad kapacitet ochfunklionsrikedom i dalasystem samt lägre kostnader för de elektroniskakomponenterna, kommer helt visst att öka utbudet av dalateknik både inomnuvarande användningsområden och inom helt nya användningsområden. Mångaförelag, myndigheter och enskilda människor kommer därför alt ställas införåtskilliga beslut om datateknik skall las i bruk samt hur del skall ske, o. s.v. Datapolitikens främsta syfte är att ge vägledning inför sådana valshuationeroch beslut. Datafrågornahar sammantaget beröringspunkter med en rad seklorspo-liliska områden.Datafrågorna bör därför behandlas med utgångspunkt i ett tvärpolitiskl synsätt. Ipropositionen redovisas de förslag tiU principer och riktlinjer för datateknikensutveckling och användning i samhället som daladelegationen i enlighet med sinadirektiv utarbetat. Delegationen har i sin rapport redovisat 50 sådanarekommendationer. Delegationen ställer sig bakom den allmänna inriktning somdessa har. Delegationen framhåller även att de datapolitiska principerna ochriktlinjerna kan komma att påverka attityder och värderingar kringdalateknikens utveckling och användning i samhället i takt med att allt flermänniskor sätter sig in i datafrågor. FiU 1981/82:34 9 riktlinjernakan vara underlag för fortsatta överväganden om en mer detaljerad datapolitiskstyrning och konkreta åtgärder på skilda områden. Deföreslagna principerna och riktlinjerna för datateknikens utveckling ochanvändning berör bl. a. integritet, sårbarhet, sysselsättning, regionalutveckling, arbetsinnehåll och arbetsmiljö. De har indelats i tre områden: den enskilde medborgaren ~ näringsliv, förvaltning och arbetsliv ~ samhället Medhänsyn till rekommendationernas aklualitetsgrad och den fortsatta hanteringenav rekommendationerna delar föredraganden in dessa i följande tre kategorier: KategoriI innehåller de rekommendationer som bör leda till åtgärder av ohka slag underetapp II (1982-1985). Det betyder alt dessa rekommendationerredan nu kan börja påverka datapolitikens tillämpning. Försök eller experimentkan igångsättas på vissa områden. I andra fall kan närmare preciseringar ellertillämpningsanvisningar behöva utarbetas. Kategori2 innehåller de rekommendationer som bör leda lill utredningar. En anledningtill att utredning förordas kan vara, att det råder delade meningar om dennärmare innebörden av rekommendationen eller att den bedöms vara beroende avhur andra rekommendationer skall tolkas. I kategori 2 placeras dock endastsådana rekommendationer där det bedöms vara angeläget och finns möjligheter attunder etapp II initiera en utredning av värde för det fortsattadatapolitiska arbetet. Kategori3 slutligen innehåller rekommendationer där den vidare be-handhngen med fördelkan hänskjutas till etapp III, dvs. Datadelegationenhar ställt sig bakom denna allmänna inriktning i rekommendationerna och anseratt de anvisar väsentliga utgångspunkter för det fortsatta datapolitiskaarbetet. Föredraganden är för egen del inte nu beredd att förorda attrekommendationerna får någon annan innebörd än vad som delegationen harframhållit. Det datapolitiska arbetet avses fortsätta och flera av rekommendationerna kan komma attbehöva preciseras. Dei datadelegationens rapport uppställda 50 rekommendationerna redovisas ipropositionen, och föredraganden knyter kommentarer lill dem efter hand som deredovisas. Ipropositionen lämnas förslag till ytterligare åtgärder för all från statenssida främja teknikupphandling på dataområdet för den offentliga sektorn. Dethar framkommit att både för beställare och för leverantörer behövs ettekonomiskt stöd för att understödja teknikupphandling och vinna de fördelar somdärmed kan erhållas. Staten bör svara för ett sådant stöd. Förarbetsuppgifter i anslutning till delta och för alt leda och samordnateknikupphandlingen på dataområdet krävs ett särskilt organ knutet lillregeringskansliet. Ett nära samarbete med de planeradeleknikupphand-Ungsfonderna för kommuner och landsting förutsätts ske. 11 1981/82, 5 samt. Kartong: S. 40, rad 16 Står: teknikupphandlingRättal till: teknikupphandling. FiU 1981/82:34 10 Det hittillsvarande arbetet med teknikupphandlinghar även visat att det inte är tillräckligt med ett ekonomiskt stöd tillteknikupphandling för alt denna skall fungera på ett framgångsrikt sätt. Detkrävs även betydande personella insatser med särskild kompetens i vad som kankallas ett samordnings- och expertstöd. Statenbör vara beredd alt delfinansiera beställararbele vad gäller kravspecifikationer,visst beställararbele under utvecklingsfasen saml leverantörensutvecklingsarbete. Det är angeläget att såväl beställare som leverantör satsaregna resurser i teknikupphandhngsprojektet. Det statliga stödet skall utformasi enlighet med internationella förpliktelser genom och . Ettbeslut att skapa ett statligt stöd till teknikupphandling bör ha en visslångsiktighet. Projekten kommer troligen att sträcka sig , och föratt ge tillräckliga erfarenheter för framliden bör det särskilda organet verkaåtminstone . Detsärskilda organet bör främja teknikupphandling på dalaområdet där denoffentliga sektorn är beställare. Det framhålls att det ankommer på varjebeställare att självständigt fatta beslut i fråga om upphandlingar. Föredragandenavser att ta initiativ till överläggningar med företrädare för kommuner ochlandsting om lämpliga former för att komma igång med teknikupphandling pådataområdet med hela den offentliga sektorn som beställare. del av första året torde komma att åtgå för att utarbeta förslag lillregler m. m. angående teknikuppihandling samt all komma igång med några nyaprojekt. Inledningsvis ligger tyngdpunkten i ett projekt på beställarens arbetemed sin kravspecifikation. Resursanspråken för det nya organet bör då vararelativt blygsamma. Efter ett första sådant år torde resursanspråken komma attstiga. En sådan modell möjliggör en successiv uppbyggnad av teknikupphandlingenvilket bör vara av värde. Statskontoretoch STU bör kunna fylla en mycket viktig roll som samordnings- och expertstödför olika beställare. SIPU, som är statens centrala organ för bl. a.personalutbildning, bedriver en utbildning i teknikupphandling ochkommer här att få en än viktigare roll i fortsättningen. Medhänsyn till betydelsen av att teknikupphandling på dataområdet medverkar tillett förstärkt användarinflylande är det naturligt att företrädare förarbetsgivare och arbetstagare på den offentliga sektorn erbjuds att delta iverksamheten. Föredraganden avser att föreslå regeringen att gedatadelegationen i uppdrag att utarbeta förslag om det särskilda organetsorganisation, sammansättning, arbetsuppgifter och verksamhetsformer. Medelsbehovetför det statliga ekonomiska stödet till teknikupphandling beräknas till 10milj. för /83 samt 15 milj. kr. för vart och ett av de fyradärpå följande budgetåren, således ca 70 milj. kr. fram till och med budgetåret1986/87. FiU 1981/82:34 11 När det gäller finansieringen av dessa medel förteknikupphandling pä dataområdet för den offentliga sektorn förordas attungefär hälften av medelsbehovel finansieras genom motsvarande omfördelningarfrån reservationsanslaget för ADB-anskaffning lill statsförvaltningen. Ettnytt reservationsanslag bör tas upp i statsbudgeten för detta ändamål. /83 bör medelsbehovel beräknas till 10 milj. kr. börförslaget i prop. 1981/82:100 bil. II om anvisning av medel tillreservationsanslaget Anskaffning av ADB-utrustning, som disponeras av statskontoret,minskas med 5 milj. kr. Denförordade omfördelningen medför främst att man förskjuter avutbetalningarna framöver . Omfördelningen är således inte direkt avseddatt vara en besparing.