bet · G501TU8 · 1981-12-31 00:00:00 — omtilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 (prop. 1981/82:25) Regeringen har i proposition1981/82:25 bilaga 4 () under punkt 1 (s. 29-30)föreslagit att till Aktieägartillskott i ABpå tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 anvisa ett anslagav . I motion 1981/82:118 av () ochErik () yrkas att beslutar uttala sig för att frågan omöverlåtelse och disposition av vissa museianläggningar i löses i sambandmed propositionens förslag om aktieägartillskott i NBJ. I propositionen erinras om att aktierna i () övertogs av staten (prop.1978/79:23, / 79:5, rskr 1978/79:60). 1 den s.k. NBJ-utredningensbetänkande (Ds K 1978:10) Statsövertagande av som lågtill grund för regeringens ställningstagande förutsattes att verksamhetenskulle rationaliseras och efter hand helt integreras med SJ. I betänkandetangavs en period som en rimlig övergångstid med hänsyn bl. a. tillbehovet av avveckling och försäljning av övertalig materiel och anläggningarsamt minskning av personalen. En total integrering skulle därmed kunna ske . NBJhar avyttrat anläggningstillgångar och minskat personalstyrkan ienlighet med planerna. räknar emellertid bolaget preliminärt medett underskott på . Bolaget räknar inte med att kunna genomföra flerförsäljningar av någon större omfattning. har budgeterats ettunderskott på 2,7 milj. kr. För att likvidation skall kunna undvikas behöver SJlämna ett akfieägartillskott på 2 milj. kr. under /82. SJhar utrett konsekvenserna av en likvidation och införlivning av NBJ i 1 1981182. SJredan under år 1981. Ett sådant förfarande skulle leda till betydandemerkostnader för SJ och försämra SJ:s resultat med ca 3,1 milj. kr. Härtillkommer en nödvändig tidigarelagd pensionskostnad som skulle öka statsutgifternamed ca I milj. kr. SJ anser mot denna bakgrund att NBJ bör drivas i bolagsformåtminstone till utgången av . Utskottet har i likhet med föredragandedepartementschefen intet att erinra mot att så sker och tillstyrker därförockså den i propositionen begärda anslagsanvisningen. I motion 1981/82:118 (s, c) hemställs att frågan omöverlåtelse och disposition av vissa planerade museianläggningar i löses isamband med behandlingen av förevarande frågor om aktieägartillskott i NBJ. Enligtmotionen har Stiftelsen läns tekniska museum i böljan av hoskommunikationsdepartementet hemställt om förhandsbesked om departementetsinställning till tillkomsten av ett järnvägsmuseum i med fillhörandemuseibana Nora-Järle-Ervalla samt till frågan om överlåtelse ellerdispositionsrätt av mark och anläggningar för en stiftelse med uppgift attdriva dessa i museiform. Departementet har dock meddelat stiftelsen att begärtförhandsbesked inte kan lämnas med hänsyn till att anläggningarna i fråga vorebolagsägda och mot bakgrund av pågående beredning av betänkandet Museijärnvägar(SOU 1979:18). Vidare har meddelats att regeringen ()senare komme att behandla framställningen i anslutning till beredningen avnämnda betänkande. Utskottet vill till en början erinra om attförslagen i betänkandet i fråga redovisades budgetproposition(bilaga 12). Föredragande statsrådet uttalade därvid att museijärnvägarnalevandegör en viktig del av vårt kulturarv. De åskådliggör inte barateknikhistorien och den transporttekniska utvecklingen utan ger också en bildav hur människor levde vid tiden för järnvägens tillkomst. De resurser sombehövs för museiverksamheten på detta område bör enligt statsrådet liksomhittills huvudsakligen komma från de aktiva föreningsmedlemmarna,biljettintäkter, överskott av varuförsäljning m. m. samt från kommuner ochlandstingskommuner. Det förutsattes emellertid också att staten skulle kunnastödja museijärnvägarna genom ett särskilt projektbidrag till störreinvesteringar. Statsrådet framhöll också att det vore hans avsikt att undervåren 1980 föreslå regeringen att till detta ändamål anvisa . av medelsom stode fill regeringens disposition. Han berörde i samband därmed vissaförutsättningar som borde föreligga för att projektbidrag skall beviljas. Riksdagengodkände vad föredraganden härom anfört (prop. 1979/ 80:100 bilaga 12, KrU1979/80:26, rskr 1979/80:249). ställer sig för sin del positivttill den museiverksamhet varom här är fråga men anser den alltjämt börabedrivas enligt de av Under hänvisning härtillävensom innebörden av den i det föregående lämnade redogörelsen för NBJ:sekonomiska situation m.m. har utskottet inte funnit sig berett att biträdamotionärernas förslag beträffande lösningen av frågan om överlåtelse ochdisposition av berörda järnvägsanläggningar. Motionen avstyrks därför.Utskottet hemställer 1. att riksdagentill Aktieägartillskott i på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /82 anvisar ett anslag av , 2. beträffandejärnvägsmuseum i attriksdagen avslår mofion 1981/82: 118 (s, c). Regeringenhar under punkt 2 (s. 30-32) föreslagit att fill Underskottstäckningvid på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1981/82 anvisa ett anslag av . I motion 1981/82:124 av BertilZachrisson m. fl. (s) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1 och 2), 1. att riksdagenbeträffande Underskottstäckning vid uttalar att SJ skallinrikta sin verksamhet på att minska sitt underskott på sätt som anges imotionen, 2. att riksdagenbegär att regeringen i budgetpropositionen lämnar en redogörelse för deåtgärder som regeringen har vidtagit för att SJ skall kunna klara det avstatsmakterna uppsatta resultatkravet. Riktlinjerna för statens järnvägarsverksamhet har lagts fast trafikpolitiska beslut (prop. 1978/79:99,/79:18, rskr 1978/79:419) och strukturplan för statensjärnvägar (prop. 1980/81:20, /81:6, rskr 1980/81:101). Det trafikpolitiska beslutet innebär för SJ;s del bl. a.en avlastning av vissa fasta kostnader vilket möjliggjort att SJ:s prissättningbättre kunnat anpassas till de samhällsekonomiska marginalkostnaderna. Övrigakostnader skall enligt det trafikpolitiska beslutet täckas med intäkter frånmarknaden eller från det allmänna för köp av vissa tjänster. Genom beslutethar därmed fastställts att SJ även fortsättningsvis skall drivas som ett affärsverk,vilket innebär att SJ inom de av samhället uppdragna ramarna och med de avriksdagen beslutade ersättningarna för avgränsade tjänster skall drivas efterföretagsekonomiska principer på samma sätt som andra statliga och privatatrafikföretag, ti 1981182. TU1981/82:8 4 Det ekonomiska målet för SJ innebäratt intäkterna från verksamheten inkl. driftersättningen för trafiken på detersättningsberättigade nätet skall täcka verksamhetens kostnader inkl.avskrivningar på tillgångarnas återanskaffningsvärde och därutöver ge enförräntning som motsvarar räntan på det disponerade statskapitalet. /73-1975/76 hade SJ en relativt stabilekonomi, vilket innebar kostnadstäckning och att genomsnittligt ca 3/4 avförränt-ningskravet kunde uppfyllas. Därefter har emellertid resultatetförsämrats kraftigt, och har SJ redovisat betydandeunderskott vilket närmare framgår av en i propositionen intagen tabell. För att balansera underskotten har regeringen under senareår medgett SJ att sätta ned sina avskrivningar. Med stöd av besluthar också SJ:s förräntningspliktiga statskapital skrivits ned med motsvarandebelopp. Enligt föredragandens mening bör emellertid eftersträvas en mer öppenoch klar redovisning av SJ:s underskott än vad som skett genom attstatskapitalet skrivits ned. Av SJ:s bokslut för /81 framgår attunderskottet under budgetåret uppgick till 437,4 milj. kr. Tillsammans medförräntningskravet motsvarar detta en total resultatbrist på 614 milj. kr. Föratt täcka förutnämnda underskott bör enligt föredraganden medel anvisas överett särskilt anslag, benämnt Underskottstäckning vid . Med anledning av föredragandensförslag framhålls i motion 1981/82:124 (s) att i det fortsattarationaliseringsarbetet ökad tyngd bör ges åt införandet av ny och bättreteknik samt organispitoriska och administrativa förändringar.Investeringsfrågorna måste enligt motionen drivas effektivare ochutbildningsverksamheten ges en långsiktig inriktning. a. måste SJ fåtillräckliga investeringsmedel för att bygga ut sin kapacitet och förbättra sinservice. Investeringarna bör vidare enligt motionen ges en sådan inriktning,att de utgör en stimulans för industrin och att de leder till lägretransportkostnader för näringslivet. En förutsättning för att SJ skall kunna förbättraresultatet inom godstrafiken anges vara att investeringsmedel ställs tillförfogande, bl. a. för nya godsvagnar och för att bygga upp funktionellaterminalsystem. SJ-koncer-nens resurser måste i ökad utsträckning tas i anspråkför utveckling av en bättre transportteknik med inriktning på kombineradetransporter. bör enligt motionen uttala att SJ för budgetåret1981/82 kan påräkna ett anslag för underskottstäckning (exkl.förräntningskravet) på högst 200 milj. kr. Slutligen begärs i motionen att dels uttalar attSJ skall inrikta sin verksamhet på att minska sitt underskott på sätt som angesi motionen, dels begär att regeringen i budgetpropositionen lämnar enredogörelse för de åtgärder som regeringen har vidtagit för att SJ skall kunnaklara det av statsmakterna uppsatta resultatkravet. Vad föredraganden anfört beträffande en mer öppenredovisning m. m. av SJ:s underskott har inte gett utskottet anledning tillerinran. Under hänvisning härtill och på de i propositionen i övrigt anfördagrunderna tillstyrker utskottet vidare den föreslagna medelsanvisningen om437,4 milj. kr. för täckning av underskottet för /81. Utskottet delar motionärernas uppfattning om viktenav att SJ uppfyller det uppsatta resultatkravet samt av statsmakterna gesförutsättningar härför. Det angelägna häri understryks ytteriigare av denbedömning av resultatutveckling för åren 1980/81-1983/84 som enligt följandesammanställning gjorts av SJ ResulUtutveckling /81-1983/84, miy. 1980/8] 6917 7 140 -223 7 558 7620 - 62 + 15 -208 Av sammanställningen framgår bl. a. attunderskottet (exkl. förräntningskravet)/dr budgetåret 1981182 nu beräknas tillca 208 milj. kr. Alt som i mofionen föreslagits nu göra ett uttalande frånriksdagens sida att SJ till täckande härav kan påräkna ett anslag om högst 200milj. finner utskottet emellertid mindre lämpligt och avstyrker därförförslaget härom. Imotion 1981/82:124 (s) har som förut nämnts föreslagits en rad åtgärderbeträffande rationaliserings- och effektiviseringsarbetet samt investeringsinriktningm. Dessa torde emellertid i allt väsentligt innefattas i det tidigare nämndatrafikpolitiska beslutet års beslut om strukturplan förstatens järnvägar. Utskottet finner därför inte anledning föreligga att nu taupp dessa frågor till förnyad behandling men förutsätter givetvis attutvecklingen på området med största uppmärksamhet följs av regeringen samt atthärav föranledda åtgärder vidtas utan dröjsmål. Utskottet utgår också från attregeringen närmast i kommande budgetproposition lämnar den ytterligareredovisning i ämnet som befinns lämplig eller möjlig. Genomvad utskottet i här berörda frågor anfört synes motionärernas synpunkter iväsentliga delar Ullgodosedda. Under hänvisning härtill finner utskottetyrkandet i fråga inte påkalla någon särskild åtgärd från sida. 1. att till Underskottstäckning vidstatens järnvägar på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82anvisar ett anslag av , 2. beträffande uttalandeom underskottstäckning för /82 attriksdagen avslår motion 1981/82:124 (s) yrkande 1, 3. beträffande redogörelseför åtgärder för rationalisering och ef fektivisering vid SJ m.m. attriksdagen lämnar motion 1981/82:124 (s) yrkande 2 utan åtgärd. Bidrag till vissa resor av sjöfolk. Utskottetfillstyrker regeringens förslag under punkt 3 (s. 32-33) och hemställer att medger att regeringenfår disponera anslaget Bidrag till vissa resor av sjöfolk på det sätt som ipropositionen förordats. Investeringsbidrag till utbyggnad av hamn.Regeringen har under punkt 4 (s. 33-34) föreslagit att till ut byggnad av hamn på tilläggsbudget I statsbudgeten för budget /82 anvisa ett reservationsanslag av . beslutade medanledning av proposition 1979/ 80:125 (/80:23, rskr 1979/80:342) omriktlinjer för statligt stöd till utbyggnaden av hamn. I samband härmedanvisades 102 milj. kr. i statsbidrag för utbyggnaden. Riksdagsbeslutetgrundades på ett mellan staten och upprättat avtal. 1 avtaletregleras hur kostnaderna för de olika delprojekten i hamnutbyggnaden skallfördelas mellan staten och . Med stöd av regeringens bemyndigande den 31 januari 1980tillkallades enligt den nu förevarande propositionen en sakkunnig med uppgiftatt för statens räkning utöva teknisk och ekonomisk kontroll av upphandlingenoch av byggnadsarbetenas utförande i hamn. Den sakkunnige har i skrivelse till regeringen den 25september 1981 anmält att det efter hand som utbyggnadsarbetena fortskridit harvisat sig att byggnadskostnaderna kommer att bli högre än de beräknade. Dettaanges vara beroende av vissa i propositionen närmare angivna faktorer som intevar kända när kostnaderna kalkylerades. Med utgångspunkt i de fördelningsprinciper som ärfastlagda i avtalet mellan staten och beräknar nu den sakkunnigeatt statens andel av totalkostnaderna kommer att uppgå till 118,5 milj. kr. Föredraganden förordar med anledning härav en ytterligaremedelsanvisning om 16,5 milj. kr. Utskottet fillstyrker förslaget men finner denkonstaterade kostnadsökningen oroande. Utskottet vill därför understrykavikten av att man från statens sida i egenskap av avtalspart med störstauppmärksamhet följer det fortsatta planerings- och utbyggnadsarbetet liksomkostnadsutvecklingen. Eventuella krav på ytterligare åtaganden ellerprestationer från statens sida bör vidare noggrant prövas efter föreskrifternai avtalet eller eljest tillämpliga regler. Utskottetsom förutsätter att så sker hemställer i enhghet med det anförda att till Investeringsbidrag tillutbyggnad av hamn på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1981/82 anvisar ett reservationsanslag av . Institut m. m. Regeringen har under punkt 5 (s. 34-35) föreslagitriksdagen att godkänna den i proposiuonen förordade ändringen i fråga omtaxesättningen i färjetrafiken mellan och fastlandet. I motion 1981/82:124 av m. (s) yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 3), att beträffandeTransportstöd för hos regeringen begär en samlad översyn av statensansvar för Gotlandstrafiken. Transportstöd har enligt beslut av utgåttfill sedan den (prop. 1971:154, TU 1971:28,rskr 1971:350). Stödet inriktades från början pä de från utgåendegodstransporterna i färjetrafiken och på avgifterna för överföring av personbilar. Efterutvärdering av stödet beslöt (prop. 1974:140, TU 1974:27, rskr1974:347) att utvidga godstransportstödet fr.o.m. till attäven avse transporter till . Samfidigt infördes ett stöd tillpersontrafiken med färjor. Detstatliga gods- och persontransportstödet till har formen avunderskottstäckning. Resultatutvecklingen för trafiken har enligtproposifionen varit sådan att anspråken på statsbidrag blivitallt högre. uppgick stödet till 32,5 milj. kr. och till 61,7milj. 1 bolagets budget för har stödbehovet beräknats fill drygt 75milj. TU1981/82:8 8 I anslagsframställningen /83 framhåller transportrådet att om utvecklingen i fråga omstatsbidraget skall kunna brytas krävs väsentliga effektiviseringsinsatser. Bl.a. anser transportrådet att olika åtgärder behöver sättas in beträffandetrafikuppläggningen och taxesättningen. Som ett led i ett sådantåtgärdsprogram föreslås att en enhetlig taxa tillämpas för den norra och desödra linjerna. En omläggning av taxan på sådant sätt innebär enligtpropositionen bl. a. att normalpriset för färdbiljett ökar från . och att lågpriset ökar från . på de södra linjerna.Längdmeteravgiften för transportstödsberättigade transporter ökar från 19 kr.till . För icke transportstödsberättigade transporter blir ökningenfrån . Föredraganden förklarar sig dela transportrådetsuppfattning att olika åtgärder bör vidtas för att minska anspråken påstatsbidrag till trafiken. Förslaget om att tillämpa en enhetlig taxa på dennorra och de södra linjerna anses kunna genomföras utan att den grundläggandeprincipen för taxesättningen åsidosätts. Denna princip, som bygger på tanken omfärjetrafiken som en fast landförbindelse, kan vidare enligt propositionenrimligen inte anses omfatta mer än en tänkt fast förbindelse. Det anses dånaturligt att taxesättningen i den trafikstarkaste relationen, dvs.Visby-Nynäshamn, får bli normerande även för de södra linjerna. Det kan med denna åtgärd enligt propositionen beräknas attRederi trafikintäkter kommer att öka med ca 4,7 milj. kr. per åroch att anspråken på statsbidrag minskar i motsvarande grad. Utskottet anserdet för sin del vara angeläget att så sker och finner inte heller i övrigtanledning till erinran mot vad föredraganden i sammanhanget anfört. Denenhetliga taxesättningen beräknas kunna tillämpas fr. o. m. . I motion 1981/82:124 (s) tas motbakgrund av bl. a. resultatutvecklingen och frågan om trafiktillstånd förGotlandstrafiken upp frågan om i vilka former staten skall la ansvar förGotlandstrafiken. Motionärerna erinrar om att den socialdemokratiska regeringenpå sin tid tillsatte en särskild utredning för att överväga huvudmannaskaps-och ägarförhållandena i vad avser färjetrafiken mellan och fastlandet.Bakgrunden till detta var bl. a. den kraftiga ökningen av statsbidragen somskedde och som innebär att en mycket betydande del av företagets totalainkomster kommer från staten. Utredningen återkallades dock av den förstaborgerliga regeringen. Ett särskilt skäl till varför frågan åter aktualiserasanges vara att bolagsstyrelsen på nytt har beslutat en höjd utdelning påGotlandsbolagets aktier - . Enligt motionärernasuppfattning kan det knappast vara rimligt att ett företag som i så storutsträckning är beroende av statliga bidrag driver en utdelningspolitik avdetta slag. I motionen krävs bl. a. därför en samlad översyn av statens ansvarför Gotlandstrafiken varvid särskilt bör belysas huvudmannaskaps- ochägarförhållandena för Gotlandsbolaget. Utskottet konstaterar en början att den förutnämnda ökningen av aktieutdelningen rör sig om ca . Mera väsentligtfinner utskottet att stödet i dess helhet - med de utvidgningar som under årenskett - höjts från 32,5 milj. kr. fill 61,7 milj. kr. år 1980.Utskottet finner det mot bakgrund härav önskvärt att ytteriigare övervägandeninom sker i syfte att i möjligaste mån begränsa de statligautgifterna för ändamålet. Särskilt angeläget synes därvid vara att närmaregranska dels reglerna för den automatik som genom stödsystemets utformningtorde föreligga beträffande underskottstäckningen, dels kostnadsutvecklingen iövrigt. Utskottet som förutsätter att så sker finner med anledning härav någonsärskild framställning i ämnet av det slag motionärerna förordat inteerforderlig och avstyrker därför motionsyrkandet i fråga. 1. att godkänner den i proposiuonenförordade ändringen i fråga om taxesättningen i färjetrafiken mellan och fasUandet, 2. beträffande formerna för statens ansvar förGotlandstrafiken att avslår motion 1981/82:124 (s) yrkande 3. Närvarande:Bertil (), (). (), (), (), (), (), SixtenPettersson (m), (), (), (), (), (), () och Sten-OveSundström (s). , , ,, , och (alla s)har till betänkandet fogat tre reservationer 1.vid punkt 2 Underskottstäckning vid beträffande uttalande omunderskottstäckning för budgetåret 1981182 (mom. 2) dels att det stycke av utskottets yttrande på s. 5som börjar med "Av sammanställningen" och slutar med "förslagethärom." bort ha följande lydelse: Avsammanställningen framgår bl. a. att underskottet (exkl. förräntningskravet)för /82 nu beräknas fill ca 208 milj. kr. Såsom i motion 1981/82:124 (s) framhållits börriksdagen på de i motionen anförda skälen ställa hårdare krav på SJ att minskadet totala underskottet. bör därför redan nu uttala att SJ /82 kan påräkna ett anslag för underskottstäckning (exkl.förräntningskravet) om högst 200 milj. kr. Detta bör av gesregeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande uttalande om underskottstäckning förbudgetåret 1981182 att med bifallUll motion 1981/82:124 (s) yrkande I som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet härom anfört, 2.vid punkt 2 Underskottstäckning vid beträffande åtgärder förrationalisering och effektivisering vid SJ m.m. (mom. 3) dels att den del av utskottets yttrande på s. 5 sombörjar med "I motion" och slutar med "sida. "bort ha följande lydelse: Ilikhet med motionärerna finner utskottet det vidare angeläget att statsmakternaskärper sina krav på SJ när det gäller att uppfylla det uppsattaresultatkravet. Samfidigt måste statsmakterna å sin sida ge SJ förutsättningaratt klara detta mål. Regeringen bör också i budgetproposifionen lämna riksdagenen redogörelse för vilka åtgärder regeringen har vidtagit i detta syfte. Idet fortsatta rationaliseringsarbetet bör ökad tyngd ges åt införandet av nyoch bättre teknik och organisatoriska och administrativa förändringar. SJ:sorganisafion bör ges en sådan utformning att man når en ökad effektivitet,smidigare och mindre byråkrafiskt arbetssätt och en delegering av ansvaret. Investeringsfrågornamåste drivas effektivare och utbildningsverksamheten ges en långsiktiginriktning. a. måste SJ få tillräckliga investeringsmedel för att bygga utsin kapacitet och förbättra sin service. Investeringarna bör vidare ges ensådan inriktning, att de utgör en stimulans för industrin och att de på siktleder till lägre transportkostnader för näringslivet. Godstrafikensvarar f. n. för av SJ:s totala trafikintäkter. En förutsättning för attSJ skall kunna förbättra resultatet inom godstrafiken är att investeringsmedelställs fill förfogande, bl. a. för nya godsvagnar och för att bygga uppfunktionella terminalsystem. resurser måste i ökad utsträckningtas i anspråk för utveckling av en bättre transportteknik med inriktning påkombinerade transporter. Mendet är också viktigt att SJ:s prispolitik på godstrafikområdet leder till ettförbättrat resultat. SJ bör därför ges förutsättningar att genomföramarknadsmässigt motiverade taxehöjningar. Fraktavtal måste tecknas påföretagsekonomiska grunder så att någon osund konkurrenssituafion gentemotandra transportsystem inte uppstår. TU1981/82:8 11 Vad utskottet härom anfört bör av ges regeringentill känna. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande redogörelse föråtgärder för rationalisering och effektivisering vid SJ m.m. attriksdagen med bifall till motion 1981/82: 124 (s) yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört. 3. vid punkt 5 Transportstöd för beträffandeformen för statens ansvar för Gotlandstrafiken (mom. 2) dels att det stycke av utskottetsyttrande på s. 9 som börjar med "Utskottet konstaterar" och slutarmed "i fråga." bort ha följande lydelse: Olika åtgärder bör såsom motionärerna framhållit vidtasför att minska anspråken på statsbidrag till trafiken. Den nu förordadetaxeomläggningen kan ses som ett led i ett sådant åtgärdsprogram även om detinnebär en diskriminering av den södra linjen genom den taxehöjning som därsker. Vidare må erinras om att regeringen gav ullfälligttrafiktillstånd för ett annat företag till sommartrafik mellan ochGotland. Det innebar visst bortfall för Gotlandsbolagets trafik på andra linjeroch synes ha bidragit den försämrade resultatutvecklingen förGotlandsbolagets farjetrafik som i sin tur ledde till anspråk på högrestatsbidrag. Mot bakgrund av bl. a. resultatutvecklingen och frågan omtrafiktillstånd för GoUandstrafiken finner utskottet starka skäl föreligga attånyo ta upp frågan om i vilka former staten skall ta ansvar förGotlandstrafiken. Ett sådant skäl är också den nämnda höjningen avaktieutdelningen, som måste bedömas som mindre lämplig med hänsyn till deföretagsekonomiska realiteterna i företaget, landets ekonomiska situation ochdet allmänna pris- och löneläget. En samlad översyn av statens ansvar förGotlandstrafiken bör därför komma till stånd varvid särskilt bör belysashuvudmannaskaps- och ägarförhållandena för Gotlandsbolaget. Vad utskottethärom anfört bör av ges regeringen till känna.