yttr · G405CU2 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:2 y över förslag om utredning m. m. beträffandehyresrättskooperation har hemställt omcivilutskottets yttrande över motion 1979/80:1618 av () och OskarLindkvist (s). Motionärerna föreslår att som sin mening gerregeringen till känna att frågan om en vidgad hyresrättskooperation bör utredasoch att förslag därefter bör föreläggas , allt enligt vad som anförtsi motionen. Gällande ordning m. m. Genom lagen (1930:115) ombostadsrättsföreningar reglerades förhållandena för föreningar i vilkalägenheter upplåts med ständig besittningsrätt. För bostadsföreningar därupplåtelserna skedde genom hyresavtal gavs inga speciella regler utöver denallmänna lagstiftningen om ekonomiska föreningar. Lagen (1942:430) om kontroll av upplåtelse och överlåtelseav bostadsrätt m. m. (kontrollagen) korripletterades (prop. 1945:371,2LU 1945:82). Kompletteringen innebar bl. a. ett förbud för förening, som inteär bostadsrättsförening, eller aktiebolag alt utan hyresnämndens tillståndupplåta andelsrätt, varmed följer rätt att besitta eller hyra lägenhet. Syftetangavs vara att förhindra den med den dåvarande priskontrollen påbostadsmarknaden oförenliga verksamhet som bedrivits av vissa sådanaföreningar. Förbudet gällde i orter där hyresreglering var genomförd. 1 enbakomliggande promemoria hade som alternativ diskuterats en kontroll överbostadsföreningar i likhet med vad som gällde för bostadsrättsföreningar.Samtidigt infördes i lagen (1942:429) om hyresreglering m. m. ett förbud förhyresvärd att utan hyresnämndens tillstånd såsom villkor för uthyrning träffaavtal om försträckning eller borgensförbindelse av hyresgästen m. m. Kontrollagen upphörde att gälla vid utgången av år 1968.Med ikraftträdande antogs (prop. 1968:161, 3LU 1968:71)lagen (1968:702) om förskott vid upplåtelse av bostadsrätt, m.m.(förskottslagen). Till denna lag överfördes det nämnda förbudet såvitt gälldebostadslägenheter vilket vidare utvidgades att avse även orter därhyresregleringen inte tidigare gällt. Ställningstagandet motiverades (prop. s. 50)i huvudsak med alt bostadsrättsformen ansågs som regel bäst tillgodoselägenhetsinnehavarnas intressen vid samägande av bostadshus, att förbudettorde medföra en önskvärd enhetlighet när det gäller formerna förbostadsupplåtelse, att 1 1980/81. CU1980/81:2 y CU1980/81:2 y 2 bostadsupplåtelse i aktiebolags eller bostadsföreningarsform fanns i mycket liten omfattning och att det inle uttalats något störrebehov av sådana upplåtelseformer. I utskottet hade reservanter (h) motsatt sigförbudet med motiveringen att ställningstagandet borde anslå i avbidan på attden pågående översynen av bostadsrättslagen slutfördes. Till bostadsrättslagen (1971:479) (79 §) överfördes (prop.1971:12, LU 1971:9) från förskottslagen förbudet för vissa föreningar ochaktiebolag att upplåta andelsrätt till vilken direkt knutits en tidsbegränsadrätt till bostadslägenhet och vidgades att tillämpas på motsvarandesätt i fråga om andel i handelsbolag. Lagförslaget i denna del motiverades(prop. s. 92) med en hänvisning till att statsmakterna ända sedan mitten av1940-talet intagit den principiella ståndpunkten att upplåtelse av bostadslägenheterskall ske genom hyresavtal mellan fastighetsägare och hyresgäst eller i form avbostadsrätt, varigenom en önskvärd enhetlighet på bostadsmarknaden uppnåtts.Vidare ansågs att något verkligt behov av andra upplåtelseformer inle hellertorde föreligga. 1 sammanhanget noteras att förbudet omfattar de fall därrätten till lägenheten är knuten till själva andelsrälten. Det omfattar sålundainte fall då dispositionsrätten och andelsrätten rent faktiskt följs åt - detblir då fråga om en kombination av två avtal. Skulle upplåtaren eller överlåtarenbetinga sig ett överpris för andelsrälten kan häri ligga en förtäckt ersättningför hyresrätten som då kan anses som otillbörligt vederlag enligt 12 kap. 65 §jordabalken, öm överpriset varit ett villkor för upplåtelse eller överlåtelseblir villkoret ogiltigt. Den som uppställt villkoret är skyldig att återbäravad han mottagit och kan under vissa förutsättningar dömas till böter ellerfängelse i högst . Den sistnämnda regeln öppnar även under vissaförutsättningar möjlighet att angripa fall där hyresvärden som villkor förupplåtelse begär att hyresgästen skall lämna honom lån - en situation somberördes även i det ovan nämnda förbudet i hyresregleringslagen att kräva låneller borgen. De ovan nämnda förbuden mot upplåtelse av annan andelsrättän bostadsrätt har kombinerats med övergångsbestämmelser som dels innebär attden som tidigare haft rätt att göra sådan upplåtelse beträffande lägenhet ivisst hus får fortsätta med det i detta hus, dels öppnar möjlighet till dispensför äldre sådana föreningar eller aktiebolag - inte handelsbolag - att göraandelsupplåtelser beträffande lägenheter i senare byggda eller förvärvade hus.Sådan dispens har lämnats endast för ek.för. I detta sammanhang kan noteras regeln i 12 kap. 15 §jordabalken om hyresvärdens reparations- och underhållsskyldighet och dendärtill knutna bestämmelsen i lagen (1970:995) om införande av nya jordabalkenom möjlighet till undantag därifrån när det gäller företag som omfattas av deovan nämnda övergångsbestämmelserna till bostadsrättslagen. Dessa företag kanockså av enligt 33 § hyresförhandlingslagen medges CU1980/81:2 y 3 undantag från tillämpningen av förstnämnda regel.Slutligen kan enligt övergångsbestämmelserna till lagen(1979:252) om ändring i jordabalken ge dessa typer av företag tillstånd atttillämpa avialsklausul som avviker från 12 kap. 19 a jordabalken - varjämtetillstånd som meddelats enligt äldre bestämmelser gäller även efterlagändringen (se CU 1977/78:32 s. 23-25). bostadsrättskommitté (Bo1978:06) har att utreda frågan om ökad användning av bostadsrätt inombostadsbeståndet. Kommittén skall enligt sina direktiv uppmärksamma att detfinns bostadsföreningar på vilka bostadsrättslagen inte är tillämplig. Denskall utreda förekomsten av sådana föreningar och överväga behovet av ettförenklat förfarande vid ombildning av vissa bostadsföreningar lillbostadsrättsföreningar. (Bo 1978:05) har tillkallatsför att se över förutsättningarna för underhåll av hyres- ochbostadsrättsfasligheler. Inom ramen för utredningens arbete har uppgifterinhämtats om bostadsföreningarna m. m. (Ju 1975:06) har tillkallats för attgöra en översyn av hyreslagen. Frågor om äganderätt till lägenheter i flerbostadshus haraktualiserats i flera sammanhang - i senast i betänkandet CU1978/79:26 (s. 25-26,82-83). Vidare har tillkallats en kommitté (dir. 1980:11)för att utreda frågan om avdrag för underskott vid inkomsttaxeringen. Som ensärskild uppgift anges att kommittén skall inom ramen för sitt arbete sökakartlägga de skattemässiga och samhällsekonomiska konsekvenser som ett genomförandeav ett system med ägarlägenheter skulle kunna få. Ytterligare har tillkallatsen utredare (dir. 1980:55) för att närmare belysa de fastighetsrätts-ligaförutsättningarna för alt skapa en möjlighet att äga lägenheter iflerbostadshus. Kapilalvinstkommitlén (B 1979:04) skall göra en teknisköversyn av aktievinstbeskattningen och pröva vissa andra frågor angåenderealisationsvinstbeskattningen av lös egendom. I direktiven ingår bl. a. attkommittén bör behandla frågan om beskattning vid avyttring av andelar ibostadsrättsföreningar och andra s. k. äkta bostadsföretag samt lägga framförslag om utformning av en i tiden obegränsad beskattning av dessa andelar. (I 1977:01) skall utreda frågan omkooperationen och dess roll i samhället. I huvuddirektiven betonas bl. a.intresset av att studera vad konsumentkooperationen inneburit när det gällerkonsumenternas kunskap om och inflytande på produktion och distribution avviktigare varor och tjänster. En motsvarande analys bör enligt direktiven görasbeträffande bostadskooperationen. Frågor om ett ökat hyresgästinflytande vid förvaltningenav flerbostadshus har behandlats i många skilda sammanhang. I direktiven() till den ovannämnda bostadsrättsutredningen anfördebostadsministern att resulta- CU1980/81:2 y 4 ten av kommande förhandlingar torde få visa om ytterligareåtgärder från samhällets sida kan komma alt behövas. 1 detta sammanhang kan bl.a. nämnas alt praktiska försök gjorts och noteras det av startade och medbyggforskningsmedel finansierade utvecklingsprojektet . Motionärernas förslag innebär inteett förord för någon ny form för upplåtelse av bostäder. Syftet är närmast altfå undersökt om det är lämpligt att möjliggöra och främja en vidgad användningav kooperativa förvaltningsformer även inom hyresrättens principiella ram. De regler som hindrar en nämnd utveckling har haft detallmänna syftet att skydda de boende mot effekter av missbruk av förenings- ochbolagsformer vid förvaltning av hyreshus. Detta syfte är självfallet fortfarandeaktuellt. Del kan emellertid enligt civilutskottets mening inte uteslutas allde växande kraven på ett vidgat hyresgästdeltagande i bostadsförvaltningenvägda mot gjorda och pågående bedömningar av hyresrätten ochhyressättningssystemet kan ge utgångspunkter för nya avvägningar i fråga ommöjligheterna till en vidgad kooperativ förvaltning av hyreshus. Därmed finnsenligt civilutskottets mening tillräckliga skäl för alt nu utreda denna fråga.Civilulskottet förordar därför att lagutskottet tillstyrker motionen i vad dengäller en utredning i detta ämne. Det finns däremot inte skäl att nu och föreden förordade utredningen begära förslag till . Det bör ankomma påregeringen att besluta om formerna för en nämnd utredning. På civilutskottets vägnar . Närvarande: . (), Per (), OskarLindkvist (s), (), (), (). (), (), (), (),Per (), (), (), () och ().