yttr · G405CU5 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:5 y över förslag om riktlinjer för energipolitiken har berettcivilutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1980/81:90 omriktlinjer för energipolitiken jämte motioner i vad avser frågor inomcivilutskottets beredningsomräde. De motioner som civilulskottet tagit upp idetta sammanhang är motionerna 1980/81:2086 (s) om en parlamentariskkommission, 1964 (s) om samordning av den fysiska planeringen medkoncessionsprövning enligt rörledningslagen saml 1994 (c) och 1976 (s) yrkande19, båda om vattenkraftutbyggnaden. Civilulskottet behandlar härtill anknytande ämnen även ibetänkande CU 1980/81:31 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen förutbyggnad av vattenkraft, m. m. och i ett kommande betänkande orn riktlinjerför energisparverksamheten i byggnader m. m. Civilutskottetanför som sitt yttrande följande. 1 Målet för energisparande i byggnader ansluter sig tilldet i proposition 1980/81:133 (s. 19) formulerade målet för energisparandet:riktpunkten är en nivå som motsvarar en minskning av den årligaenergianvändningen i byggnadsbeståndet med ca brutto, varav en mindredel . 2 Energibehovet för bostäder och service bereds tillfälle att tadel av energiministerns bedömningar (s. 92) av de energianvändningsnivåer hananser det rimligt att räknafmed för bostäder, service m. m. - båda fördelade påel och bränslen. Nivåerna anges' som intervall där de nedre gränserna ansluterfill det ovan nämnda målet för energisparandet. De övre gränserna anges (s.104) representera ett energibehov som skall kunna tillgodoses. Det anges (s.103) att dessa användnings-' nivåer bör ligga till grund för dels det fortsattaarbetet inom energihushållningsområdet, dels planering av energilillförseln. önskar i detta sammanhang framhålla attangivelserna i form, av intervall inte får anses innebära att sparmålet somsådant frånfalls. Sparmålet och inte de redovisade användningsnivåerna bör varautgångs-' punkt för de fortsatta åtgärderna på hushållningsområdet. Det bör också noteras'att antagandena om bostadsbeståndetsutveckling i' fråga om antal och typ av lägenheter måste bedömas mycketförsiktigt. Det bör strykas under att den sänkning av energiålgången ibostadssektorn som följer av att den av långtidsutredningen antagnautvecklingen inle fullföljs 1 1980/81. CU1980/81:5 y CU1980/81:5 y 2 inte bör räknas in som,ett uppfyllande av sparmålet. Fördelningen av energianvändningsnivåerna mellan bränslenoch el baseras bl. a. på bedömningen (s. 253) att el bör kunna ersätta olja ismå och medelstora pannor med och - dåförutsatt att värmeavtappning från Forsmark inte kommer till stånd. Till dettakan komma ca elvärme i nya hus . Dessa bedömningar är till stordel avhängiga av de beslut som kommer att fatta om användning avdirektverkande elvärme efter förslag i ett kommande betänkande fråncivilutskottet. 90 (s. 40 n ff) gerenergiministern sin sammanfattande syn på de styrmedel som bör användas förenergihushållningen . noterar endast att dessaallmänna formuleringar inte direkt kan tillämpas på hushållningen med energioch strävandena att minska oljeberoendet i bostadsbeståndet. Där tillkommer bl.a. fördelningspolitiska överväganden där effekterna av en energipolitisktmotiverad pris- och skattepolitik måste bedömas i samband med ännu inteklarlagda effekter av möjliga ändringar av andra förutsättningar förprisbildningen för bostäderna. Dessa ändringar får förutsättas knutna till idetta sammanhang inte direkt behandlade budgetpolitiska och bostadssocialaöverväganden. Hit hör också att ett fullföljande av målen förenergihushållningen kan förutses kräva mycket aktiva insatser från samhälletssida. 4 Energiprövning inom industri m. m. 90 (bl. a. s. 63-64)refereras gällande regler m. m. om krav på tillstånd enligt 136 a § byggnadslagen för viss verksamhet. noterar att proposition i ämnet aviserats . Civilutskottetavser att föreslå att till nästa uppskjuter behandlingen avdärtill knutna motioner. Industriministern har i prop. 1980/81:130 aviserat ytterli gare överväganden om den prövning som avser tillgången på träfiberråvara. En energihushållningslag för industrin ingår i ett särskilt utredningsupp drag. . . 5 Energihushållningsprogram för transportsektorn Energiministern gör (s. 96) som endel i ett energihushållningsprogram för transportsektorn vissa uttalanden omsamhällets bebyggelsemönster. Som energiministern anför måste en rad ekonomiskaoch sociala faktorer beaktas i bebyggelseplaneringen. Utgångspunkten förkonkreta avgöranden i dessa frågor i regeringen eller av myndigheter ges ibyggnadslagstiftningen. CU 1980/81:5 y 3 voredärför olyckligt om sektorssynpunkter av här förordad typ formellt bands tillav godkända riktlinjer för ett sektorsinriktat energihushållningsprogram.Det verkliga innehållet i dessa och liknande övervägan--den bör som hittillsingå som aspekter i den fysiska planeringen. Det skulle också strida mot gängselagstiftningsprinciper att i sak införa nya lagmotiv till en gällandelagstiftning genom riksdagsuttalanden av förordad typ. Vad civilutskottet idenna del anfört bör näringsutskottet föreslå att som sin mening gerregeringen till känna. Utskottet har ingen erinran mot de föreslagnaändringarna i rörledningslagen. I motion 1964 (s) föreslås begäraförslag som garanterar en samordning av den fysiska planeringen enligtbyggnadslagstiftningen m. m. med koncessionsprövning enligt rörledningslagen.Riksdagen har som anges i motionen tidigare ansett att denna samordningsfrågabör beaktas vid arbetet på en ny byggnadslagstiftning. Motionärernas intresseär därmed i vissa delar tillgodosett. Enligt civilutskottets mening böremellertid också övervägas att inom den nuvarande lagstiftningens ram - påmotsvarande sätt som vid planering av kraftledningar - skapahandläggningsregler med samma syfte. förordar attnäringsutskottet med anledning av motionen föreslår att som sinmening ger regeringen detta till känna. I proposition 90 skisseras (s. 109) energibalanserför åren 1985 resp. 1990.. Deras syfte anges i första hand vara att på ettöversikfiigt sätt illustrera tänkbara utfall av energipolitiken. Närdet gäller tillförselnivåerna anges särskilt att de inte skall betraktas sommål som bör eftersträvas oberoende av utvecklingen. Det påpekas att såvälanvändnings- som tillförselnivåerna kan komma att visa sig varken möjliga attuppnå eller lämpliga att sträva efter. Somett av leden i denna typ av energibalanser anges (s. 112 n) ätt vi år 1990skall nå en vattenkraftproduktion på "ca ". Regeringen föreslår(hemställan 2) att godkänner detta. har ingen erinranmot detta förslag. Regeringenhar vidare (hemställan 29) berett fillfälle att ta del av bl. a. vadenergiministern anför (s. 282-283) om utbyggnad av vattenkraften. Han anser detrimligt att räkna med och sträva efter att utbyggnader av nyavattenkraftstafioner motsvarande ett produkfionstillskott av inledsunder utöver redan pågående eller beslutade utbyggnader - dettainkl. tillskotten från små vattenkraftverk. Därtill läggs möjliga effektutbyggnadermed ett effektfillskott av ca . Ufifrån detta anförs att den totala CU1980/81:5 y 4 vattenkraftproduktionen därigenomiskulle komma att uppgåtill "omkring ", varav "" skulle finnas år1990. Det torde vara i sak ostridigt att ramen för den möjligautbyggnaden läggs fast ytterst genom riktlinjerna för den fysiskariksplaneringen och vattenlagens tillåtlighetsregler i förening . Därtill kommer att ansökningar om tillstånd tillutbyggnad av naturliga skäl aktualiseras som sökandena finnerförenliga med sina intressen. Energiministern anför att del är angeläget och rimligt attdet långsiktiga kraftförsörjningsintresset tillmäts stor vikt vid avgöranden -uppenbarligen i regeringen - av sådana vattenkraftärenden somaktualiseras i älvsträckor vilka inte här undanlagitsfrån utbyggnad. Skulle enaviserad uppföljning av lämnade fillstånd ge anledning därtill aviseraskompletterande förslag från regeringens sida så att det föreslagna tillskottetfrån vattenkraften kan uppnås. konstaterar för sin del att övervägandenaknappast kan utgå från annat än av godtagna riktlinjer förden fysiska riksplaneringen och från .den nuvarande vattenlagensprövningsregler. har i betänkande 1980/81:31 påpekat att inteheller regeringens dispensmöjligheter kan generellt vidgas genomenergipolitiska uttalanden -regeringen är bunden inom ramen för sedvanligtolkning av gällande lagreglering av dispensmöjligheterna., . har tillförts uppgifter om de ärenden somf. n. prövas av regeringen och om de ansökningar som kan väntas (se nedan s.5-6). Dessa uppgifter har enligt civilutskottets mening inte entydigt gett vidhanden att man - utan ändrade riktlinjer för den fysiska riksplaneringen, ändradetillåtlighetsregler i vattenlagen eller avsiktligt ändrade dispensregler - medsäkerhet kan uppnå en total vattenkraftproduktion om och, än mindre, attvattenkraften ger ett tillskott av . Enligt civilutskottets mening bör näringsutskottet betonaenergiministerns uttalanden att de angivna tillförselnivåerna inte bör betraktas som fastställda mål. För den händelse att önskar vidga utbyggnaden av vattenkraften står endast till buds könkreta beslut antingen att vissa angivna älvsträckor inte längre skall vara undantagna från utbyggnad eller att ändra vattenlagen så att de-, motstående intressena .fillmäts. en mindre vikt. Sannolikheten av att skall fatta sådana beslut bör inte bedömas i detta sammanhang. Om näringsutskottet utgår från nu gällande regler bör i energibalansen ingå ett troligt tillskott från vattenkraften som något understiger . Denna marginella osäkerhet torde inte ge energibalan serna mindre värde. Markeringen bör göras för att stryka under att talet är ett i viss mån osäkert resultat av beräkningar av tillgängligvattenkraft och inte en utgångspunkt för att besluta om vilken vattenkraft som skall vara fillgänglig. CU1980/81:5 y 5 1 mofion 1994 (c) förs framyrkanden som utgår från sambandet mellan från energibalansernas utgångspunktmarginella skillnader mellan uppgifter om den utbyggda eller lovgivnavattenkraftproduktionen, den som ett "mål" i vissa sammanhang uppfattadeberäkningen av produkfionen samt möjligheterna att fylla differensenmed utbyggnad eller effektiviseringar. Om näringsutskotlet och utgårfrån vad civilutskottet ovan anfört är mofionärernas intressen tillgodosedda.Ett bifall fill mofionens yrkande 1 skulle endast befästa de onödigamotsättningar som de fidigare siffersum-meringarna kan ge upphov till. Yrkande2 i motionen torde vid ett bifall därtill, vara svårt att verkställa utankonkrefioner i fråga om önskade beslut. har vidare genom mofion 1976 (s) yrkande 19föreslagits begära "en plan med riktlinjer för hur riksdagsbeslutet omvattenkraftens utbyggnad fill skall kunna uppnås." Även detta motionsförslag utgår från de summeringar ipropositionen av osäkra faktorer som utskottet inledningsvis i detta avsnittkommenterat. En anslutning fill det synsätt som utskottet där förordat innebäratt motionärernas syfte är tillgodosett i denna del. I motionsyrkandet har emellertid indirekt även fogats inen hänvisning till tidigare riksdagsbeslut om en utbyggnadsnivå vid /år.Det riksdagsbeslut som avses torde vara det (NU 1975:30) vari , trotsviss osäkerhet, godtog att det skulle vara möjligt att fill ökaårsproduk-fionen med . Anknytningen fill detta beslut måste emellertid nuvara närmast beskrivande när i detta sammanhang ställs inför nyaförslag. Mofionärerna anför också att kravet nu gäller att "riksdagsmajoriteten"skall redovisa sitt alternafiv för hur denna produktionsnivå skall åstadkommasäven om nivån inte helt kan uppnås . Enligt vad utskottet inhämtat bereds f. n. följandeansökningar inom : -, GWh/år Kymmens kraftverk ca 60 ,och Kjellingerud (Ljusnan) osäkert Storån(till ) 50 Gidböle() 52 Älglund(Rickleån) 31 Mjödvattsforsenoch Falmarkforsen (älv) 6 (älv) 240 CU1980/81:5 y 6 Bland projekt som kan tillkomma harnämnts: Stadsforsen4 () 48 Fatsjööverledning(övre ) 211 Messaure,ytterligare 15 Gallejaur 2 (Skellefte älv) ,20 3() 10 Effektivisering() 400 Till detta kan komma en del mindreutbyggnader, vilkas fillåfiighet prövas av vattendomstolarna. Angivna mått på avsedd produktionsförmåga summeras intehär på grund av osäkerhet om utformningen av slutlig ansökan, vissa företagskontroversiella natur samt osäkerhet i fråga om takten i inifiativen. Utskottet har i betänkande CU :|980/81:31 bl. a. berörtatt allvariigt menade önskemål om en markant ökad utbyggnad av vattenkraftenmåste få uttryck i beslut om ändrade riktlinjer för den fysiska riksplaneringeneller i ändringar i vattenlagen varigenom tillåtlighetsreglerna i vattenlagenmjukas upp. Utskottet konstaterar att förslag i sådan riktning nu inte lagtsfram vare sig av regeringen eller i mofionerna. Mot bakgrund av det anförda förordar civilutskottet attnäringsutskottet avstyrker motion 1976 (s) yrkande 19. 8 En parlamentarisk kommission I motion 2086 (s) föreslås attregeringen tillsätter en parlamentarisk kommission som skyndsamt skallföreslå åtgärder som möjliggör en kärnkraftsavveckling enligt folkomröstningensresultat och enligt principbeslut. Kommissionens uppgift skall intevara att starta nya omfattande utredningar - den skall försöka att snabbtskapa en bred majoritet omkring det samlade program som krävs för attförverkliga en avveckling. ansluter sig i huvudsak till vad somanförts i mofionen om behovet av en föreslagen kommission. Kommissionen avsesinte ha myndighetsuppgifter. Den skall initiera förslag som med stöd av bredamajoriteter leder fram till målet: avveckling av kärnkraften. Utifrån desynpunkter som civilutskottet har att företräda finns bärande skäl för attriksdagen uttalar sig för att regeringen tillsätter sådan. Det,finns inteanledning för civilutskottet att gå närmare in på dess benämning ellerarbetssätt. förordar att näringsutskottet hemställer att riksda- CU 1980/81:5 y 7 genmed anledning av motionen som sin mening ger regeringen fill känna vad häranförts. Närvarande:Kjell A. (), Per (), (), öskar (),(), (), (), (), (), i (c), (),(), Per () och (). Enplan för vattenkraftutbyggnaden m. m. Per , öskar , , , och , alla (s), anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 5 sombörjar "Även detta" och slutar "" bort lyda: Motionenscentrala syfte är att uppnå ett klarläggande av vilka utbyggnader avvattenkraften som kan och bör aktualiseras för att uppnå den beräknadeårsproduktionen /år. Ett sådant klarläggande bör lämpligen ges formen avett förslag till utbyggnadsplan där det redovisas samlade överväganden somknyter an till nu delvis förändrade energipolifiska målsättningar. Ianslutning därtill bör också ges redovisningar som kan grunda ettriksdagsbeslut om hur vattenkraftutnyttjandet skall ske: Det bör fortfarandehävdas att ett stort ingrepp är bättre än många små ingrepp som direkt berörett stort antal människor. bör därför tillstyrka motion 1976(s) yrkande 19. dels den del av utskottets yttrande på s. 6 sombörjar "Angivna mått" och slutar "yrkande 19" bort utgå. , och ,(alla m), anser att avsnitt 8 i utskottets yttrande bort utgå och attmotsvarande ändring bort göras i betänkandets ingress. De anför vidare: Motionsförslaget om ettsärskilt organ för vissa energipohtiska frågor kan CU 1980/81:5y 8 självfalletinte bedömas endast utifrån den begränsade sektor av denna politik som fallerinom civilutskottets ansvarsområde. Ett yttrande från civilutskottet i dennadel skulle därmed komma att sakna varje betydelse och inte tillföra någotreellt beslutsunderlag. Det skulle också stå i strid mot principerna omkompetensfördelningen mellan utskotten och, med hänsyn till attnäringsutskottet inte uttryckligt begärt något yttrande i denna del, i stridäven mot de principer som ligger bakom begränsningarna i utskottensinitiativrätt.