yttr · G405KrU6 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:6 y medanledning av proposition 1980/81:127 om folkbildning m.m. jämte motioner har berettkulturutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1980/81: 127 omfolkbildning m.m. samt de med anledning av propositionen väckta motionerna i dedelar som rör kulturutskottets verksamhetsområde. får medanledning härav anföra följande. Ipropositionen föreslås ett nytt statsbidragssystem för folkbildningen ochanvisande av ett samlat folkbildningsanslag - Bidrag till folkbildning - om781915000 kr. Inom ramen för detta anslag, som föreslås få förslagsanslagsnatur, har under en obetecknad anslagspost beräknats ett belopp av 70 milj. kr.till bidrag till kulturverksamhet i folkbildningen m. m. Denna anslagspost äravsedd till kulturverksamhet inom studieförbund och andra föreningar. Denersätter dels anslaget Bidrag till kulturprogram inom föreningslivet m. m, ochanslagsposten Experiment och utvecklingsarbete inom kulturell verksamhet blandamatörer under anslaget Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer, delsen del av den medelsanvisning som disponerats förstudiecirkelverksamhet inom det estetiska området. Utskottethar ingen erinran mot att en medelsanvisning med rubriken tillkulturverksamhet i folkbildningen m. m. träder i stället för bl. a. nyssnämnda kulturprogramanslagresp. anslagspost till experiment och utvecklingsarbete. Utskottet tillstyrkerdärför den i propositionen föreslagna lagen om upphävande av förordningen(1974; 454) om statsbidrag till kulturprogram inom föreningslivet. Syftetmed det nya bidraget till kulturverksamhet i folkbildningen m. m. är att detskall utgöra ett stöd dels för anordnandet av kulturprogram i folkbildningenoch det övriga föreningslivet, dels för förberedelse i vid mening för sådanaprogram. Utskottet har ingen erinran häremot och inte heller mot denprecisering i övrigt av anslagsändamålet som gjorts i propositionen. Utskottetansluter sig till förslaget att en omfattande verksamhet som bedrivs iform av kör-, musik-, teater- eller danscirklar men som inte naturiigt låtersig anpassas fill de regler som kommer att gälla för studiecirkelverksamhet iframtiden bör erhålla stöd i form av bidrag till kulturverksamhet. Utskottetvill understryka det i propositionen gjorda uttalandet att det ligger ikulturverksamhetens natur att den inte bör låsas i på förhand 1 1980/81. KrU1980/81:6 y KrU 1980/81:6 y 2 Bidragsreglerna bör därför utformas så att det blir möjligt att ta uppnya verksamhetsformer och i övrigt pröva nya vägar för arbetet. Den nyastödformen bör alltså göra det möjligt att utan hinder av bidragsreglernautforma verksamheten på det sätt som är lämpligast. Detta innebär attarrangörerna får ökad frihet att arbeta med utgångspunkt i sina egna behov ochintressen. Ipropositionen har betonats att befintliga kulturinstitutioner bör utnyttjasför projektarbete. Det bör sålunda ligga inom ramen för institutionernas reguljäraverksamhet att ge stöd och service ät bildningsarbetet pä kulturområdet.Utskottet delar denna uppfattning. Utskottettillstyrker den i propositionen föreslagna medelsanvisningen av 70 milj. kr.till kulturverksamhet i folkbildningen m. m. Av detta belopp bör 2,25 milj. kr.ställas till länsbildningsförbundens förfogande för fördelning tillföreläsningsföreningar och andra föreningar inom resp. bildningsförbundsverksamhetsområde för samma ändamål som gäller för bidraget tillkulturprogram inom föreningslivet. Fördelningen av beloppet mellanlänsbildningsförbunden bör bestämmas av . Av vadutskottet nu anfört om länsbildningsförbunden och Folkbildningsförbundetföljer att utskottet tillstyrker den i propositionen föreslagna lagen omändring i lagen (1976: 1046) orn överiämnande av förvaltningsuppgifter inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde. Beträffandehuvuddelen av det föreslagna anslagsbeloppet 70 milj. kr. uttalas ipropositionen att det av tillsynsmyndigheten bör fördelas mellanstudieförbunden med hänsyn tagen till de kostnader resp. studieförbund under detre närmast föregående åren har haft för den avsedda verksamheten. Enhuvudprincip vid fördelningen inom studieförbunden bör enligt propositionenvara att avdelningarna erhåller en kostnadsram som står i proportion till deutgifter avdelningen har haft för verksamheten. Huvuddelenav de tillgängliga bidragen bör fördelas på avdelningarna utan föregåendeansökan med precisering av verksamhetsplaner. Inom denna ram bör sedanavdelningen själv få planera och genomföra verksamheten i enlighet med sinavärderingar och sina bedömningar av de lokala fömtsättningarna. Invändningarmot de i propositionen sålunda angivna fördelningsprinciperna har gjorts imotion 2049 av m.fl. (s). Mofionärerna framhåller att bidragetliksom folkbildningsstödet i dess helhet i första hand skall främja enverksamhet som stärker folkrörelsernas arbete och vänder sig till kulturelltoch utbildningsmässigt eftersatta grupper. En fördelning av bidraget mellanstudieförbunden enbart grundat pä redovisade kostnader främjar inte en sådanutveckling. MoUonärerna föreslår därför att arrangemang som anordnats isamverkan med medlemsorganisation eller annan organisation som studieförbundetstadigvarande samarbetar med ges en större vikt vid bidragsfördelningen.Motsvarande bör gälla arrangemang i glesbygd eller i samverkan med handikapp-eller invandrar-organisation. bör enligt motionen ges iuppdrag att KrU 1980/81:6 y 3 utformabidragsregler i enlighet med de i motionen anförda synpunkterna. Yrkande 4 imofionen innebär att som sin mening skall ge regeringen fill kännavad i mofionen anförts om principerna för fördelning av anslagsposten Bidragtill kulturverksamhet i folkbildningen m. m. Vadsom anförts i mofionen har inte övertygat utskottet om att de av motionärernaantydda fördelningsgrunderna skulle ge ett för bidragssyftet värdefullareresultat än en fördelning enligt de i propositionen angivna principerna.Utskottet vill också framhålla att vad som sägs i propositionen ger utrymmeför en viss flexibilitet. Mellan studieförbunden bör fördelningen sålunda ske"med hänsyn" till vissa tidigare kostnader, medan det i fråga omfördelningen inom förbunden anges att en fördelning i proportion till tidigareutgifter skall vara "huvudprincip". Utskottet anser inte attriksdagen bör göra det i motion 2049 yrkande 4 angivna uttalandet. Ipropositionen uttalas att bidragsgivningen bör grundas pä de faktiskakostnaderna. Detta förutsätter avgränsningar dels i fråga om vilkakultur-akfiviteter som innefattas, dels i fråga om vilka kostnadsfaktorer somfår räknas in. Utskottet har ingen erinran mot att vissa faktiska kostnader fårutgöra bidragsunderlag och inte heller mot vad i propositionen anförts omavgränsning av aktiviteter resp. kostnader. Utskottet ansluter sig till förslageti propositionen att bidrag för varje program eller projekt normalt bör utgå medhögst av bidragsunderlaget med möjlighet till bidrag i fråga omprogram och projekt som genomförs i stödområdena 3-6 eller som riktar sig tillhandikappade eller invandrare. Utskottetvill i anslutning till det nu sagda framhålla vikten av att bidragsreglernablir enkla och inte alltför detaljerade. De bör utformas så atthandläggningsordningen blir smidig och med beaktande av den på fleraställen i propositionen framförda synpunkten att bidragsmottagarna inom givnaramar bör ha stor frihet att själva bestämma hur mottagna bidrag skallanvändas. Ifråga om ansvaret för tillsynen av de statliga bidragen till folkbildningenbetonas i propositionen att det finns fördelar och nackdelar med att ha dettaansvar samlat hos en myndighet resp. med att ha det delat mellan tvåmyndigheter. I propositionen förordas det senare alternativet. Skolöverstyrelsenföreslås bli tillsynsmyndighet för det statliga stödet till studiecirkelverksamhetenoch för de bidrag som i huvudsak är ämnade att stödja denna, medan statenskulturråd föreslås bli tillsynsmyndighet för det nya bidraget tillkulturverksamhet i folkbildningen m. m. I propositionen uttalas att dennaståndpunkt innebär en markering av att folkbildningen befinner sig i skärningspunktenmellan utbildningspolitik och kulturpolitik. Som särskilt betydelsefulltframhålls att får ett eget klart angivet ansvar för en viktig delav folkbildningen. Utskottet vill i detta sammanhang nämna att det enligtutskottets mening finns anledning att överväga om anslagspostenKulturverksamhet i folkbildningen m.m. bör skiljas ut till ett självständigtanslag. I mofion 2065 av HansNyhage m.fl. (m) förordas att tillsynsansvaret KrU1980/81:6 y 4 knyts till en och inte till två myndigheter. a. framhållit att det i propositionen föreslagits en ännu starkareintegration mellan studiecirkelverksamheten och den hittillsvarandekulturprogramverksamheten än vad folkbildningsutredningen tänkte sig. Imotionen har också framhållits att huvuddelen av de aktiviteter som avsesinrymda inom begreppet kulturverksamhet i folkbildningen m.m. ingår i denhittillsvarande cirkelverksamheten. Med endast en tillsynsmyndighet kommer manenligt motionärerna att utan tvekan få bättre överblick över den samladeverksamheten och dämtöver säkerligen en administrativt och ekonomisktfördelaktigare organisation. Utskottet vill för egen del framhålla att den verksamhetsom avses få stöd ur nu ifrågavarande anslagspost naturligt ligger inomkulturrådets verksamhetsområde och att det för rådet är värdefullt att fä enöverblick över densamma. Utskottet vill också betona värdet - även sett frånriksdagens synpunkt av en samlad överblick över de totala insatserna påkulturområdet. Det begränsade merarbete som en fördelning av tillsynsuppgiftenpå tvä myndigheter kan föranleda anser utskottet inte utgöra tillräckliga skälmot en sådan uppdelning. Utskottet ansluter sig därför i fråga om tillsynsansvarettill den uppfattning som uttalats i propositionen. Utskottet avstyrker alltsåmotion 2065. Utskottet vill i detta sammanhang betona vikten av atttillsynsmyndigheten noga följer utvecklingen av nu ifrågavarandekulturverksamhet inom folkbildningen. Det finns anledning att därvid bl. a.uppmärksamma eventuella effekter både i fråga om kulturarbetarnasarbetsmarknad och i fråga om den kommunala bidragsgivningen. Vad som anförts och föreslagits i proposition 127 och demed anledning av denna väckta motionerna 2030, 2043, 2049 samt 2063 2067 harinte gett kulturutskottet anledning till andra uttalanden än som framgår av detföregående. Sammanfattningsvis får utskottet tillstyrka mom. 1, 2 och 5 samt såvitt gäller kultumtskottets verksamhetsområde mom. 10 och 11 i hemställan iavsnitt 9 i propositionen ävensom anvisande av 70 milj. kr. till bidrag tillkulturverksamhet i folkbildningen m. m. Utskottet avstyrker motionerna 2049yrkande 4 och 2065. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). KrU1980/81:6 y 5 Principerna för fördelning av bidrag tillkulturverksamhet i folkbild ningen m.m. , , , , , och Ing-MarieHansson (alla s) anför följande. Vi delar den i motion 2049 uttalade uppfattningen attbidraget till kulturverksamhet inom folkbildningen m. m. liksomfolkbildningsstödet i dess helhet bör användas så att det främjar en verksamhetsom stärker folkrörelsernas arbete och vänder sig till kulturellt ochutbildningsmässigt eftersatta gmpper. Denna synpunkt bör vara avgörande närdet gäller att fördela bidraget mellan studieförbunden. Fördelningen bör därförinte, som föreslagits i propositionen och tillstyrkts av utskottet, grundasenbart på redovisade kostnader. Vi tillstyrker motionärernas förslag attarrangemang som anordnats i samverkan med medlemsorganisation eller annanorganisafion som studieförbundet stadigvarande samarbetar med bör ges en störrevikt vid bidragsfördelningen. Motsvarande bör gälla arrangemang i glesbygdeller i samverkan med handikapp- eller invandrarorganisation. Blivandebidragsregler bör utformas i enlighet med dessa synpunkter. Vad vi nu anförtinnebär att vi instämmer i de synpunkter som i denna fråga anförts i motion2049. Vi anser därför att bör bifalla yrkande 4 i denna motion. , ochElisabeth (alla m) anför följande. Ett av huvudsyftena med det nya bidraget Kulturverksamheti folkbildningen m.m. är att möjliggöra en integration mellan cirkelstudieroch andra aktiviteter, t. ex. förberedande av en utställning, ett musikarrangemang,en teaterföreställning, en bygdebeskrivning etc. Åven eljest skall ett närasamspel mellan cirkelstudier och kulturverksamhet kunna äga mm. Mot denbakgrunden är det såväl administrativt som ekonomiskt olämpligt att två skildamyndigheter har att utforma föreskrifter, ge råd, utöva kontroll och i övrigthantera det statliga stödet. bör därför ges det samladetillsynsansvaret för folkbildningen. Vi anser således att bör bifallamotion 2065. aktualiserar även frågan om anslagspostenKulturverksamhet i folkbildningen m.m. bör skiljas ut till ett särskiltanslag. Enligt vår uppfattning bör detta ej tas upp till prövning innanerfarenhet har vunnits av den faktiska belastningen pä denna anslagspost resp.anslagsposten för studiecirkelverksamhet. Eventuellt behövlig omfördelning mellandessa anslagsposter skulle kunna försväras av en uppdelning i skilda anslag.