yttr · G405AU1 · 1980-12-31 00:00:00 — yttrande 1980/81:1 y över motioner om åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten Genom beslut harjustitieutskottet hemställt om arbetsmarknadsutskottets yttrande övermotionerna 1979/80:1120 av m. fl. och 1979/80:1864 av m.fl. om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten jämte inkomna remissyttrandenhäröver, allt såvitt avser arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. har inte funnit skäl till någotsärskilt uttalande med anledning av vpk-motionen. Den socialdemokratiska motionen innehåller en katalog avåtgärder som regeringen anses böra vidta som ett led i bekämpandet av denekonomiska brottsligheten. Arbetsmarknadsutskollel tar i det följande upp tvåav dessa åtgärder, nämligen punkt 4 om ökad kontroll av förelag som fårstatligt stöd och punkt 7 om åtgärder mot s. k. grå arbetskraft. Kontroll av företag som får statligt stöd Motionärerna har inte pekat pånågra särskilda typer av stöd men utskottet har behandlat motionen medutgångspunkt i vissa stödformer av arbetsmarknads- och regionalpolitiskt slagsom faller inom utskottets beredningsområde. Motionärerna begär organisatoriska insatser och förslaglill lagstiftning som innebär en bättre samhällelig kontroll i företag som fårlån eller bidrag från staten. I motionen anförs bl. Näringslivet har under de senasteåren i allt högre grad tagit i anspråk lån och bidrag från staten. Det ärsjälvfallet angeläget att dessa medel kommer lill användning på bästa sätt ochinte missbrukas. För att kontrollera detta bör staten kunna uppställa somvillkor för lån eller bidrag att den får all erforderlig insyn i detunderstödda företagets verksamhet, om statens insatser är av denstorleksordning att en sådan kontroll är motiverad. I vissa fall bör staten utsestyrelseledamot och/eller revisor för företaget. Vissa stödformer inom arbetstnarknads- ochregionalpolitiken Förordningen om regionalpolitisktstöd (1979:632) innehåller regler som syftar till att tillgodose samhälletskrav på insyn i och kontroll av företag som beviljats lokaliseringsstöd. Densom får stöd har således skyldighet att 1980/81. AU1980/81:1 y AU1980/81:1 y 2 regelbundet utan anmaning lämna redovisning för verksamhetenoch att meddela förestående förändringar som väsentligt påverkar förelaget,exempelvis äganderätlsförändriiigar, nedläggningar och överlåtelser avviktigare tillgångar. Företagel skall också bereda kontrollorganen tillfällealt granska verksamheten. I förordningen har dessutom stadgals att förelag somär aktiebolag eller ekonomisk förening till sin redovisning skall foga enrapport som visar förelagets utveckling och alt villkoren för stödet haruppfyllts. Av rapporten skall framgå att de fackliga organisationerna vidföretaget har beretts tillfälle alt yttra sig över lämnade uppgifter. Rapportenskall slutligen granskas och bestyrkas av företagels revisorer. Dessa skall ominte särskilda skäl föreligger vara auktoriserade eller godkända. I förordningenfinns också regler som möjliggör alt beviljat stöd återkrävs resp. sägs upptill omedelbar betalning. Ansvaret för den rutinmässiga uppföljningen avlokaliseringsstöd åvilar i första hand den regionala utvecklingsfonden. Beslutom särskilda åtgärder för att bevaka statens fordringar skall fattas avlänsstyrelsen eller av . Inom regeringens kansli harinrättats en särskild expertgrupp (EFSU) med uppgift alt samordna uppföljningenoch bevakningen av statens fordringar i företag som fått statligt stöd.Arbetet inom gruppen har primärt blivit inriktat på utredningsuppdrag i sambandmed enskilda obeståndsärenden. Fördel statliga stödet till arbetsmarknadsutbildningiföretag, som kan utgå i ett flertal former, utgör uppföljningen i huvudsak enkontroll av att utbildningen sker i överensstämmelse med godkänd läroplan.Kontrollen baseras på regelbundna rapporter från företaget om utbildningensomfattning. 1 samband med att stödet beviljas skall också två tillsynsmänutses, en som representerar arbetsförmedlingen och en som representerar denberörda fackliga organisationen. Dessa skall bl. a. minst en gång i månadenbesöka företaget för att se till att utbildningen genomförs enligt läroplanen.De skall också skriftligen rapportera sina iakttagelser till företagsledningenoch arbetsförmedlingen. LJtbetalning av stödet sker i efterskott. När det gäller sysselsättningsbidrag för äldre arbetskraftinom tekoindustrierna (äldreslödet) skall länsarbetsnämnderna, innan bidragetbetalas ut, kontrollera alt stödtagaren uppfyller förutsättningarna för stöd.Som underlag för den bedömningen används rapporter från företaget. Bidrag utgårendast om berörda arbetstagarorganisationer tillstyrker ansökan. Samma reglergällde för det nurnera avvecklade sysselsättningsbidraget till vissa förelagmed dominerande ställning på orten. Det tillfälliga nyrekryteringsbidragel utgick till förelagsom ökade antalet sysselsatta och somupprätthöll sysselsättningsökningen vid utgången av . För dennastödform har viss kontroll utövats genom att berörda arbetstagarorganisationereller företrädare för personalen haft till uppgift all yttra sig överansökningar om bidrag. AU1980/81:1 y 3 AMS och länsstyrelserna iVästerbottens och uppehåller sig vid den insyn som samhället hari företag som får regionalpolitiskt stöd. AMS uttalar sig dock inte om hursystemet fungerar. i anser att förordningom regionalpolitiskt stöd varit i kraft alltför för att kunnautvärderas och föreslår därför alt man avvaktar med ytterligarekontrollåtgärder. i anser att reglerna i och för sig ärtillräckliga men att det kan vara svårt för förelag och kontrollorgan att fåredovisning och uppföljning att fungera i praktiken. anser att det inte finns behov avlagändringar för att skapa ökad insyn i företagen. Samma mening har , som har uppfattningen att staten redan med nuvarandelagstiftning har goda möjligheter till insyn och granskning av det stöd som gestill förelagen. () vill ha en mer allsidigöversyn av området och en förutsättningslös prövning av olika tänkbarabrottsförebyggande åtgärder. Det statliga stödet till företaghar ökat kraftigt . Ett stort antal nya stödformer hartillkommit som stödbeloppen har blivit större. Utskottet har tidigare givit en redovisning av hurtillsynen bedrivs för elt antal stödformer inom regional- ocharbetsmarknadspolitiken. Ett karakteristiskt drag när det gäller kontrollen avatt stödförutsättningar uppfylls är att de fackliga organisationerna tilldelatsviktiga uppgifter för att förse myndigheterna med information. I den socialdemokratiska motionen krävs i punkt 4organisatoriska insatser och förslag till lagstiftning som innebär en bättresamhällelig insyn och kontroll i företag som får lån och bidrag från staten. 1vissa fall anser motionärerna att staten bör ha möjlighet att utsestyrelseledamot och/eller revisor i stödförelag. Utskottet delar motionärernas uppfattning att del ärangelägel alt man på olika sätt söker bekämpa missbruk av statligt ekonomisktstöd till företagen. Regler om uppföljning och kontroll finns också på olikaområden. När det gäller det regionalpolitiska stödet övervägdes dessa frågor isamband med alt tog ställning till stödverksamheten för dekommande fem budgetåren. En redovisning för regelsystemet har givits ovan. Ianslutning ttll motionärernas förslag att samhällets organ skall kunna utserevisorer och styrelserepresentanter i slödföretagen vill utskottet erinra omatt riksdagsbeslutet innebar att stödmoltagare skall granskas av revisor som iprincip skall vara auktoriserad eller godkänd. I detta sammanhang villutskottet också framhålla att om det bedöms som önskvärt i det enskilda 1* 1980/81. AU1980/81:1 y 4 fallet med en samhällsrepresenlant i stödföretagetsstyrelse är det möjligt att föreskriva detta som villkor för si:öd. Motsvarandeordning kan tillämpas för revisorer. Även om det inte finns några klara belägg för att det istörre omfattning skulle förekomma elt brottsligt utnyttjande av de häraktuella stödformerna vill utskottet inte bestrida alt del finns tecken somtyder på att en del stödformer överutnytljats, särskilt dåstödverksamheten haft stor omfattning. Orsaken till sådana missförhållandentorde i allmänhet vara otillräckliga resurser hos de kontrollerandemyndigheterna och/eller mindre lämpliga rutiner för kontroll. Elt annat problemhänger samman med de fackliga organisationernas kontrollfunktioner. Deltasystem har betydande fördelar med hänsyn till de fackliga organisationernaskännedom om de lokala förhållandena. Stundom kan emellertid en facklig konfliktuppstå mellan å ena sidan kontrolluppgiften och å andra sidan den fackliga uppgiftenatt bevaka medlemmarnas intresse av att sysselsättningen upprätthålls. Utskottet vill för sin del betona vikten av attmyndigheterna avdelar tillräckliga resurser för att kontrollera att företagenuppfyller de villkor som i olika fall uppställs för stöd. Denna aspekt ärsärskilt viktig då stödverksamheten expanderar till följd av konjunkturiäget. Utskottet är inte berett att föreslå några generellaåtgärder för skärpning av kontrollen av det statliga stödet men i anslutninglill vad tidigare anförts förutsätter utskottet att myndigheterna fortlöpandebevakar dessa frågor och tar till vara de möjligheter till förbättringar somfinns. och revisorer har också viktiga uppgifternär det gäller kontrollen. Ett exempel på en sådan insats är riksdagensrevisorers förslag 1980/81:6 som utskottet behandlar i sitt betänkande1980/81:8. 1 sammanhanget kan nämnas att regeringen tillsatt en utredning omeffekterna av industripolitisk stödverksamhet (Dir. 1979:112). Kominittén skalli huvudsak uppmärksamma de icke permanenta stödåtgärder som riktas lillenskilda företag och branscher. Med det anförda har utskottet behandlat den aktuella deleni motionen som i detta avsnitt inte bör leda till någon särskild framställninglill regeringen. 1 motionen behandlas också frågorom s. k. grå arbetskraft. Motionärerna anför härom. De fackliga organisationerna liarmöjlighet att genom sin vetorätt enligt medbestämmandelagen hindra företag frånatt använda entreprenörer, när sådan användning kan antas medföra åsidosättandeav lag. Denna möjlighet bör utnyttjas för att hindra att entreprenörer anlitassom åsidosätter sina. AU1980/81:1 y 5 skyldigheter att betala källskatt och sociala avgifter förde anställda eller vilkas verksamhet huvudsakligen består i olagaarbetsförmedling. De företag som anlitar entreprenörer och som tjänar pengar påatt svart arbetskraft används, bör göras i sista hand ansvariga för all skattoch sociala avgifter betalas för entreprenörernas anställda. Förslag med bl. a.denna innebörd redovisades i en departementspromemoria (Ds Fi1976:4). Förslag på grundval av promemorian bör föreläggas . Arbetsförmedlingslagen reglerarformerna för privat arbetsförmedling. All sådan verksamhet som bedrivs ivinstsyfte är förbjuden. Lagen omfattar all slags arbetsförmedling som bedrivsav andra än den offentliga förmedlingen. Under lagen inbegrips, enligt ensärskild bestämmelse, uthyrning av arbetskraft. Sådan verksamhet jämställsalltså med arbetsförmedling. Brott mot arbetsförmedlingslagen är straffbelagt. Den somutan tillstånd bedriver arbetsförmedling i förvärvssyfte kan straffas med bötereller fängelse . Även den som bereder arbete åt någon efteranvisning från olaga arbetsförmedling kan straffas med böter eller fängelse ihögst . Del sagda innebär alt det är förenat med straffansvar såvälatt hyra ut arbetskraft som att engagera sådan arbetskraft i en vissverksamhet. Medbestämmandelagen (38-40 §§) gerde fackliga organisationerna som är bundna av kollektivavtal på en arbetsplatsinflytande när det gäller att engagera arbetskraft genom entreprenaderoch/eller inhyrning av arbetskraft. Syftet med dessa regler är att komma åtanvändningen av s. k. grå arbetskraft. En arbetsgivare är skyldig att - innanhan beslutar att utföra visst arbete på arbetsplatsen med arbetskraft som intehar anställning där-på eget initiativ förhandla med vederbörandearbetstagarorganisation. Genom denna s. k. primära förhandlingsskyldighet haren garanti skapats för att arbetstagarsidan på förhand får kännedom om ochmöjlighet att påverka ett tilltänkt beslut. Bestämmelsen om primär förhandlinggäller inte vid tillfälliga arbeten eller för arbeten som traditionellt inomföretaget brukar utföras på entreprenad. I brådskande fall, om det föreliggersynnerliga skäl, kan arbetsgivaren undanlagsvis få besluta om en entreprenadtrots att förhandlingsskyldigheten inte fullgjorts. Om en aktuell entreprenadeller annat liknande avtal kan antas medföra åsidosättande av lag ellerkollektivavtal eller på annat sätt skulle strida mot vad som är godtaget inomparternas avtalsområde, så kan vederbörande centrala fackliga organisationförbjuda att avtalet kommer till stånd eller verkställs (facklig vetorätt). AU1980/81:1 y 6 arbetstagarorganisationen saknar fog för sin ståndpunkt,dvs. insett eller bort inse att förutsättningar för fackligt veto saknas,gäller ej vetot. En arbetsgivare har på vanligt sätt möjlighet att få frågan omett veto bedömd i arbetsdomstolen. Ansvar för skatt vid entreprenad (Ds Fi 1976:4) 1 denna promemoria har förslaglagts fram om en lag om särskilt uppdragsgivaransvar för skatt m. m. Lagenavses tillämpas när en rörelseidkare har uppdragit ål någon, som inte äranställd hos honom, alt för hans räkning ulföra arbete i hans rörelse.Förslaget innehåller dels generella regler, dels regler för uppdrag på varvs-,anläggnings- och byggnadsområdena. De generella reglerna innebär i första hand en skyldighetför uppdragsgivaren att lämna kontrolluppgift om uppdrag för vilka han underen redovisningsperiod har lämnat ersättning med mer än 5 000 kr.Åsidosätts denna skyldighet föreslås uppdragsgivaren tillsammans meduppdragstagaren bli ansvarig för preliminär A-skatt och arbetsgivareavgiftersom belöper på lön till anställda hos uppdragstagaren för arbete hosuppdragsgivaren. De särskilda reglerna för varvs-, byggnads- ochanläggningsområdena innebär i första hand att uppdragsgivaren åläggs eltobligatoriskt solidariskt ansvar med uppdragstagaren för skatt och arbetsgivaravgifterpå lön till sådana anställda hos uppdragstagaren som ulfört arbetet hosuppdragstagaren. Vid remissbehandlingen av promemorians förslag framkom i stort sett var ense om att särskilda åtgärder behövs för att maneffektivt skall kunna motarbeta missförhållandena med den grå arbetskraften.När det gäller val av metoder var remissinstansernas åsikter däremot delade.Sålunda kritiserades såväl förslaget om rörelseidkarens uppgiftsskyldighet somde föreslagna särskilda bestämmelserna på varvs-, byggnads- och anläggningsområdena. Den grå arbetskraften och skattekontrollen (Ds B 1980:10) Mot bakgrund av den kritik somriktats mot den tidigare redovisade promemorian har försök gjorts att på andravägar komma lill rätta med det aktuella problemet. Ett försök i den riktningenhar redovisats i departementspromemorian (Ds 1980:10) Den grå arbetskraftenoch skattekontrollen. 1 promemorian presenteras ett lagförslag som går ut påalt försvära utnyttjandet av grå arbetskraft inom sådana områden där problemenär särskilt stora med avseende på skatteundandragande och illegal konkurrens AU1980/81:1 y 7 för de seriösa företagen. Uppdragsgivaren skall således,innan han betalar ut ersättning för ett uppdrag, la reda på om uppdragstagarenär registrerad till mervärdeskatt. Om denne inte kan styrka att han ärregistrerad skall uppdragsgivaren innehålla av ersättningen. Det avdragnabeloppet skall redovisas och betalas till uppbördsmyndigheterna. a. praktiskt taget alla slags arbeten som en fastighetsägare kanuppdra åt någon att utföra på sin mark eller sina byggnader eller andraanläggningar. En kontroll- och uppgiftsskyldighet får också denuppdragsgivare som på sin arbetsplats och som ett led i sin rörelse låter enuppdragstagare utföra elt arbete åt sig. Promemorian har remissbehandlats och är f. n. underberedning i . En arbetsgrupp under det nordiskaarbetsmarknadsutskottet (NAUT) presenterade 1978 i rapporten ochentreprenadföretag arbetskraft (NU A 1978:5) vissa förslag till åtgärdersom kan vidtas nationellt för att komma till rätta med den grå arbetskraften.Som exempel på lämpliga åtgärder nämns skärpta straff, möjlighet att beivrafortsatt brottslig verksamhet med vitessanktion samt bättre kontrollsystem såatt myndigheterna får ökade möjligheter att upptäcka och utreda de enskildafallen. Arbetsgruppens arbete fortsätter med uppgiften att bl. a.finna praktiska lösningar för att genomföra de redovisade förslagen. i Malmöhuslän, överåklagaren i , TCO och brottsförebyggande rådet (BRA)instämmer med motionärerna. Överåklagaren har i huvudsak inte någonting atterinra mot förslaget men påpekar att det är av stor vikt alt inleuppgiftsskyldighel föreläggs, som överstiger kontrollmyndighetens möjlighet attbearbeta inkommet material. Överåklagaren i anser att förslagen i Ds Fi1976:4 med något undantag inte kan läggas till grund förlagstiftning. a. påpekas att man bortsett från det stora antalet utländskaentreprenadföretag och att problemet med undantagande av mervärdeskatt heltlämnats åt sidan. Överåklagaren pekar också på avsaknaden av kontrollresurser. () stöder tankegångarna bakom Ds Fi1976:4 men anser att syftet bör kunna vinnas genom mer begränsade och uradministrativ synpunkt enklare former för uppgiftsskyldighel. Frågan bör enligtRSV utredas ytterligare. Länsåklagarenför speciella mål, , anser alt förslaget AU1980/81:1 y 8 (Ds Fi 1976:4) är slarkt begränsat och enbart gällervarven och större beställningar. En utbredd marknad med små entreprenörerfaller utanför. Riksåklagaren rekommenderar av olika skäl vissförsiktighet med reformens genomförande. Han vill alt effekten av redangenomförda reformer skall avvaktas. och avstyrker med kraftförslaget i Ds Fi 1976:4. Benämningen grå arbetskraft brukaranvändas i samband med verksamhet som innebär att en arbetsgivare knyterarbetskraft till sig genom avtal som formellt ges formen av entreprenad elleruppdrag trots alt det i själva verket är fråga om ett anställningsförhållande. Grå verksamhet kan gälla enstaka personer men är oftaorganiserad i stor skala genom att ett "entreprenadföretag" hyr utarbetskraft. Drivfjädrarna bakom den grå verksamheten är av ekonomiskt slag.Den som hyr ut arbetskraft kan göra en direkt förtjänst på förmedlingsarbetet.Sådan verksamhet står i strid med arbetsförmedlingslagen. Den grå verksamheteninnebär dessutom ofta att skatter och avgifter undandras det allmänna. Manredovisar inte preliminärskatt, kamouflerar löner som traktamenten etc. Ensvårighet att komma ål den grå verksamheten är att den ofta är organiserad såatt alla inblandade parter gör ekonomiska vinster på del allmännas bekostnad. Utskottet delar helt motionärernas uppfattning att det ärangeläget att man söker komma till rätta med det problem som den gråarbetskraften utgör. Företeelsen är osund och har många nackdelar. Skatter ochavgifter undandras samhället, seriösa företag hamnar i en orimligkonkurrenssituation, den sociala tryggheten eftersatts för arbetstagarna,svårigheter föreligger att bedriva effektivt skyddsarbete, facklig splittringkan uppstå på arbetsplatsen, arbetsmarknadspolitiken försvåras genomuppdelningen på en legal och en illegal arbetsmarknad, etc. har olika åtgärder vidtagits mot den gråarbetskraften. a. har arbetsförmedlingslagen skärpts och straff införtsäven för den som utnyttjar grå arbetskraft. Ett annat försök alt stävjaverksamheten är de reglerom facklig vetorätt ni. m. som finns i medbestämmandelagen.Det har emellertid visat sig alt man inte kan lösa problemen enbart genom dessainsatser. Såsom motionärerna funnit är det nödvändigt att angripa problemengenom åtgärder på skattesidan. Ett förslag i den riktningen finns i promemorianDs Fi 1976:4. Det förslaget vill motionärerna ha förverkligat. Efter detmotionen väcktes har emellertid publicerats en ny promemoria på grundval av bl.a. remissutfallet över Ds Fi 1976:4. Den nya promemorian, (DsB 1980:10) Den gråarbetskraften och skattekontrollen, har remissbehandlats och f. n. pågårarbete med att sammanställa remissmaterialet. AU1980/81:1 y 9 Utskottet utgår från att förslag på grundval av gjordautredningar kommer att föreläggas . Med hänvisning till detarbete som sålunda bedrivs finns det inte skäl att föreslå någon åtgärd pågrund av motionen i den nu behandlade delen. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(). (), (), (),(), (), (), ()och (). Kontroll av företag som får statligt stöd , ,, , , och Nils-OlofGrönhagen (alla s) anser alt den del av utskottets yttrande som börjar på s. 3med "Utskottet delar" och slutar på s. 4 med "tillregeringen" bort ha följande lydelse; Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att man på olika sätt försöker bekämpa missbruk av statligtekonomiskt stöd lill företagen. Reglerom uppföljning och kontroll finns ocksåpå olika områden. Trots detta har det otvivelaktigt visat sig att vissastödformer har missbrukats eller överutnyttjats, särskilt dåstödverksamheten haft stor omfattning. Att det i vissa fall varit ett rentbrottsligt förfarande står också klart. För att komma till rätta med problemen är det sommotionärerna säger nödvändigt med skärpta bestämmelser och bättre organiseradekontrollsystem. Utskottet instämmer därför i motionärernas krav att reglerskall införas som ger samhället insyn i stödföretagen genom möjlighet att utserepresentanter i styrelser och/eller revisorer. Regeringen bör ta uppdenna fråga. Dessutom bör regeringen göra en allmän översyn av systemen förkontroll i syfte att uppnå bättre administrativa förutsättningar att övervakaatt företagen följer givna föreskrifter. Vad utskottet under denna punkt anförti anslutning till motionen bör regeringen underrättas om.