yttr · G405KU6 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:6 y övermotion 1980/81:1985 med anledning av proposition 1980/81:107 om den statliga skoladministrationenm. har anhållit omkonstitutionsutskottets yttrande över modon 1980/81: 1985 yrkande 1 som väcktsmed anledning av proposition 1980/81:107 om den statliga skoladministrationenm. I motionsyrkandet hemställs att nu beslutar göra ettprinciputtalande av innebörd att grunderna för regeringens förslag omsammansättning av ämbetsverks styrelse inte godkänns. I proposition 1980/81:107 hemställs bl. a. attriksdagen skall godkänna vissa riktlinjer för ()organisation. När det gäller innebär förslaget attstyrelsen utöver generaldirektören och överdirektören skall bestå av femledamöter för riksdagspartierna samt en representant för vardera kommunernaoch landstingskommunerna. Övriga intressen som f. n. är representerade i SÖ:sstyrelse skulle enligt förslaget komma att sakna särskild representation.Föredragande statsrådet anför i sin motivering bl. a. att det är omöjligt atti en verksstyrelse av hanterbar storlek samla representation för alla de intressen- myndigheter, organisationer och andra grupperingar i samhället -som på etteller annat sätt berörs av SÖ:s verksamhet. Enligt statsrådet är enstyrelserepresentation inte heller den lämpligaste formen för en samverkanmellan ämbetsverket och skilda samhällsintressen. Verksstyrelsens främstauppgift är enligt statsrådet att företräda verket och därigenom helautbildningsverksamhetens intressen och åsikter, vilket enligt hennes uppfattningstarkt begränsar utrymmet för olika partsintressen i styrelsen. I likhet med deutredningar som ligger till grund för propositionen anser statsrådet att enintresserepresentation i bör fullgöras av företrädare för storagrupper av medborgare och vida sektorer av samhällslivet. Hon anser det därförvara naturligt att styrelsen innehåller representanter förriksdagspartierna. Vidare bör enligt statsrådet kommunerna ochlandstingskommunerna i egenskap av huvudmän för utbildningen samtverksledningen vara företrädda i styrelsen. I motionen av m. fl. (s) diskuteras motbakgrund av ämbetsverkens självständiga ställning i det svenska samhälletförslaget till ändrad 1 1980181. KU1980/81:6 y KU1980/81:6 y 2 sammansättning av SÖ;s styrelse. Enligt motionärernasuddar förslaget ut den rådande gränsdragningen mellan politiskt fattade beslutoch verkställigheten av dessa. Det ansvariga statsrådet skulle på denpolitiska vägen kunna ge sådana riktlinjer för verkets arbete som intevarit möjligt. Motionärerna anser det anmärkningsvärt att föredragandestatsrådet i sina konkreta förslag överger sin principiella inställning omvilken kompetensfördelning som skall råda mellan den politiska och denadministrativa nivån. Genom sitt förslag om en politiskt sammansattverksstyrelse förs enligt motionärerna den politiska nivån in i verkställighetenav de politiskt fattade besluten på ett sätt som har varit främmandeför svensk förvaltningstradition. Motionärerna anför vidare att det, om politisktsammansatta verksstyrelser skall införas i förvaltningen, också bör övervägasatt skifta majoritet i styrelsen i enlighet med valutslagen. Lekmannastyrelsermed ett dominerande politikerinflytande bör vara så sammansatta att de speglarpartifördelningen vid riksdagsvalen. Ett sådant system innebär enligtmotionärerna ett stort antal personbyten i samband med valen, vilket inteskulle befrämja effektivitet och sakkunskap inom verken. I stället skulle renapolitiska bevekelsegrunder komma att fälla avgörandet vid beslutstillfällena. I motionen påpekas att det med något undantag, t. ex. rikspolisstyrelsendär behovet av politisk kontroll av verksamheten är särskilt motiverat, saknasrent politiskt sammansatta styrelser i de svenska ämbetsverken. Inslag avpolitiska företrädare är däremot vanligt. Enligt motionärerna förs regeringensförslag fram utan att några principiella motiv anförs för en ändradsammansättning av verkens styrelser som dessa frågor f. n. är föremålför behandling i förvaltningsutredningen (B 1977: I). Ett ställningstagande avdetta slag bör enligt motionärerna inte ske utan en ingående behandling av hurverksstyrelser av olika karaktär bör vara sammansatta. Lekmannastyrelser finns i detstora flertalet av de centrala ämbetsverken. Ledamöterna utses av regeringen. Beträffande inslaget av valda förtroendemän i dessastyrelser framgår följande av en undersökning som utskottet gjorde (seKU 1977/ 78:8). I 51 av de 66 lekmannastyrelser som då fanns ingick minst enriksdagsledamot eller kommunalpolitiker. I fyra styrelser utgjordes inslagetav valda förtroendemän av endast kommunalpolitiker och i 37 av endastriksdagsledamöter. I de återstående tio styrelserna ingick såvälriksdagsledamöter som kommunalpolitiker. Det totala antalet lekmän iämbetsverkens styrelser uppgick till 454. Av dessa var 110 riksdagsledamöteroch 22 kommunalpolitiker. Endast i styrelserna för två myndigheter KU 1980/81:6 y 3 -och statens lantmäteriverk - var samtliga lekmanna-ledamötervalda förtroendemän. I nio andra styrelser var de valda förtroendemännen imajoritet, och i tre styrelser utgjorde de hälften av antaletlekmannaledamöter. Resterande 37 styrelser hade alltså ett inslag av förtroendemänsom uppgick till mindre än lekmannaledamöter. Vidarekan nämnas att länsstyrelsernas styrelser förutom landshövdingen består av 14ledamöter vilka samtliga väljs av landstingen. har genom tilläggsdirektivden (Dir 1979:33) fått i uppdrag att kartlägga de förändringar somskett i den statliga förvaltningens organisation - bl. a. genom inrättandet avlekmannastyrelser - och att mot bakgrund härav beskriva och analysera nurådande förhållanden och problem i relationerna mellan regering, riksdag ochförvaltningsmyndigheter. Initiativ till uppdraget hade tagits av påförslag av utskottet (KU 1977/78: 38). Resultatet av förvaltningsutredningensarbete i dessa delar beräknas föreligga i ett slutbetänkande före utgången avår 1981. Vid 1975/behandlades en motion avBirgitta () om sammansättningen av statliga myndigheters styrelser.Enligt motionären borde statliga myndigheter företräda alla medborgaresintressen. Det var därför, anförde motionåren, olämpligt att representanter förpartsintressen ingick i myndigheternas styrelser. I motionen begärdes en översyni detta avseende. I sitt enhälliga och av godkända betänkandeföreslog utskottet (KU 1975/76: 13) att motionen skulle avslås. Utskottetanförde därvid bl. a. följande: Genom lekmannastyrelserna har nya vägar öppnats förett ökat medborgarinflytande över förvaltningsverksamheten. Systemet har ocksågett ökade möjligheter för bl. a. samordning mellan verk med närbesläktadeuppgifter och för tillvaratagande av den sakkunskap och erfarenhet som finnsinom de organisationer och samhällsintressen som berörs av en viss myndighetsbeslut. Hurenskilda myndigheters styrelser bör vara sammansatta kan inte avgöras generellt.Enligt utskottets mening bör denna fråga som avgöras från fall tillfall med beaktande av myndigheternas uppgifter och verksamhetens inriktning.Självfallet är det av vikt att styrelserna får en så allsidig sammansättningsom möjligt. Utskottet kan med hänvisning till det anförda inte biträdamotionsyrkandet. KU1980/81:6 y 4 I motionen hemställs att riksdagenbeslutar göra ett principuttalande av innebörd att grunderna för regeringens förslagom sammansättning av ämbetsverks styrelse inte godkänns. Motionärerna pekar påproblem som politiskt sammansatta styrelser kan leda till när det gällerförhållandet mellan ämbetsverken och regeringen. Utskottet konstaterar att några allmänna principer försammansättningen av lekmannastyrelser inte har formulerats i den nu aktuellapropositionen om den statliga skoladministrationen m.m. eller tidigare i annatsammanhang. Regeringen får därför i det enskilda fallet - ofta efter det attgrunderna fastställts av - avgöra hur ett ämbetsverks styrelse medhänsyn till verkets uppgifter bör vara sammansatt. Utskottet vill liksommotionärerna erinra om att en närmare belysning av dessa frågor sker iförvaltningsutredningen. Utskottet anser att något principiellt uttalande omsammansättningen av ämbetsverks styrelser inte bör göras innan resultatet avförvaltningsutredningens arbete föreligger. Motionsyrkandet kan följaktligeninte tillstyrkas. Närvarande: (), (),(), (), (), Per (),(), (), (), GunnarBiörck i (m), (), (), (), () och (). av , , ,, , och (allas) vilka ansett att sista stycket i utskottets yttrande bort ha följandelydelse: Propositionens förslag till ändrad sammansättning av SÖ:sstyrelse innebär en principiell avvikelse från vad som gällt.Förslaget läggs fram som förvaltningsutredningen behandlar olikafrågor med anknytning till lekmannastyrelsers sammansättning. mening bör resultatet av detta utredningsarbete avvaktas innan sågenomgripande förändringar i ett stort ämbetsverks styrelse som det här ärfråga om genomförs. Utskottet anser det också väsentligt att understryka attregeringens förslag i propositionen om den statliga skoladministrationen m. m.inte bör få utgöra en mall för framtida beslut om sammansättningen avämbetsverks styrelser. Utskottet tillstyrker med hänsyn härtill bifall tillmotionsyrkandet.