ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
yttr · G405AU2 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:2 y över proposition 1979/80:138 om åtgärder förförsörjningsberedskapen på textilfiber- och bomullsgarnsområdena har berettarbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över den till proposition1979/80:138 om åtgärder för försörjningsberedskapen på textilfiber- ochbomullsgarnsområdena fogade bilagan 2.1 den bilagan föreslås vissa stödåtgärdervid , som bedriver lextilfiber-tillverkning.Arbetsmarknadsutskottet får med anledning härav anföra följande. I den nämnda bilagan till propositionen föreslårregeringen efter föredragning av statsrådet att skall 1. lill Särskilt sysselsättningsbidrag till Svenska RayonAB på tilläggsbud get 1 till statsbudgeten för /81 anvisa ett reservationsanslagav . 2. i övrigt godkänna de i propositionsbilagan förordadegrunderna för omstruktureringsbidrag m. m. till . De allmänna förutsättningarna för förslagen redovisas ipropositionens bilaga 1. Av den bilagan framgår att verksamheten vid skall omstruktureras för att säkra en fortsalt drift av företagetåtminstone . Åtgärderna leder lill att personalstyrkan vidförelagets anläggningar i i minskas. Mot den bakgrunden föreslås i den nu aktuella bilagan 2att skall beviljas ett särskilt sysselsättningsbidrag om 10milj. till vissa personalkostnader i samband med omstruktureringen.Kostnaderna skall redovisas för regeringen i särskild ordning. Bidragetmotiveras med att företaget har gått med på att dröja med åtgärder för allgenomföra personalminskningen. Av bidragsbeloppet beräknas 5 milj. kr. falla påinnevarande budgetår. Det föreslagna nya reservationsanslaget är avsett attläcka den bidragskoslnaden. Återstående bidragskostnad väntas falla /82. 1 övrigt föreslås i bilagan alt staten utfäster sig alllill och med fortsätta att betala ett bidrag motsvarande dettillfälliga sysselsättningsbidraget för äldre arbetskraft inomtekoindustrierna samt att arbetsmarknadsutbildning och flyttningsbidrag skallkunna beviljas anställda vid företaget även i de fall de inle berörs av varselom uppsägning. Den sistnämnda åtgärden innebär att de anställda kan få sådanaförmåner utan hinder av att de inte uppfyller arbetsmarknadskungörelsens arbelslöshelsvillkor,och den har 1 1980/81. AU1980/81:2 y AU1980/81:2y 2 tidigare praktiserats vid förelag som beviljades detnumera slopade tillfälliga sysselsättningsbidraget till företag med dominerandeställning på orten. Förslagen i propositionen utgåi, som nämnts, från alt detär nödvändigt att omstrukturera verksamheten vid för all denframtida försörjningsberedskapen i fråga om textilfibrer skall tryggas. 1 dettaläge är det angeläget att särskilda åtgärder vidtas för att lindra verkningarnaför den personal som härigenom blir övertalig. De i propositionens bilaga 2framlagda förslagen har denna inriktning. Från de synpunkter utskottet har allföreträda kan förslagen därför godtas. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(). (), (), (). (), (), (), () och ().
yttr · G405FöU6 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:6 y angåendevärnpliktsfrågor i proposition 1980/81:117 om utbildning för uppdrag i u-landm. beslöt att beredaförsvarsutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition 1980/81:117 omutbildning för uppdrag i u-land m. m. I propositionen föreslås att den nuvarande ettårigabiståndsutbildningen vid ersätts av två enterminskurser. Med denallmänna biståndsutbildningen avkortad till en termin är det inte möjligt attför värnpliktiga behålla denna utbildning som ett alternativ till militärgrundutbildning. För värnpliktiga som har beviljats vapenfri tjänst (vapenfriatjänstepliktiga) förordar föredragande statsrådet all enierminskursen under enförsöksperiod av får ingå som en del av deras utbildning. Försvarsutskottethar inte något att invända mot dessa förslag. Denlagstadgade tjänstgöringstiden för vapenfria tjänslepliktiga är minst 395 dagaroch högsl . Tjänstgöringen utgörs av grundutbildning ochrepetitionsutbildning. Huvudalternativet för den vapenfria tjänsten ärutbildning och tjänstgöring inom civilförsvaret (prop. 1977/78:159, FöU1977/78:28 s. 19, rskr 1977/78:371). Vapenfria som har antagits till denallmänna u-landskursen är, som uttalas i propositionen, skyldiga all genomgåbl. 46 veckors civilförsvarsutbildning. Härigenom möjliggörs krigsplacering och framtida repetitionsutbildninginom civilförsvaret. Utöverden allmänna u-landskursen och nämnda civilförsvarsutbildning har den vapenfrieatt fullgöra ytterligare grundutbildning i verksamhet som är betydelsefull församhället under beredskap och i krig. Enligt propositionen bör anställning iu-land som fredskårsdeltagare, volontär eller i därmed jämförbar tjänst fåtillgodoräknas som del av den vapenfria grundutbildningen. Som huvudregel förtillgodoräknande avses gälla alt u-landstjänstgöringen skall ha omfattat tvåår. Riksdagenhar vid åtskilliga tillfällen avslagit motionsförslag att biståndsarbeteutomlands skall öppnas som tjänstgöringsalternafiv för vapenfriatjänsteplikfiga (jfr FöU 1974:7, FöU 1975/76:23 och FöU 1977/ 78:28 s. 20).Försvarsutskottet har därvid påmint om att det finns viss möjlighet att i detenskilda fallet tillgodoräkna fältarbete utomlands som 1 1980/81. FöU1980/81:6 y FöU 1980/81:6 y 2 delav bistånds- och kalaslrofutbildning. Denna möjlighet är inte reglerad i lag.Utskottet har inte något att invända mot att den i propositionen angivnamöjligheten, som förutsätter prövning av regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer, skrivs in i lagen om vapenfri tjänst. Därvid böremellertid ikraftträdandet utan inskränkning ske vid viss lidpunkt.Bestämmelserna om ikraftträdande av den föreslagna lagen om ändring i lagen(1966:413) om vapenfri tjänst (prop. s. 4-5) bör därför enligt försvarsutskottetsmening ges följande lydelse: Denna lag träder i kraft . Förden som har antagits till bistånds- och katastrofutbildning före lagensikraftträdande gäller 2 § i den äldre lydelsen. har i övrigt inte något allerinra mot vad som anförs om värnpliktsfrågor i proposition 1980/81:117. Närvarande:Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), AxelAndersson (s), (), () och ().
yttr · G405JoU4 · 1980-12-31 00:00:00 — En någotstörre satsning på energiskogsodhng skulle dessutom ge ett välbehövligttillskott av arbetstillfällen. Utskottet utgår frän att de forskningsresultatfrån odling av energigrödor och den konkurrens med annan markanvändning som kanfinnas, beaktas vid anläggning av energiodhng. Vunna forskningsresultat börföljas upp i försöksanläggningar. Enhgt utskottets mening bör oljeersättningsfondeni förekommande fall ha möjlighet att lämna stöd till företag som bedömsintressanta från utvecklingssynpunkt. b.beträffande introduktion av alternativa drivmedel Den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjarmed "Utskottet vill framhålla" och på s. 14 slutar med "ochmotionerna" borde ha följande lydelse: Utskottetvill framhålla att det är angeläget att vi i fullföljer ettutvecklingsprogram för att på grundval av inhemska råvaror få fram ettmotorbränsle med ringa miljöpåverkan och till ett pris som kan konkurrera medbensinen. Etanol synes därvid f. n. ha de bästa förutsättningarna som ettalternativt motorbränsle, eftersom teknik finns tillgänglig för enproduktion ur inhemska råvaror. Etanol kan dessutom användas i en lägreinblandning i bensin utan kostsamma omställningar i distributionssystem ochfordon. Införandet av oblyad bensin underlättas vilket ur miljösynpunkt är ettframsteg. Med hänsyn till möjligheterna att på detta sätt uppnå en snabboljeersättning i transportsektorn med hjälp av inhemska förnybara råvarorförordar utskottet en satsning på utveckhng och införande av teknik förproduktion av etanol. 4.Börje och (båda fp) har avgivit avvikande mening iföljande fråga. Den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjarmed "Utskottet vill framhålla" och på s. 14 slutar med "ochmofionerna" borde ha följande lydelse; Utskottetvill framhålla att det är angeläget att vi i fullföljer ettutvecklingsprogram för att på grundval av inhemska råvaror få fram ettmotorbränsle med ringa miljöpåverkan och till ett pris som kan konkurrera medbensinen. Etanol synes därvid f. n. ha goda förutsättningar som ett alternativtmotorbränsle, eftersom teknik finns tillgänglig för en JoU 1980/81:4 y 21 produktionur inhemska råvaror. Etanol hksom även metanol kan användas i en lägreinblandning i bensin utan kostsamma omställningar i distributionssystem ochfordon. Införandet av oblyad bensin kommer därigenom att underlättas vilket urmiljösynpunkt är angeläget. Utskottet tar i detta sammanhang inte ställningtill de ohka förslag om metoder och lokalisering av skilda slagsutvecklingsprojekt som omnämns i propositionen och motionerna.
yttr · G405KrU1 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:1 y över motion om ändring av benämningen tillDalarnas län Genom beslut harcivilutskottet berett kulturutskottet tillfälle att yttra sig över motion1979/80:1505 om ändring av benämningen till . Kulturutskottetvill med anledning härav anföra följande. Utskottet har tidigare i yttrande till civilutskottetavstyrkt en motion med samma yrkande som det som föreligger (KrU 1977/78:2y). Utskottet framhöll därvid som sin uppfattning att det ligger ett betydandekulturellt värde i ett bibehållande av gamla namn på orter och områden, däriblandlänen. Namnen är en del av värt kulturarv som det är angeläget att slå vakt om.Utskottet ansåg att en namnändring inte bör genomföras utan ingåendeöverväganden och inte utan att önskemålet om en ändring bärs upp av en bredopinion med lokal förankring och därjämte kan ges en stark saklig motivering.Dessa synpunkter ansåg utskottet särskilt viktiga i fråga om ett namn med en såkulturhistorisk klang som . Den nu föreliggande motionen har med utförligamotiveringar avstyrkts av alla de myndigheter som avgivit yttranden tillcivilutskottet i ärendet. Vad som anförts i motionen har inte gett kulturutskottetanledning att ändra uppfattning i fråga om den föreslagna namnändringen.Utskottet föreslår därför att civilutskottet avstyrker motion 1979/80:1505. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (). (), (). (), (), (), AnnaElias.son (c). i Kumla (s), (). () och (). I 1980/81. KrU1980/81:1 y - -'"ckhol,
yttr · G405KrU5 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:5 y överproposition 1980/81:100 såvitt gäller vissa inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde gemensamma ändamål Genom beslut harutbildningsutskottet berett kulturutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1980/81: 100 bilaga 12. avsnitt H, Vissa inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde gemensamma ändamål. Kulturutskottethar inte funnit anledning till erinran mot regeringens förslag i fråga ombyggnadsarbeten inom verksamhetsområde samtinredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. såvitt deavser kulturändamål. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), ToreNilsson (m), (), (), (), IngridDiesen (m), (), (), (), LarsAhlmark (m), (), (), iKumla (s) och (). Tryckeri, 1981 I 1980/81. KrU1980/81:5 y
yttr · G405KU1 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:1 y över motion 1979/80:369 om användande av alkoholfrittnattvards- har den 9 oktober1980 beslutat bereda tillfälle att yttra sig öxermotionen 1979/80:369 av () och (). I motionenhemställs att hos regeringen begär en lagändring i 11 kapitlet i 1686års kyrkolag så att kyrkoråd får möjlighet att besluta om användande avalkoholfritt vin vid nattvardsfirande. anser sig inte böra i sak taställning till den i motion 1979/80:369 upptagna frågan. Utskottet begränsarsitt yttrande till att avse några frågeställningar av i huvudsaklagstiftningsteknisk eller eljest formell karaktär. Av ett utslag av regeringsrätten (regeringsrättens årsbok1961 s. 130) framgår att kyrkoråd inte äger befogenhet att besluta omanvändning av alkoholfritt nattvardsvin. Biskopsmötet har beslutat en rekommendationi fråga om nattvardsvin. Enligt rekommendationen kan alkoholfritt vin begagnasvid natt\ardsfirande. Rekommendationen utgår uppenbarligen från att det inteföreligger något hinder häremot i gällande kyrkolag. De grundläggande bestämmelserna om kyrkoråd finns i lagen(1961:436) om församlingsstyrelse. Denna lag är kommunallag och inte kyrkolag.1 lagen förutsätts i 43 S andra stycket att kyrkorådet har uppgifter som angesi siirskilda författningar. Frågan om beslutsbefogenheten beträffande nattvardsvinetsbeskaffenhet berör sakramentsförvaltningen. Den kan därmed ha betydelse förgränsdragningen mellan pastors och kyrkorådets ansvarsområden. tilläggas befogenhet att besluta i den angivna frågan, bör dettadärför göras genom lagbestämmelse, som är beslutad i den ordning som gäller förkyrkolag. Församlingsstyrelselagen bör enligt utskottets mening behålla sinkaraktär av ren kommunallag. Bestämmelser av kyrkolagskaraktär bör därför inteintas i församlingsstyrelselagen. Sådana bestämmelser bör i stället få sinplats i speciallagar, som antas i den ordning som är stadgad för kyrkolag.Detta har tilliimpats t. ex. när kyrkorådet fick befogenhet att besluta omirpplåtandc av kyrkorum för annat än gudstjänstbruk. Bestämmelser härom finnsi den särskilda lag (1963:501) om upplåtande av kyrkorum i vissa fall somantogs i den angivna ordningen. Slutligen vill utskottet uttala att det förhällandet att överväganden I 1980/81. KU1980/81:1 y fortfaraiulepågar i stat-kvrka-prohlomatiken inte jiyfi hviijw iHtttkn' i-motionen upptagnafrågan prö\as och avgörs separat. \ärvur(Uide: (). ().Anders Bjiirck (m) . Per (). ().Wivi-,\ist (s). 0\e (). ()'. ()'. ."Mlan Ekstriim(m) och ()". Ej n;ii\;MLinde vid justeriniien. (.niAH iösa4 si.Hkli.iiiii l"sH
yttr · G405KU2 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:2 y över proposition 1979/80:119 om preskriptionslag m.m.jämte motion 1979/80:1967 KU1980/81:2 y har den 4 november1980 beslutat inhämta yttrande från över proposition1979/80: 119 om preskriptionslag m,m. jämte motion 1979/80: 1967 av AllanEkström m,n (m) såvitt rör frågan om retroaktiv lagstiftning, I propositionen föreslås bl, a, alt preskriptionstiden förs, k, konsumentfordringar skall vara i stället som nugäller, Lagen avses träda i kraft den , Enligt de föreslagnaövergångsbestämmelserna skall den nya lagen i princip tillämpas även påfordringar som har kommit till före ikraftträdandet. Dock skall gälla attsådana fordringar ej preskriberas före den , om inte preskriptionskulle ha inträtt även enligt äldre bestämmelser. Den föreslagna ordningen kritiseras i motion 1967, där detgörs gällande alt lagens retroaktiva verkningar kommer att på ett ickegodtagbart sätt ingripa i bestående civilrättsliga avtalsförhållanden. Enligtmotionen bör äldre preskriptionsbestämmelser gälla i fråga om fordringar somtillkommit före den nya lagens ikraftträdande. I motionen hänvisas tilluttalanden om retroaktiv lagstiftning i förarbetena till 2 kap. 10§regeringsformen (RF). får för sin del uttala följande. 1RF finns förbud mot retroaktiv lagstiftning dels på straffrättens område, delsmed vissa begränsningar i fråga om skatt eller statlig avgift (jfr KU 1975/76:56 s. 35 ff. och KU 1978/79:39 s. 21 ff.). Något förbud i grundlag motretroaktiv lagstiftning på andra områden finns alltså inte. Det bör emellertiderinras om att i förarbetena till 2 kap. 10 § RF uttalats att retroaktivlagstiftning på t. ex. förmögenhetsrättens område, varom här är i fråga, somhuvudregel bör undvikas. Stor vikt har ansetts böra fästas vid den enskildesmöjligheter att vid en rättshandlings ingående kunna överblicka konsekvensernahärav (se förenämnda betänkande KU 1975/76:56 s. 36-37). Som sagts uppställer grundlagen inte något hinder motatt en lag som den nu aktuella ges retroaktiv verkan. Konstitutionsutskottetanser sig inte böra göra något uttalande i frågan huruvida ett avsteg från vadsom uttalades under förarbetena till 2 kap. 10 § RF bör göras i fråga om pre- 1 1980/81. KU1980/81:2 y 2 Ställning till denna avvägningsfråga av vederbörande fackutskott, i detta fall lagutskottet. Närvarande: (), (),(), (), Per (mk ().Sven-Erik (), (), (), BengtKindbom (c), ()*. (), (), LahjaExner (s)* och (). * Ej närvarande vid justeringen.
yttr · G405KU3 · 1980-12-31 00:00:00 — yttrande 1980/81:3 y över proposition 1980/81:42 om ändrade regler förvillabeskattningen m.m. har den 18 november1980 beslutat inhämta yttrande från över proposition1980/81:42 om ändrade regler för villabeskattningen m.m., såvitt avsermöjligheterna att genomföra ändrade regler för den skattemåssiga behandlingenav räntebidrag med verkan års taxering. I propositionen föreslås såvitt nu är i fråga enbegränsning i förhållande till nuläget i vad gäller rätten till avdrag vidinkomstbeskattningen för ränta på lånat kapital beträffande sådana småhus därlåntagaren är berättigad till s.k. räntebidrag enligtbostadsfinansieringsförordningen (1974:946). De nya reglerna innebär att avdragaldrig får göras för ränta på lånat kapital till den del räntekostnaderna täcksav räntebidraget. Förslaget föranleder ändringar av 20 § och punkt 5 avanvisningarna till 25 § kommunalskattelagen (1928:370). De nya bestämmelsernaföreslås i propositionen träda i kraft och tillämpas förstagången vid taxering. Som inledningsvis framgått avser skatteutskottets remissfrågan om möjligheterna att genomföra de nya reglerna med verkan redan fr.o.m.1981 års taxering. Enligt 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen (RF) fåri princip skatt eller statlig avgift ej uttagas i vidare mån än som följer avföreskrift, som gällde när den omständighet inträffade som utlöste skatt- elleravgiftsskyldigheten. Förevarande förslag innebär en skärpning avskattereglerna i förhållande till vad gällt. Utskottet finner att entillämpning av de nya reglerna i propositionen före den i propositionen angivnatidpunkten skulle strida mot angivna stadgande i RF om förbud mot retroaktivskattelagstiftning. 1 1980/81. KU1980/81:3 y KU 1980/81:3 y 2 Närvarande:Bertil Fiskesjö (c), (), (), Per (),(), (), (), GunnarBiörck i (m), (), (), BrittaHammarbacken (c), (), () och (). GOTAB 65979 Stockliolm r980
yttr · G405SkU6 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:6 y omskattefrihet för flyttningsbidrag och flyttningsstöd i vissa fall (prop.1980/81:126) har berett skatteutskottettillfälle att avge yttrande över proposition 1980/81:126 omarbetsmarknadspolitikens framtida inriktning, såvitt avser ett i propositionenframlagt förslag om skattefrihet för flyttningsbidrag enligtarbetsmarknadskungörelsen (1966: 368) och för flyttningsstöd enligtförordningen (1979:632) om regionalpolitiskt stöd, 1 samband härmed föreslåsalt bidragsformen traktamente vid dubbel bosättning skall upphöra. Innebördenav förslaget är att resekostnadsersättning avseende s, k, månadsresor ochdagliga resor mellan anställningsort och hemort samt starthjälp undantas frånskatteplikt. Härigenom blir alla former av flyttningsbidrag och flyttningsstödenligt de angivna författningarna skattefria, I konsekvens härmed skall sådanakostnader för vilka skattefria bidrag utgått inte vara avdragsgilla vidtaxeringen. Medhänsyn till arten av och ändamålet med de ifrägvarande stödformerna harskatteutskottet ingen erinran mot att de undantas från skatteplikt. Utskottetförordar således att arbetsmarknadsutskottet tillstyrker bifall till förslagetom ändring i kommunalskattelagen (1928:370), Närvarande:Erik (). (), (), (), i (s), (). (), BoLundgren (m), (), (), (),(), (), () och (). Tryckeri, 1981 1 1980/81. SkU1980/81:6 y