yttr · G405CU1 · 1980-12-31 00:00:00 — yttrande 1980/81:1 y omvissa åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten har beslutathemställa om yttrande hos civilutskottet över motionerna 1979/80:1120 (s) och1979/80:1864 (vpk) jämte inkomna remissyttranden över motionerna i den eller dedelar som ärendet kan hänföras till civilutskottets beredningsområde. Civilutskottetbegränsar sitt yttrande i huvudsak till de delar av motionerna som från skildautgångspunkter behandlar kronofogdemyndigheternas insatser för alt bekämpa denekonomiska brottsligheten. Företrädareför och kronofogdemyndigheterna i och harlämnat utskottet muntliga synpunkter i ärendet. I motionen 1979/80:1120 av m. fl. (s)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Enligtmotionärerna bör regeringen vidta bl. a. organisatoriska åtgärder och lämnaförslag till lagstiftning i syfte att intensifiera samarbetet mellan polis-,åklagar-, skatte- och kronofogdemyndigheter, och . Somett första steg är det enligt motionärerna angeläget att regeringen skyndsamtvidtar åtgärder i enlighet med förslagen i promemorian Samordnad verksamhetmot den ekonomiska och den organiserade brottsligheten. Imotionen 1979/80:1864 av m. fl. (vpk) föreslås att riksdagenhemställer hos regeringen om skyndsamma förslag i enlighet med vad som anförs imofionen. 2 Vissauppgifter i anslutning till motionerna 2.1Kronofogdemyndigheterna m. m. Den exekutiva verksamheten avser dels det allmännasfordringar för skatter, böter, allmänna avgifter m. m., dels ärenden somanhängiggörs av enskilda rättsägare. Dessutom är kronofogde skyldig atthandlägga ärenden enligt lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vid konkursoch att efter förordnande vara överexekulor för särskildförrättning. Fr. o. m. är vissa kronofogdemyndighetertillsynsmyndigheter enligt 42 § konkurslagen (1921:255) och har i dennaegenskap tillsyn 1 1980/81. CU 1980/81:1y CU1980/81:1 y 2 över förvaltningen i konkurser. För den exekufiva verksamheten är landet indelat ikronofogdedistrikt. 1 varje distrikt finns en kronofogdemyndighet (KFM) med enkronodirektör eller kronofogde som chef. är centralmyndighetför administration av exekutionsväsendet. Antalet tjänster inom de 81 kronofogdedistriktenuppgår till ca 2 800. Förutom tjänster i kronofogdekarriären och i denexekutiva karriären finns tjänster för ekonomer vid de trestörsta myndigheterna. Enligt vad () angivit i yttrandeöver länsstyrelsernas anslagsframställningar avseende kronofogdemyndigheternaför /82 har verket synnerligen positiva erfarenheter avekonomtjänslerna vid myndigheterna. Behovet av ekonomisk kompetens inom KFManses av verket nödvändig i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. RSVföreslår i yttrandet att samtliga KFM ges möjlighet alt anlita ekonomer genomatt dessa anställs inom kronofogdemyndighetsorganisationen . används på försök ADB inomexekutionsväsendet. Ett system kallat REX-systemet (redovisningssystem inomexekutionsväsendet) har utvecklats, och fr. o. m. innevarande budgetår omfattarREX av KFM:s arbetsvolym. Med anledning av en motion om utvärdering avREX-systemet anförde civilutskottet följande (se CU 1978/79:25,s.7). Vid beredningen av den nubehandlade frågan har utskottet tillförts information som visat att skäl finns attägna ytterligare intresse åt organisationen av exekutionsväsendet och dessmöjligheter alt utföra ålagda uppgifter. Utskottet vill sålunda anföraföljande. Del bör först konstateras att det givna sambandet mellanbeslut om taxeringsorganisationen och om indrivningsorganisationen inle alltidbeaktas. Uppenbarligen kan åtgärder vidtas för att rent tekniskt undvikaadministrativ omgång och kostnader i taxeringsledet för sådana uppdebite-ringarsom realiter endast är formella och som därefter ändras. Detta skulle minskatrycket på exekutionssidan. Det har tyvärr saknats samordnande avvägningar vidbeslut om resurstilldelningen till dessa verksamhetsgrenar. Det tycks också finnas ett inte helt klarlagt sambandmellan valet av syslem för ett i och för sig ofrånkomligt datastöd förexekutionsväsendet och organisationen av det praktiska arbetet. Utskottet harförutsatt att aviserade nya överväganden om systemfrågorna utgår från enbedömning av den samlade verksamhetens effektivitet - bedömningar som torde liggaäven i personalorganisationernas intresse. Frågan om prioritering av åtgärder mellan enskilda ochallmänna mål liksom kostnadstäckningen synes ha bedömts främst urtraditionella, civilrättsligt centrerade synpunkter. Till dessa bedömningar börläggas även ett ytterligare beaktande av de samlade effektivitetssynpunkterna. Exekutionsväsendet möter i sitt arbete såväl kvalificeradekonomisk brottslighet och skatteflyktsförsök som sociala tragedier. Det ärväsentligt att det finns personella möjligheter att i båda fallen - trotsskilda målsättningar -handla effektivt och rationellt. CU1980/81:1 y 3 Dessa övergripandemålsättningsfrågor bör enligt utskottels mening ägnas ytterligare uppmärksamheti den ovan aviserade utredningen eller i annat sammanhang. Resultatet därav börredovisas för . Vad utskottet anfört bör som sin mening geregeringen till känna. följde utskottet.Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . I det ovan nämnda yttrandet från RSV över länsstyrelsernasanslagsframställningar anförs bl. a. följande om möjligheterna att använda ADBi kampen mot den ekonomiska brottsligheten. KFM behöver i allt störreutsträckning tillgång lill information ur olika register t. ex. skatleregisler,bilregister, register, fastighetsregister osv. I den månADB kan användas vid överföring av önskvärd information är detta den mestarbetsbesparande metoden. Olika förslag lill hur KFM skall få tillgång tillinformation i sådana register har lämnats av RSV men ännu ej beaktats vilketförsvårar, fördröjer och försämrar KFM:s arbete. De som tjänar på dettasakernas tillstånd visar sig tyvärr alltför ofta vara sådana som satt ekonomiskbrottslighet och reslföring i system. 2.2 Ny sekretesslag m. m. behandlade enproposition (prop. 1978/79:109, KU 1978/79:37)om ändring i datalagen(1973:289). I propositionen redovisades elt delbetänkande avdatalagstiftningskommittén (DALK) kallat Personregister - Datorer -Integritet. DALK hade bl. a. behandlat frågan om samköming av dataregister.Föredragande statsrådet, som ansåg att samkör-ningsfrågan inte kunde diskuterasisolerad från sekrelessregleringen, erinrade i propositionen om ett tilllagrådet remitterat förslag till sekretesslag, i vilket bl. a.behandlades utbytet av information tnellan myndigheterna. Förslaget till sekretesslag behandlades av våren1980 (prop. 1979/80:2, KU 1979/80:37). Enligt en motion (s) innebarlagförslaget att möjligheterna för informationsutbyte och samarbete mellan demyndigheter som i första hand har att bekämpa ekonomisk brottslighetföisvårades. anförde att inom brottsförebyggande rådet (BRÅ)tillsatts en arbetsgrupp med uppgift all inom ramen för översynenav lagsfiftningen mot den organiserade och ekonomiska brottsligheten se överbestämmelserna om informationsutbyte m. m. mellan myndigheter (se även avsnitt2.4). Av utskollsbelänkandet framgick bl. a. alt arbetsgruppen avsåg att läggafram förslag lill regler som innebär att informationsutbytet mellanmyndigheterna i hithörande frågor inte försämras i förhållande till gällanderätt när den nya lagstiftningen träder i kraft . Frånföreträdare för har inhämtats att gruppen kommer all lägga fram enpromemoria senare under.år 1980. CU1980/81:1 y 4 2.3 Förslag till utsökningsbalk I propositionen 1980/81:8 föreslåsen ny utsökningsbalk (UB). F. n. är handläggningen av utsökningsmål i förstainstans delad mellan två myndigheter, överexekulor och utmätningsmannen.Länsstyrelsen är överexekulor och kronofogde är utmätningsman. I propositionenföreslås all handläggningen av utsökningsmål i första instans skall ankomma påkronofogdemyndighet och all alltså befrias från befattningen medsådana mål. Vidare föreslås i propositionen vissa förändringar i syfte alt görautmätningsförfarandet effektivare. Enligt UB skall utmälningsförfarandetregelmässigt inle längre hållas i gäldenärens bostad. I stället bör uppgifterom gäldenärs tillgångar i första hand skaffas fram genom andra åtgärder änhembesök, främst genom kontroll av tillgängliga register och förhör medgäldenären (prop. s. 366-373). Den nya lagstiftningen avses träda i kraft den 1januari 1982. 2.4 Samordning av åtgärder i kampen mot den ekonomiska ochorganiserade brottsligheten En av ()tillkallad arbetsgrupp, i vilken även ingick företrädare för åklagarväsendet,skattemyndigheterna och , avlämnade en rapport ekonomisk brottslighet i . På grundval av rapporten gjorde RPS enframställning till regeringen om vissa åtgärder för alt bekämpa denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten. Rapporten logs efterremissbehandling upp budgetproposition (prop. 1977/78:100, bil. 5,s. Föredragande statsrådet anförde beträffande samordning mellanskattemyndigheterna och polisen m. fl. att del var mycket angeläget att dettasamarbete fördjupades men alt statsmakterna inte nu () borde läggafast bestämda samarbetsformer. Del borde i stället ankomma på (), riksåklagaren () och RPS att gemensamt finna de samarbelsformer somär mest lämpliga i olika situationer. Med anledning av vad som anförts och föreslagils i 1978års budgetproposition om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten bildades imaj 1978 en arbetsgrupp med företrädare för , , generallullslyrelsen, RSVoch . Arbetsgruppens förslag redovisades i promemorianSamordnad verksamhet mot den ekonomiska och den organiserade brottsligheten(). Gruppen ansåg att nära och stadigvarande samverkan mellanpolis- och åklagarmyndigheterna främst med skattemyndigheterna,kronofogdemyndigheterna, och är en förutsättning för attuppnå effektiva och rätlssäkra resultat i bekämpningen av den ekonomiskabrottsligheten. Enligt gruppens mening bör samverkan ske på såväl central somregional och lokal nivå. Den centrala samverkan föreslås omfattainformationsutbyte och samarbete mellan de myndigheter som deltagit iarbetsgruppen. Därjämte föreslår gruppen att elt centralt CU1980/81:1 y 5 samverkansorgan inrättas för mera övergripande frågor avbetydelse för petitaarbetet, gemensam planering, utbildning m. m. Beträffandeexekutionsväsendets medverkan i kampen mot den ekonomiska brottslighetenanförs i promemorian alt lämplig regional organisation saknas. En avkronofogdemyndigheterna i varje län bör svara för samverkan på länsnivå. Pålokal nivå svarar varje kronofogdemyndighet själv för samverkan. Med anledning av ett förslag i om behov aven översyn av lagstiftningsfrågorna i samband med myndigheternasinformationsutbyte fick brottsförebyggande rådet (BRÅ) regeringensuppdrag att bl. a. utarbeta förslag till bestämmelser som kompletterar den nyasekretesslagen på det aktuella området. Detta arbete pågår. För att intensifiera kampen mot den organiserade ochekonomiska brottsligheten har särskilda enheter inrättats i vissapolisdistrikt. Fr. o. m. innevarande budgetår består den organisationen avtotalt 102 polismän och sju tjänster för administrativ personal. I de båda mofionerna 1979/80:1120(s) och 1979/80:1864 (vpk) behandlas olika möjligheter för att intensifierakampen mot den ekonomiska brottsligheten. I detta yttrande tas upp de delar avmotionerna som faller inom civilutskottets beredningsområde. Yttrandet omfattardärför i huvudsak de insatser som kronofogdemyndigheterna (KFM) vidtar för attbekämpa denna brottslighet. 1 den förstnämnda motionen anförs bl. a. alt en ökadanvändning av ADB kan vara en metod för att på ett tidigt stadium avslöjaskattebrott samt att hänsynen till den personliga integriteten såvitt angårnäringsverksamheten väger mindre tungt. Vidare framhåller motionärerna viktenav att utredningen och lagföringen av den ekonomiska brottsligheten anförtrosvälutbildade specialister. Eftersom de enskilda utredningarna ofta ärkomplicerade måste ett förhållandevis stort antal tjänstemän finnas till hands.Slutligen bör enligt motionärerna regeringen såvitt nu är i fråga vidtaorganisatoriska insatser och förslag till lagstiftning i syfte att fördjupasamarbetet mellan polis-, åklagar-, skatte- och kronofogdemyndigheter, tullverketoch . Hemställan i mofionen innebär att som sin meningskall ge regeringen till känna vad som anförts om åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten I (vpk)-motionen föreslås hemställa hosregeringen om skyndsamma förslag i kampen mot den ekonomiska brottsligheten.Åven i denna motion tas upp frågan om ekonomisk brottslighet i samband mednäringsverksamhet. Med anledning av motionerna får utskottet anföra följandesåvitt rör kronofogdemyndigheternas verksamhet. Somframhålls i motionerna och som även i olika sammanhang anförts av CU1980/81:1 y 6 regeringen - bl. a. i regeringsförklaringen den 7 oktober1980 - måste kampen mot den ekonomiska brottsligheten intensifieras. Vissaåtgärder i denna riktning har företagits medan andra övervägs. Det bör sålunda erinras om att olika beslut tagits iavsikt att effektivisera den exekutiva verksamheten. Utöver de arbetsuppgiftersom åvilar kronofogdemyndigheterna kan nämnas att vissa KFM sedanden är tillsynsmyndigheter enligt konkurslagen. Även om det ännuinte är möjligt att dra några mera långtgående slutsatser av hur konkurstillsyneni den nya formen utfallit finns det goda skäl anta att förvaltningen ochtillsynen i konkurs kommer att ge större möjligheter än tidigare att beivraekonomisk brottslighet i samband med konkurser. Bland andra åtgärder som vidtagits bör nämnas alt vid KFMi Slockholm, och finns tjänstemän med ekonomiskkompelens. Dessa tjänstemän behandlar delar av den exekutiva processen utifråndelvis andra utgångspunkter än de som vanligen brukar användas. 1 samarbete medövrig personal inom KFM görs en genomgång av företag som gått i konkurs. Vidaregörs inle sällan gäldenärsbedömning och företagsvärdering enligt olikametoder. Genom dessa tjänstemäns samarbete bl. a. med lokal skattemyndighetsamt med mervärdeskatleenhet och revisionsenhet finns godamöjligheter,att på ett tidigt stadium spåra företag som bl. a. gör sig skyldigatill skattebrott. () har i yttrande överlänsstyrelsernas anslagsframställningar avseende KFM uttryckt sig synnerligenpositivt beträffande ekonomtjänslerna och föreslagit att samtliga KFM gesmöjligheter alt anlita ekonomer genom att dessa anställs vid KFM. Enligt utskottels mening är det av stor vikt atttjänstemän med ekonomisk kompetens kan anlitas av KFM. Detta har ävenframhållits av representanter för RSV och för de två KFM som vid föredragninginför utskottet lämnat synpunkter i ärendet. Enligt vad utskottet erfaritövervägs frågan om.hur och i vilken omfattning sådan kompetens skall knytaslill KFM i del nu pågående budgetarbetet inom . Utskottetutgår därvid från alt regeringen budgetproposition ger enredogörelse för sin syn på den nu aktuella frågan i förening med däravföranledda förslag. Bland andra åtgärder som bör ge KFM bättre möjligheter attupptäcka och bekämpa ekonomisk brottslighet kan nämnas det ADB-system som sedanår 1975 på försök används i den exekutiva verksamheten. På förslag av utskottetpågår f. n. en utvärdering av delta redovisningssystem för exekutionsväsendet(REX-systemet). Därvid kommer bl. a. att undersökas hur ett dalasystem skall varautformat så att KFM kan handla effektivt och rationellt och därmed stå bättrerustade även i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Vidare kommer attövervägas i vilken omfattning ett datasystem för den exekutiva verksamheten kansamordnas med andra ADB-system i avsikt att ur olika, register hämta vissinformation om gäldenärerna. Avsikten är att utredningen skall vara avslutadvid . CU1980/81:1 y 7 motionärerna anser utskottet att befogade hänsyn till denpersonliga integriteten inte träds förnär även med vidgade möjligheter tilleffektiv samordning av åtgärder mot ekonomisk brottslighet med anknytning tillnäringsverksamhet. Denna uppfattning stöds av några av de remissinstanser somyttrat sig över motionerna. I delta sammanhang vill utskottet erinra om det förslagtill utsökningsbalk som regeringen förelagt (prop.1980/81:8). 1 förslaget, som är ytterligare ett steg mot ett effektivare exekutionsförfarande,anges bl. (s. 370) att uppgifter om gäldenärens tillgångar främst börskaffas genom kontroll av tillgängliga register. Den nya lagstiftningen avsesträda i kraft . Utskottet förutsätter alt regeringen utanriksdagens uttryckliga anhållan därom undersöker hur denna kontroll skallutföras så effektivt som möjligt. Som framgått ovan (avsnitt 2.2) har brottsförebygganderådet (BRÅ) givits i uppdrag att lägga fram förslag till regler så attinformationsutbytet mellan myndigheterna inte försämras när den nyasekretesslagen träder i kraft . Utskottet finner detsynnerligen viktigt att BRÅ:s förslag presenteras . Från BRÅ:s kanslihar upplysts att förslaget kommer att presenteras . Det ärenligt utskottets mening angeläget att myndigheterna i kampen mot denekonomiska brottsligheten utan onödiga svårigheter kan inhämta upplysningarfrån varandra. Utskottet utgår från att regeringen - om så befinnsnödvändigt - lämnar förslag i syfte att underlättainformationsutbytet mellan myndigheterna. Slutligen vill utskottet i detta sammanhang liksommotionärerna understryka vikten av att det samarbete som inletts på central,regional och i vissa fall på lokal nivå mellan ,riksåklagaren, , generaltullstyrelsen och riksbankenintensifieras och fördjupas. Det bör finnas goda möjligheter att så sker inomramen för de etablerade samverkansformerna. I den s. k. (se ovan avsnitt 2.4), som utgjort grunden för det inledda samarbetet, anförsatt samverkan på central nivå bl. a. avses innebära att en samordnande funktionför mera övergripande frågor skapas. Som framgått ovan har olika åtgärder vidtagits i syfte attskärpa kampen mot den ekonomiska brottsligheten såvitt denna fråga behandlas idetta yttrande, medan andra förslag i ämnet nyUgen förelagts ochytterhgare åtgärder övervägs bl. a. i . En samlad bedömningav genomförda, föreslagna och väntade åtgärder innebär enligt utskottetsbedömning att flera av de förslag som behandlas bl. a. i (s)-motionenrealiserats medan andra kommer att underställas . Resultatet avpågående överväganden bör avvaktas. Det bör även noteras att ipropositionen om besparingar i statsverksamheten (prop. 1980/81:20) somnyligen förelagts tagits upp vissa CU1980/81:1 y 8 frågor som rör KFM:s verksamhet. Sålunda redovisarbudgetministern all han avser lämna förslag till hur ett effektivareavräkningsförfarande på skatte- och avgiftsområdet skall utformas. Ett sådantförbättrat förfarande anges medföra en betydande effektivisering av KFM:sindrivningsarbete. Vidare anför kommunministern alt han kommer attföreslå regeringen alt höja den s. k. exekulionsavgiften som varit oförändradsedan år 1969. En höjning av avgiften kommer att innebära en minskadtillströmning av enskilda mål rörande mindre belopp varvid resurser börfrigöras för arbete med bl. a. allmänna mål avseende stora belopp. Etteffektivt utnyttjande av exekutionsväsendets resurser blir enligt kommunministerndärigenom möjligt. Civilulskottet vill avslutningsvis erinra om att även inomandra sektorer med anknytning till ulskollets beredningsområden åtgärdervidtagits i syfte alt försvåra och förhindra ekonomisk brottslighet. Somexempel på en sådan åtgärd kan nämnas lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m. m. Enligt lagen är den som vill förvärva sådan fastighet ivissa fall skyldig alt söka hyresnämndens tillstånd till förvärvet. På civilutskottets vägnar . Närvarande: . (), Per (), OskarLindkvist (s), (), (), (). (), (), (), (),Per (), (), (), () och (). GOTAB 65686 Slockholm 1980