yttr · G405JoU4 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:4 y omriktlinjer för energipolitiken (prop. 1980/81:90) har i sitt betänkande 1980/81:24behandlat de delar av proposifion 1980/81:90 om energipolifiken som hänvisatsfill utskottet för beredning, nämhgen vissa anslagsfrågor under tiondehuvudtiteln samt proposifionens bilaga 2 Beredskapen mot olyckor ikärnkraftverk. Utskottethar beretts tillfälle att avge yttrande till näringsutskottet över övriga delarav propositionen jämte motioner, i vad avser frågor inom utskottetsberedningsområde. Utskottet har beslutat avge yttrande i enlighet härmed. Jordbruksutskottetskall enligt riksdagsordningen bereda ärenden om bl. a. jordbruk, skogsbruk,naturvård samt ärenden om miljövård i övrigt som icke fillhör annat utskottsberedning. I utskottets yttrande behandlas följande delar av propositionen frånde synpunkter utskottet har att anlägga, nämligen introdukfion av kol,ersättning av olja med inhemska bränslen, introduktion av alternativa drivmedelsamt vissa frågor rörande forskning och utveckling, m. m. Isamband härmed har utskottet behandlat ett antal mofioner och motionsyrkandensom väckts i anledning av propositionen och under allmänna motionstiden. I propositionen föreslår regeringen ,såvitt nu är i fråga, att bl. a. godkänna de riktlinjer som förordats för introduktion av kol; ersättning av olja medinhemska bränslen; introduktion avalternativa drivmedel; omfattning,inriktning och genomförande av verksamheten inom Huvudprogram Energiforskning. Utskottet har i förevarande sammanhang funnitanledning att närmare behandla följande motioner eller motionsyrkanden. 1980/81:232 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om att en eventuell, kommande etanolanläggning förläggs fillSkänninge. 1980/81. JoU1980/81:4 y JoU 1980/81:4 y 2 1980/81:473 av Sfig Alftin m. fl. (s) vari yrkasatt beslutar begära att regeringen framlägger en plan förtorvutvinning i . 1980/81:478 av m. fl. (s) variyrkas att hos regeringen begär förslag till lagändring i syfte attåstadkomma en smidigare hantering av torvärenden och därmed möjhggöra ensäkrare utvinning av landets torvfyndigheter. 1980/81:791 av m. fl. (s) variyrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 2), att beslutar hos regeringenanhålla om förslag varigenom prövningen av torvexploateringsärenden överförs frånminerallagen till naturvårdslagen. 1980/81:795 av m. fl. (c) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkande 2), att uttalar att Ranstadsverketsinnehav av mark överlåts till aktiva bmkare. 1980/81:807 av och (bådam) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1 och 3), att hosregeringen anhåller om åtgärder för 1.att en inhemsk produkfion av motoralkoholer för drivmedelsändamål snarastkommer till stånd, 3.att en skyndsam översyn och redovisning kommer fill stånd när det gällerdistribufionen av alkoholbränslen. 1980/81:1034 av m. fl. (s) vari yrkasatt uttalar sig för att den framtida etanolprodukfionen förläggs tillnuvarande Karpalunds sockerbruk. 1980/81:1379 av m. fl. (s) vari, såvittnu är i fråga (yrkande 5), yrkas att beslutar att hos regeringenbegära sådana förändringar av gällande lagsfiftning att regeringen kan göra enur miljösynpunkt nödvändig samlad bedömning av alla ansökningar om koleldadeanläggningar. 1980/81:1389 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening uttala att enskilt ägda torvmarker, varsbrytvärda areal sammanhängande inte överstiger 50 ha, bör undantas frånhandläggning enligt minerallagen och att tillståndsgivning i stället skerenbart efter samma regler som för takt av grus. 1980/81:1395 av m. fl. (s) variyrkas att begär att regeringen lokaliserar en metanolanläggning tillRanstad i . 1980/81:1411 av och i (båda m) vari, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ändring i minerallagen innebärandeatt torv utgår ur kretsen koncessionspliktiga ämnen. JoU 1980/81:4 y 3 1980/81:1967 av () vari yrkasatt beslutar uttala att normerna för koleldning skärps i enlighet mednaturvårdsverkets krav. 1980/81:1975 av m. fl. (s) vari,såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-4 och 6), yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts om deponering av fast avfall från energianläggningar someldas med fasta bränslen, 2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts om krav på rökgasrening vid koleldade kraft- ochvärmeverk, 3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts om tilltänkt kolkondenskraftverk i , 4. att anhåller att regeringen låterfastställa normer för rökgasrening vid torveldade anläggningar, 6.att som sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförtsom användandet av skogsenergi i energiproduktionen. 1980/81:1976 av m. fl. (s) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkandena 1-2, 12a-b, 13-15) att 1. som sin mening ger regeringen till känna attskogsindustrins behov av råvara måste tryggas, 2. hemställer att regeringen utan dröjsmål vidtaråtgärder för att i enlighet med motionen garantera att för skogsindustrinnödvändig skogsråvara icke tas i anspråk för energiförsörjningens behov, 12. hemställer attregeringen beträffande kolet a) presenterar en plan för kolintroduktionen, b) i samband med presentationen av denna plan ocksålämnar förslag om skärpta bestämmelser om svavelutsläpp från nya anläggningareldade med kol och/eller olja, 13. i väntan på de förslag som anges under p. 12 uttalaatt regering och myndigheter vid prövning av kol- och/eller oljeeldadeanläggningar skall tillämpa den strängare praxis som beskrivs i motionen, 14. begär att regeringen lämnar förslag om förändringari lagstiftningen, så att en samlad bedömning av landets framtidakolanläggningar kan göras av regeringen, 15. som sin mening ger regeringen till känna vad som iövrigt anförts i motionen om behovet av en statlig prövning av kommunala planerför introduktion av kol och inhemska bränslen. 1980/81:1977 av () vari yrkasatt beslutar uttala sig för att i sitt arbete inom lEA verkarför en intensifierad samordning av nafionella energiprogram i syfte att nå ettglobalt samverkande miljöskydd mot i första hand långväga gränsöverskridandeluftföroreningar. JoU1980/81:4 y 4 1980/81:1979 av ()vari yrkas att uttalar sig för att i kommande utvecklingsarbeteavseende etanoltillverkning möjligheterna beaktas att förlägga sådan verksamheti anslutning till sulfitspritfabrik. 1980/81:1988 av Sfig Genitz (c)vari, såvitt nu är i fråga (yrkande 2), yrkas 2. att uttalar sig för att Ranstadsverketsmarkinnehav överlåts fill aktiva jord- och skogsbmkare. 1980/81:1989 av ochKerstin (båda c) vari yrkas att uttalar sig för att ettprojekt i bör startas som en försöksverksamhet samt begäratt regeringen närmare utformar rikflinjerna för projektet enligt mofionensmening. 1980/81:1991 av . (c) vari yrkas att beslutar att hos regeringen begära utredningoch åtgärder för 1.att främjaenergiodhng med ohka grödor över hela landet enhgt motionens mening, a. iberedskapssyfte starta en storskalig odling av kombinerade energi- ochproteingrödor, 3.att genom stödfill utbyggnad av ett rikstäckande nät av pelletsfabriker skapa förutsättningarför att förädla både energiråvaran och proteinet, 4.att stödjaframtagning av en industriell förädlingsprocess vilken också skapar möjlighetatt förädla protein råvaran fill kreatursfoder samt till människoföda i ennödsituation. 1980/81:1992 av . (c) vari, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1 och 2), yrkas 1.att riksdagensom sin mening ger; regeringen till känna vad som i motionen anförtsbeträffande värdet av att tillvarata halm och vass för energiproduktion, 2.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna behovet av snara åtgärder för attunderlätta utbyggnad av fabriker för framställning av biopellets över helalandet. 1980/81:1998 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avfallshanteringen vid och omuppbyggnad av resurser för . 1980/81:1999 av m. (vpk) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 9 och 13) att riksdagenbeslutar 9. att uttala att miljökrav för kolskall gälla med omedelbar verkan, 13. att hos regeringen begära åtgärder för uppbyggnad aven infrastmktur (t. ex. brytningstakter, pelletsfabriker och transportsystem)för torvhante-ring. JoU1980/81:4 y 5 Regeringen förespråkar ipropositionen en försiktig kolintroduktion i . Vid 1980-talets slutberäknas ångkol användas för att ersätta 2,5 miljoner tonolja. I propositionen framhålls att möjligheten att förbättra miljösituafionenbör tas till vara vid kolintroduktionen. Det är en fråga för regeringen ochberörda statliga myndigheter att beakta detta vid prövning av koleldadeanläggningar enhgt gällande lagstiftning. Med hänsyn till den betydelse som dennärmare utformningen av miljöskyddskraven har för möjligheterna att introducerakol, har emellertid regeringen ansett att bör informeras om deriktlinjer som härvidlag bör gälla. Vid eldningsanläggningar med stor effekt och med långeller medellång driftstid bör en gräns läggas fast för högsta tillåtnautsläppsmängd av svavel. En eldningsanläggning bör tillåtas släppa ut högst svavel vid en för genomsnittlig driftstid.Beräknas utsläppen bli större bör rökgasavsvavling installeras eller andraåtgärder vidtas så att utsläppsmängderna inte överstiger per år.Anläggningsinnehavaren har därmed möjlighet att välja den metod som ärlämpligast i det enskilda fallet. Vid nya anläggningar med en bränsleeffekt över ca 150 MWbör, där så är lämpligt, mark reserveras för anläggning för avsvavling avrökgaserna och andra förberedande åtgärder vidtas. Vid mindre anläggningar bör användning av kol med lågsvavelhalt eftersträvas. Gällande bestämmelser innebär att endast kol med ensvavelhalt på högst får användas i södra och . Fr. o. m.den 1 oktober 1984 gäller detta krav hela landet. bör regeringen enhgt propositionenåterkomma till med redovisning för när ett generellt krav på ett kolmed en genomsnitflig svavelhalt på högst skall kunna införas i Sverige.Som riktpunkt för skärpningen anges att den bör träda i kraft senast under år1988. Då bör också gränsen för högsta tillåtna utsläpp av svavel fråneldningsanläggningar sänkas till . Miljöskäl talar för attkraven behöver skärpas ytterligare . I propositionen framhållsatt krav på effekfiva skyddsåtgärder vid koleldning, såsom stoftavskiljare föratt minska tungmetallutsläppen och förbränningstekniska åtgärder för att minskakväveoxidutsläppen, bör fastställas vid sedvanlig prövning enligt gällandelagstiftning av tillkommande koleldade anläggningar. I propositionen föreslår regeringen vidare en lag omeldningsanläggningar för fast bränsle. Enligt detta förslag skall anläggningsinnehavarendå det gäller större eldningsanläggningar före val av fast bränsle samråda medden myndighet som regeringen bestämmer. Myndigheten avses därvid verka för attinhemskt bränsle används före kol om det icke framstår som olämpligt av ekonomiskaeller andra skäl. 1' 1980/81. JoU1980/81:4 y 6 Enligt proposifionen är det under1980-talet inte aktuellt att ta något kolkondenskraftverk i drift. I propositionen framhålls vidare att kolförbränning ilikhet med oljeförbränning medför utsläpp av luftföroreningar som koldioxid,kväveoxider, svaveldioxid, tungmetaller och ofullständigt förbrända s. k.polyaromafiska kolväten. Problemen med utsläpp av kvicksilver och kadmium är allvarligarevid kolförbränning. Utsläppen av vanadin och nickel är å andra sidan större vidoljeförbränning. Någon avgörande skillnad mellan kol och olja existerar inte idessa avseenden. Förbränning av biomassa ger liksom förbränning av kolutsläpp av kväveoxider, tungmetaller och ofullständigt förbrända kolväten.Däremot är utsläppen av svavel obetydliga. är ett bränsle av sammakaraktär som kol. Principiellt skiljer sig kolets miljöeffekter inte frånandra fossila bränslens. Åndå bör man söka minska de miljöproblem som ärförknippade med kolanvändning, i första hand svavelemissionerna. harratificerat den inom FN:s ekonomiska kommission för (ECE)framförhandlade konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. I flera motioner betonas att vi i bör gripatillfället att genomföra en förbättring av miljöskyddet i samband med att oljanersätts av andra energikällor och koleldning åter introduceras. Enligt mofion1976 bör regeringen presentera en plan för hur fördelningen mellan t.ex. kol och inhemska bränslen skall göras konkret. Av planen bör även framgåvar, i vilken mängd och hur kolet bör användas. Likaså bör där redovisas desamlade miljöeffekterna av den kolintroduktion som föresläs i propositionen. Mot bakgrund av angelägenheten att motverka de risker förmiljön som för landet totalt är förknippade med förbränningen av kol är detenhgt motionen nödvändigt med en samlad bedömning av alla ansökningar omkoleldade anläggningar. Denna samlade bedömning bör göras av regeringen genomatt en särskild tillständslag införs. Samma yrkande återfinns i mofion 1379.Lagstiftningen bör enligt motion 1976 också förändras sä att.statsmakterna fårmöjlighet att pröva kommunala planer för introduktion av kol och inhemska bränslen.En sådan ordning skulle enligt motionen stimulera till utnyttjande av nyaalternativ i den kommunala energiplaneringen. Kommunala planer för utnyttjandeav flis och skogsavfall i värmeanläggningar bör prövas mot länsvisainventeringar av tillgången pä skogsråvara som inte behövs för skogsindustrin. I motion 1976 avvisas vidare regeringens förslag om högstatillåtna svavelutsläpp. Regeringens förslag innebär enligt motionärerna enkraftig försämring i jämförelse med uppfattning och denpraxis som redan har börjat tillämpas. Yrkanden av likartat slag framläggs imofionerna 1967, 1975 och 1999. Utskottetinstämmer i regeringens bedömning, att måste minska JoU 1980/81:4 y 7 sittberoende av oljan. bör en successivt allt större del av oljan ersättasmed inhemska, förnybara och miljövänliga energikällor. Under överskådlig tidkommer dock kol att svara för en viktig del av energiförsörjningen. Utskotteterinrar i detta sammanhang om att kärnkraften enligt beslut efterfolkomröstningen kan förutsättas minska 2010vara helt avvecklad. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en försiktigkolintroduktion. Utskottet fäster avgörande vikt vid att förbättringarsamtidigt genomförs för att skydda och bevara vår miljö. Enhgt utskottetsuppfattning är de riktlinjer som föreslagits i propositionen för det närmastedecenniets utveckling godtagbara och ägnade att utgöra grunden för en lämphgtavvägd oljeersättning med kol. Utskottet finner även att den prövning som skerenligt gällande lagstiftning av tillkommande koleldade anläggningar erbjudertillräckliga möjligheter till en från miljösynpunkt önskvärd planering förutbyggnaden av kolanläggningar. Någon särskild plan härutöver, såsomföreslagits i motion 1976, torde ej erfordras. Som tidigare nämnts har vidareregeringen i propositionen föreslagit en ny lag om eldning av fasta bränslen.Det samrådsförfarande som enligt proposifionen skall föregå val av fast bränsleär enligt utskottets uppfattning i allt väsentligt ägnat att tillfredsställasyftet med motionskravet om prövning av kommunala planer för introduktion avkol och fcista bränslen. Naturvårdsverketskrav på en begränsning av svavelutsläppen från koleldade anläggningar åberopas,som nämnts, i flera motioner. Enligt vad utskottet inhämtat harnaturvårdsverket i yttranden över koncessionsansökningar krävt att utsläppenav svaveldioxid för nya större koleldade anläggningar begränsas så att demotsvarar en svavelhalt i kolen på (0,svavel per MJ tillförtbränsle). Utskottet finner det i och för sig angeläget att dessa krav utgörriktmärket för den utsläppsmängd som bör tolereras. Som särskiltpåpekas i propositionen är försurningseffekterna svårare i än iflertalet andra länder på grund av den låga naturliga kalkhalten i naturen. Påkort och medellång sikt synes emellertid de gränser för svavelutsläppen somsatts upp som riktmärke i propositionen innebära en rimUg målsättning. Detinnebär att svavelutsläppen generellt bör ha nedbringats till engenomsnittlig nivå som motsvarar en svavelhalt i kolet av högst . Gränsenför högsta fillätna utsläpp från en och samma anläggning kommer attsänkas till svavel . I sammanhanget bör beaktas att vi iSverige ännu har liten erfarenhet och kunskap inom kolområdet och att vi harett kUmat som kräver särskilda åtgärder vid kolanvändningen. Dessa förhållandengör det, vilket också påpekas i propositionen, motiverat att genomföra ensuccessiv teknikutveckling och skärpning av miljövårdskraven vid koleldning ilandet. Utskottet utgår dock ifrån att regeringen låter undersökafömtsättningarna för en snabbare skärpning av miljövårdskraven. Imotion 1975 framhålls att förvaringen av avfall från koleldade anläggningar kommer att kräva betydande markarealer som förfular JoU 1980/81:4 y 8 landskapsbildenoch som riskerar hota grundvattnet genom att tungmetaller m. fl. föroreningarlöses ut i regnvattnet. Utskottet konstaterar i detta sammanhang att prövningenav koncessionsärenden enligt miljöskyddslagen även innefattar avfalletsmiljöstörningar. Någon ytterligare prövning är enligt utskottets mening intebehövlig. Medhänvisning till det anförda vill utskottet för sin del förorda att regeringensförslag om kolintroduktion i miljöskyddshänseende tillstyrks samt attmofionerna 1975 yrkande loch2,1976 yrkandena 12-15,1967,1999 yrkande 9 och 1379yrkande 5 avstyrks. Enligtmofion 1975 är det alarmerande att nu vill lokalisera ettkolkondenskraftverk fill . Utskottet har i detta sammanhanguppmärksammat att i sin studie Lokalisering av kolkondenskraftverkfunnit att sådana anläggningar med nuvarande reningsteknik endast bör kunnalokahseras fill eller norra där jordarna är kalkrika ochbuffertkapaciteten är förhållandevis god. Som framgår av den tidigareredogörelsen för propositionen är det inte aktuellt att ta någotkolkondenskraftverk i drift . Med hänsyn till de miljörisker,bl. a. i försurningshänseende, som är förknippade med kolkondenskraftverk,anser utskottet inte att sådana anläggningar bör planeras. Ett uttalande avdenna innebörd bör enligt utskottets uppfattning ges regeringen till känna. Enligtmotion 1977 saknas i propositionen ett konsekvent åtgärdsprogram mot andraluftföroreningar från eldningsanläggningar än svavelutsläpp. Icke minst bordeutsläppen av koldioxid och de globala aspekterna därav ha behandlats ingående.Utskottet vill med anledning av motionen erinra om att ratificeratECE-konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar (se JoU1980/81:13). Jordbruksministern har vidare meddelat sin avsikt att besökaflera av de i detta avseende viktiga europeiska länderna under det närmasteåret för att dryfta bilaterala frågor i anslutning till konventionen. Utskottetutgår från att han i detta sammanhang även tar upp frågor som omnämns i motionen.Under angivna förhållanden synes motionens syfte bli tillgodosett. Motionen bördärför enligt utskottets mening inte föranleda någon ytterligare riksdagensåtgärd. Ersättningav olja med inhemska bränslen Enligt propositionen skall utvecklingen successivtinriktas mot ett energisystem som i huvudsak baseras på varaktiga, helstinhemska och förnybara energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Av deinhemska bränslena är det främst skogsavfall och torv som kan ge betydandebidrag till vår energiförsörjning . För andra inhemska bränslen somodlad energiskog återstår ett utvecklings- och utvärderingsprogram innansäkrare bedömningar kan göras om möjliga bidrag till energiförsörjningen. Enligtpropositionen beräknas den årliga volymen av skogsenergi i form av kvarlämnadeträd och trädrester från olika typer av avverkningar och JoU 1980/81:4 y 9 det s. k. löwirkesöverskottet ha ett bränslevärde motsvarande ca 8-9miljoner ton olja. Den potenfiellt uttagbara volymen reduceras dock av olikarestriktioner som hänsyn till miljöskydd och naturvård, ekologiska, tekniskaoch ekonomiska begränsningar m.m. beräknas användningen av skogsenergi uppgå till främst iform av helved och flis i småhus. Enligt propositionen bör det år 1990utnyttjas skogsenergi. skall det vara möjligt attytterhgare öka användningen av skogsenergi. Ipropositionen framhålls att torv ger mindre svavelutsläpp än kol- ocholjeeldning. Det är av stor betydelse att miljöproblemen i samband medtorvutvinning och förbränning kan lösas på ett acceptabelt sätt. Det ärnödvändigt att få en bred erfarenhet av torv i skilda miljöer. Särskilda insatsermåste vidtas för att få betydligt fler projekt till stånd i Syd- ochMellansverige. bör utreda förutsättningarna. I propositionenframhålls vidare att miljö- och markanvändningsproblemen behöver studerasingående. Det är angeläget med ett brett upplagt forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet rörande konsekvensema av ett ökattorvutnyttjande. Sådana studier pågår f. n. inom ramen för bl. Detär också viktigt att sådana studier utförs i samband med detorvutvinningsprojekt som kommer att genomföras . I dettasammanhang nämns också ett uppdrag att från naturvårdssynpunkt inventeralandets våtmarker som regeringen har givit naturvårdsverket.Inventeringen syftar till att ge en mer detaljerad kunskap om våtmarkerna,deras naturvärden och betydelse. Genom de studier och deninventeringsverksamhet som bedrivs bör successivt ett bättre underlag förbedömningar av olika våtmarkers skyddsvärde kunna tas fram. Vadgäller koncessionsplikten för torvbrytning anförs bl. a. följande ipropositionen. Förtorvbrytning i syfte att utvinna energi krävs koncession enligt lagen(1974:890) om vissa mineralfyndigheter. Koncessionsplikten ger möjlighet attstyra brytningen av bränntorv bl. a. i syfte att reducera skadeverkningarnafrån naturvårds- och miljösynpunkt. Utöverkoncession krävs också täkttillständ enligt naturvårdslagen (1964:822). Sådanatillstånd beviljas av länsstyrelsema. Denna reglering är relativt detaljerad ochtar i första hand sikte på landskaps- och naturvården. Antaletkoncessionsansökningar har ökat mycket kraftigt. I syfteatt undanröja och lokalisera onödiga hinder för en torvintroduktion föreslogOED:s torvgmpp ett antal åtgärder bl. a. för att förenklatillståndsgivningen, framför allt på industriverket. Samtliga dessa förslag harnu genomförts och haft till effekt att handläggningstiden för ärendena minskatkraftigt. Det finns dock ytterligare möjligheter att förenkla,tillståndsgivningen, bl. a. genom att låta en och JoU 1980/81:4 y 10 sammamyndighet fatta beslut enligt både minerallagen och naturvårdslagen. Chefernaför jordbruks-, kommun- och industridepartementen avser att föreslåregeringen att fr. o. m. blir beslutandemyndighet för både undersöknings- och bearbetningskoncession i fråga om torv.Med hänsyn till de betydande ingrepp i miljön som kan förorsakas av torvtäktbör få rätt att fullfölja talan mot beslut ombearbetningskoncessioner till regeringen, framhåller föredragande statsrådet. 1fråga om energiskogar och övriga inhemska bränslen framhålls bl. a. följande ipropositionen. Pålängre sikt kan odlad energiskog komma att erbjuda betydande möjHgheter attersätta olja. Hur stort energibidraget kan bli och när det kan förverkligas ärdock f. n. mycket osäkert. Inte heller är det enligt propositionen möjligt attf. n. göra en närmare uppskattning av hur stora kvantiteter andra energiråvarorsom kan produceras inom jordbmket, nämligen i första hand halm samt vidare ohkaenergigrödor och vass. a. det utredningsarbete som f. n. bedrivs på uppdragav NE) kommer tillsammans med successivintroduktion i liten skala att ge säkrare underlag för bedömningen av dessafrågor. I två motioner diskuteras regeringens beräkningar,att det skall bli möjligt att fram öka energianvändningen avskogsavfall m.m. från fill 25 ä . Enligt mofion 1976 kommer ensådan stegring att öka svårigheterna att förse skogsindustrin med nödvändigråvara. Regeringen bör därför utan dröjsmål vidta åtgärder för att skapagarantier mot att nödvändiga skogsråvaror till skogsindustrin används förenergiändamål. Ett likartat yrkande återfinns i motion 1975.