yttr · G405NU2 · 1980-12-31 00:00:00 — En sådankontroll kan enligt S.AF inte accepteras i en demokrati, där näringsfriheteningår som en av de viktigaste beståndsdelarna. Den skulle medföra allvarliganegativa verkningar såväl för enskilda som för samhället. Den skulle medsäkerhet leda till att även seriöst bedriven verksamhet skulle minska iomfattning. Helt avvisande är också , som hänvisartill risken för att man får en stelnad struktur och att även seriösa företagstängs ute från marknaden. Samma uppfattning och liknande argument framförs avSvenska företagares riksförbund. ägnar frågan ometableringskontroll en utförlig behandling i betänkande NU 1980/81:2, vilketavges med detta yttrande. Med anledning av ett antal motioner ombranschregister och etableringskontroll inom vissa branscher (bilverkstäderna,byggbranschen, hotell-och restaurangbranschen, städbolagen) redovisar näringsutskottetflera olika utredningar som har berört den angivna frågan samt remissbehandlingoch ställningstaganden av regeringen i vissa fall. riksdagsbehandlingav frågan refereras också. De remissyttranden som justitieutskottet har inhämtat ger- som framgår av sammanställningen i det föregående - uttryck för olikauppfattningar beträffande etableringskontroll. Några remissinstanser ärpositiva till att behovet av och förutsättningarna i övrigt för en sådankontroll utreds. Andra menar att frågan bör prövas från fall till fall. Entredje grupp företräder en markerad tveksamhet eller en helt avvisandehållning. NU1980/81:2 y II par näringslivsorganisationer rekommenderar ett system medbranschregister såsom ett bättre alternativ än etableringskontroll. har så sent som på näringsutskottetsförslag avslagit ett motionsyrkande om allmän etableringskontroll (NU 1979/80:53). Det är väsentligt för den ekonomiska utvecklingen att näringslivetfortlöpande får ett tillskott av nya företag, framhöll utskottet dä. Enligt dennäringsfrihetsprincip som tillämpas i har relativt få inskränkningargjorts i rätten att etablera företag. Sådana inskränkningar har varit betingadeav bl. a. ordnings-, säkerhets-, hälsovårds- och arbetarskyddshänsyn. Dehittillsvarande riktlinjerna bör enligt utskottets mening följas även framgent.Särskilda omständigheter kan undantagsvis motivera etableringskontroll i enviss bransch. Frågan härom får prövas vid en noggrann granskning av just denbranschens förhållanden - såsom skett i ett par fall som berörs iutskottets nyssnämnda betänkande NU 1980/81:2. Någon allmän utredning ometableringskontroll vill utskottet inte förorda. Det finns - som poängteras iflera remissyttranden - andra, mera direkt verkande åtgärder som man i förstahand bör överväga att sätta in mot de företagare som missbrukarnäringsfriheten. Samhällelig kontroll över kreditströmmarna Motion 1979/80:1120 1 motion 1979/80:1120 föreslås attstatsmakterna skall införa bättre samhällelig kontroll över kreditströmmarnaoch förstärka samhällets inflytande i bankerna. När ekonomisk kriminalitetriktas mot enskilda personer sker detta ofta, anför motionärerna, inom ramenför en svart lånemarknad, där olika transaktioner avlöser varandra i enkarusell som det efter hand blir omöjligt för offren att överblicka. 1 en delfall torde bankerna, till följd av att offren även har normala krediter, kunnafå en inblick i affärer av detta slag och kunna genom polisanmälningar eller päannat sätt bidra alt stoppa lånekarusellen på ett tidigt stadium, sägermotionärerna vidare. Det finns också, hävdar de. anledning att anta att bankeribland har medverkat till spekulationsaffärer med fastigheter. Fullmäktige i rikshanken utgår frånatt motionärernas förslag gäller kontroll över de enskilda lånetransaktionerna,inte aggregerade kreditbelopp. Fullmäktige påpekar att en myckel betydande delav kreditgivningen inom samhällsekonomin sker utanför kreditinstituten och attdenna förmedling ingalunda är mindre laglig än den som sker viakreditinstituten, även om den kan utgöra ett problem ur kreditpolitisksynvinkel. NU1980/81:2 y 12 mening olagliga transaktioner inom banksystemet är mycketsällsynta, anser fullmäktige. Det kan vara mycket svårt för en bank attfastställa syftet med alla de lån som förmedlas, säger fullmäktige vidare. Detär fråga om stora länevolymer, och ändamålet anges ofta av låntagaren utan attbanken kan kontrollera denna uppgift. 1 en ekonomi av typ skerkontrollen över kreditgivningen med huvudsakligen generella medel. En styrningav enskilda lånetransaktioner genom myndigheternas försorg är enligt fullmäktigeknappast förenlig med ett sådant system. Kontrollen av enskildalånetransaktioner och granskningen av huruvida dessa sker i enlighet med förbankerna gällande lagstiftning ankommer på bankinspektionen, framhållerfullmäktige. Bankinspektionen meddelar att den vid sin tillsyn avbankernas kreditgivning granskar att beviljade krediter går till ändamål somär godtagbar'a från samhällelig synpunkt. Inspektionen har i ett stort antalfall reagerat mot krediter som synts tillgodose spekulativa syften av olikaslag. Särskilt har detta gällt spekulationsaffärer med fastigheter. Omingripanden som gjorts och om de principer som inspektionen anser böra gällahar bankledningarna fått kännedom genom upprepade meddelanden i den serie ombanketiska frågor som inspektionen utfärdar. och föreningsbankersförhund hävdar i ett gemensamt yttrande att den nuvarande samhällskontrollenöver den reglerade kreditmarknaden är till fyllest, Bankerna övervakas,framhåller de båda organisationerna, av bl. a. och dessvalutastyrelse saml bankinspektionen. Därtill kommer alt regeringen tillsätterett antal ledamöter i bankernas centrala och regionala styrelser och attkommunerna har rätt att utse representanter i affärsbankernaskontorsslyrelser. Bankorganisalionerna säger sig vilja understryka altförekomsten och ökningen av den oreglerade kreditmarknaden inte möjliggörs avbristande samhällsinflytande i bankerna. 1 stället är det den ökandekreditpolitiska kontrollen som styr kreditströmmarna ut till den oreglerademarknaden. TCO uttalar alt kontroll över kreditströmmarna är enviktig åtgärd för alt bekämpa den ekonomiska brottsligheten. a. måstebankinspektionens möjlighet till kontroll förstärkas, säger . LO tillstyrker, som framgår av det föregående,motionärernas förslag även på denna punkt. Det sista av de önskemål i motion1979/80: 1120 som näringsutskotlet lar upp gäller förbättrad samhälleligkontroll över kreditströmmarna och förstärkt samhällsinflytande i bankerna.Liksom fullmäktige i utgår utskottet från att del är en kontrollöver de enskilda lånetransaktionerna som motionärerna därvid avser. Utskottetvill erinra om att banklagstiftningen ställer höga krav på ban- NU1980/81:2 y 13 kernas kreditprövning liksom på deras verksamhet i övrigt.Likaså bör noteras att bankinspektionen i sin tillsynsverksamhet harlångtgående befogenheter. Till dessa hör att, om inspektionen så finnererforderligt, meddela närmare föreskrifter om brottsförebyggande åtgärder.Inspektionen har i sitt remissyttrande närmar-e angivit vilken inriktning ochräckvidd dess tillsyn över bankernas kreditgivning har. Bankofullmäktige harockså understrukit betydelsen av bankinspektionens insatser. Ett ytteriigare instrumentför insyn i bankväsendet är den samhälleliga representationen i affärsbankernasstyrelser och direktioner. En annan gren av kreditväsendet har ställtsunder bankinspektionens tillsyn genom lagen (1980:2) om finansbolag. Denpågående utredningen (E 1980:04) om kontokort kan nämnas i detta sammanhang. Varken motionärerna eller de remissinstanser - LO och TCO- som har ställt sig bakom deras önskemål på denna punkt har pekat på någrasärskilda brister i den kontrollapparat som staten nu förfogar över när detgäller kreditväsendet. Utskottet, som vill understryka bankernas eget och bankinspektionensansvar för en sund utveckling av bankverksamheten, finner inte att riksdagenhar skäl att göra någon framställning till regeringen enligt den här aktuellapunkten i motion 1979/80: 1120. Närvarande: (), (), ErikHovhammar (m), (), (), (),(), (), (), LennartPettersson (s), (), (). (fp), BirgittaJohansson (s) och (). Samhällelig insyn i företag som får lån och bidrag frånstaten , ,, , , och (alla s) anser att den del av yttrandet på s. 3 som börjar med"anser" och slutar med "inte erforderiig"bort ha följande lydelse: delar motionärernas uppfattning att delär angeläget med en förstärkt kontroll över användningen av det ekonomiska stödsom staten ger till företag. Missbruk av sådant stöd innebär inte bara ekonomiskaförluster för samhället utan också allvarUga besvikelser för andra intressenter,inte minst det berörda företagets anställda. Det räcker inte att i NU 1980/81:2y 14 detta sammanhang hänvisa till det ansvar som deadministrerande organen enligt olika bestämmelser har för kontroll avstödmottagarna. Erfarenheterna visar att den hittillsvarande kontrollen intehar varit effektiv nog. Missbruk, även innefattande brottsligt fortfarande, harkunnat förekomma. Utskottet anser liksom brottsförebyggande rådet att en allmänöversyn över kontrollsystemet bör företas. Både metoder och resursbehov bördärvid studeras. Särskilt bör man ta fasta på motionärernas önskemål att stateni ökad utsträckning skall skaffa sig insyn genom egna styrelseledamöter ochrevisorer. Denna möjlighet kan f. ö. stå öppen redan under nuvarandeförhållanden och bör då också utnyttjas när omständigheterna talar för det.Utskottet föreslår ett uttalande till regeringen av här angiven innebörd. Näringsförbud som sanktion utanför konkursområdet , , och (alla s) anser att den del av yttrandet som börjar pä s. 7 med"delar" och slutar på s. 8 med "ekonomiskabrottsligheten" bort ha följande lydelse: Starka skäl talar enligt näringsutskottets mening för attfrågan om näringsförbud som en mera allmän sanktion mot ekonomisk brottslighetbör tas upp till prövning med det snaraste. De missförhållanden som det gälleratt komma till rätta med är väl belagda, och den nya sanktionsformens för-ochnackdelar har blivit grundligt belysta inför beslutet att införa den i konkurssammanhang.Problemet med oseriösa näringsidkare som undandrar sig sina förpliktelser motsamhället och missbrukar kundernas förtroende är alltför stort för att vidareöverväganden om näringsförbud skall få uppskjutas till en obestämd framtid.Näringsutskottet rekommenderar alltså en sådan utredning i ämnet som föreslåsi motion 1979/80:1120. Etableringskontroll i branscher med stor ekonomiskbrottslighet , ,, , , och (alla s) anser att den del av yttrandet på s. 11 som börjar med"har" och slutar med "missbrukar näringsfriheten"bort ha följande lydelse: Den självklara utgångspunkten vid bedömningen av förslageti motion 1979/80: 1120 måste vara att alla seriösa uppslag till åtgärder motden ekonomiska brottsligheten bör noga prövas. Ett viktigt inslag i en sådanprövning blir att väga motstående intressen såsom näringsfrihet ochbrottsbekämpning - mot varandra. Det finns enligt utskottets mening starka skälalt underlätta fortsatta överväganden på detta område genom en allmänkartläggning av problem i samband med en etableringskontroll. Frågor som böruppmärksammas är bl. a. i vilka branscher kontrollbehovet NU 1980/81:2 y 15 görsig särskilt gällande och vilka näringspolitiska konsekvenser en etableringskontrollkan få. En förutsättningslös utredning om etableringskontroll ter sig förutskottet som en naturlig beredskapsåtgärd inom ramen tor ett program riktatmot den ekonomiska brottsligheten och fullt förenlig med att man häller fastvid principen om en långtgående näringsfrihet. Utskottet tillstyrker sålundaförslaget i motion 1979/80: 1120 om en undersökning av förutsättningarna förinförande av etableringskontroll i branscher med särskilt utbredd ekonomiskbrottslighet. Ett beslut i enlighet härmed skulle i väsentlig mån tillgodosedet önskemål i motion 1979/ 80: 1864 som är aktuellt i detta sammanhang. 4.Samhällelig kontroll över kreditströmmarna , , , Lennari , och (allas) anser all den del av yttrandet som börjar på s. 12 med "Utskottetvill" och slutar på s. 13 med "motion 1979/80: 1120" bort haföljande lydelse: Utskottetvill erinra om att banklagstiftningen ställer höga krav pä bankernaskreditprövning liksom på deras verksamhet i övrigt. Det ankommer påbankinspektionen alt kontrollera att dessa krav uppfylls. Inspektionen utövarotvivelaktigt en aktiv och i många hänseenden effektiv tillsynsverksamhet.Denna är emellertid inte tillräcklig för alt hindra alt banker kan engageras itransaktioner med anknytning till ekonomisk brottslighet. Det är därför, somframhålls i motion 1979/80: 1120, angeläget alt staten förbättrar sin kontrollöver kreditgivningen och skaffar sig ökat inflytande i bankerna. Utskottettillstyrker motionärernas förslag om en framställning till regeringen av dennainnebörd.