yttr · G405LU3 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:3 y överproposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m., såvitt avserett i bilaga 4 framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring, jämte motioner har beslutat inhämtalagutskottets yttrande över proposition 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten, m.m., såvitt avser ett i bilaga 4 ()framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1962: 381) om allmän försäkringjämte eventuella motionsyrkanden i anslutning härtill. Medanledning av propositionen har väckts bl. a. motion 1980/81:75 av . (s) och motion 1980/81:103 av m.fl. (vpk). I båda motionernayrkas, såvitt nu är i fråga, avslag på förslaget till ändring i lagen om allmänförsäkring (yrkande I i båda motionerna). II kap. 6 § lagen om allmän försäkring föreskrivs att pensioner och andrasociala förmåner som utgår enligt lagen skall beräknas med ledning av ettbasbelopp. Basbeloppet fastställs av regeringen för på grundval avkonsumentprisindex före den månad basbeloppet skall gälla.Basbeloppet utgör . multiplicerat med det tal som anger förhållandetmellan å ena sidan det allmänna prisläget (konsumentprisindex) under andramånaden före den som basbeloppet skall avse, och å andra sidan prisläget iseptember 1957. Basbeloppet ändras när Jämförelsetalet ökat eller minskat medminst sedan närmast föregående förändring av basbeloppet skedde. Ipropositionen föreslås att beräkningsunderlaget för basbeloppet skall ändras.Förslaget innebär följande. Liksom f.n. skall Jämförelsetalet följaförändringarna i det allmänna prisläget. Vid beräkningen skall dock bortsesfrån indirekta skatter, tullar och avgifter men tillägg göras för subventioner.Dessutom skall bortses från direkt inverkan på prisläget av ändrade priser påfjärrvärme, eldningsolja, hushållsgas, elström och bensin. De nya reglernaföreslås träda i kraft den och skall tillämpas första gången vidfastställande av basbeloppet för . Sommotiv för förslaget anges i propositionen (bilaga 6) att det är angeläget attindexuppräkningen av pensioner och andra sociala förmåner begränsas avstatsfinansiella skäl. Det framhålls att de föreslagna förändringarna i förstahand torde påverka folkpensioner, ATP-pensioner, delpensioner, studiemedel ochbidragsförskott men att även en del mera begränsade utgiftsområden påverkas. Ipropositionen nämns däremot inte om och i vad mån förslaget får konsekvenseräven i andra avseenden. I 1980/81. LU1980/81:3 y LU1980/81:3 y 2 konstaterar att denföreslagna ändringen får effekter även på det civilrättsliga området. Undersenare år har olika regler på civilrättens område utformats så att derättigheter och skyldigheter som reglerna innebär inte skall urholkas genomförändringar av penningvärdet. Man har därvid valt lösningen att anknyta tillbasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. Inom familjerätten finns ettflertal sådana bestämmelser. Enligt 13 kap. 12 § gällersålunda att vid bodelning efter makes död har den efterlevande maken alltidrätt att få egendom ur boet till ett värde som motsvarar fyra basbelopp. Genomlagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag har underhållsbidrag tillfrånskild make och barn indexreglerats. Bidragen ändras den iförhållande till förändringar i basbeloppet under föregående kalenderår.Ändringen av underhållsbidrag till barn sker dock med endast 7/10 avbasbeloppsförändringen. Även vid fastställande av underhållsbidrag till barn ärbasbeloppet av betydelse. Av 7 kap. 3 § (FB) följer att när denunderhållsskyldiges förmåga att utge underhållsbidrag skall bedömas får haneller hon förbehållas dels ett belopp motsvarande av basbeloppet för egnalevnadsomkostnader, dels under vissa förutsättningar ett belopp som motsvarar60% av basbeloppet för makes eller samboendes underhåll, dels ock ett beloppmotsvarande av basbeloppet för underhåll av hemmavarande barn. Även vissaav om förmynderskap innehåller hänvisningar till basbeloppet. Bl.a. gäller enligt 12 kap. I § att förmynderskap skall inskrivas när underårigfår tillgångar värda mer än två basbelopp. Inom skadeståndsrätten gäller att utgåendeskadeståndslivråntor höjs i förhållande till förändringar av basbeloppet.Närmare bestämmelser härom finns i lagen (1973: 213) om ändring avskadeståndslivräntor och vissa andra författningar. Av skadeståndslagen (1972:207) följeratt förändringar av basbeloppet indirekt påverkarskadeståndsskyldighetens omfattning. När skadestånd skall fastställas gällernämligen att avdrag skall ske för vad som utgår enligt bl. a. lagen om allmänförsäkring. Förändras dessa förmåner påverkar det skadeståndsbeloppet imotsvarande mån. Också inom associationsrätten finns regler med anknytningtill basbeloppet. Sålunda är aktiebolag skyldigt att ha kvalificerad revisorom bl. a. bolagets tillgångar överstiger ett visst värde uttryckt i basbelopp(10 kap. 3 § aktiebolagslagen). I den av utskottet behandladepropositionen /80: 144 med förslag till nya redovisningsregler förekonomiska föreningar föreslås en liknande regel för ekonomiska föreningar (seLU 1980/ 81:4). I proposition 1979/80: 143 med förslag till ny lagstiftning omhandelsbolag m.m. vilken också behandlats i betänkandet LU 1980/81:4 föreslåsen ny lag om årsredovisning m.m. i vissa företag. Enligt förslaget berorårsredovisningsskyldigheten bl. a. på om företagets omsättning överstiger I 000basbelopp. Vidare gäller enligt bokföringslagen (1976: 141) och jordbruksbokföringslagen(1979: 141) att skyldighet att upprätta årsbokslut inte LU1980/81:3 y 3 föreligger för enskild näringsidkare när omsättningenunderstiger 20 basbelopp. Slutligen finns, såvitt utskottet kunnat utröna, reglermed anknytning till basbeloppet i konkurslagen (1921:225) och trafikskadelagen(1975: 141). 1 anslutning till den lämnade redogörelsen vill utskottetockså peka på att det inte torde vara helt ovanligt att i olika civilrättsligaavtal tas in villkor med anknytning till basbeloppet. Enligt vad utskottetinhämtat används sålunda inom försäkringsbranschen en mängd olika standardavtalsvillkorsom bygger på basbeloppet. Ofta föreskriver villkoren att ersättningar urförsäkringar utgår i viss närmare angiven relation till basbeloppet. Dettagäller vissa kollektiva försäkringar som industrins och handelnstilläggspension (ITP) samt avtalsgruppsjukförsåkring och tjänstegrupplivförsäkringmen också en mängd privata försäkringar som trafikförsäkring, barn- ochungdomsförsäkring och privata olycksfallsförsäkringar. Beträffandehemförsäkringen använder flera bolag villkor om försäkringsbeloppens storlek somär anknutna till basbeloppet. är den självrisk som försäkringstagarenskall stå för bestämd i relation till basbeloppet. Så är exempelvis i allmänhetfallet med företagsförsäkringar. 1 vissa försäkringsbolag förekommer detvidare att premierna för livförsäkringar bestäms i förhållande tillbasbeloppet. Enligt utskottets mening borde effekterna på detcivilrättsliga området av det nya beräkningsunderlaget för basbeloppet närmareha kartlagts och analyserats i propositionen. 1 avsaknad av en sådan genomgånganser sig utskottet ändock kunna förmoda att följderna på kort sikt. såvittavser lagutskottets beredningsområde, blir förhållandevis obetydliga. Först iett längre tidsperspektiv kan det antas att förslaget i propositionen merapåtagligt kommer att påverka civilrättsliga förhållanden. Sådana antaganden ärdock givetvis mycket osäkra. Utskottet vill vidare framhålla att - i den månekonomiska konsekvenser uppkommer för enskilda - det ter sig rimligt att ävenvissa andra grupper i samhället än pensionärer m.fl. får finna sig i att enkompensation uteblir för förändringar av energipriser och indirekta skatter m.m. Vad särskilt gäller förslagets effekter på ingångna avtal och andrabestående rättsförhållanden vill utskottet peka på att det först efter entolkning av villkoren i varje enskilt fall kan avgöras huruvida det nyabasbeloppet kommer att slå igenom. Det ankommer inte på lagutskottet att ta ställning tillhuruvida indexuppräkningen av pensioner m. m. bör begränsas och vilken lösningsom i så fall bör väljas. Vad utskottet ovan anfört innebär att det fråncivilrättsliga utgångspunkter inte finns några hinder mot att förslaget ipropositionen genomförs. Utskottet vill också peka på att praktiska skäl kantala för att basbeloppet är enhetligt och inte varierar mellan olikarättsområden. I anslutning härtill vill utskottet dock framhålla att när detgäller vissa civilrättsliga regler kan det med hänsyn till de intressen sombär upp reglerna finnas skäl som talar för att gällande ordning inte börrubbas. LU1980/81:3 y 4 förevarande lagstiftningsärende saknas underlag för enbedömning av frågan om en särreglering bör ske i vissa fall. Det får ankommapå regeringen att följa utvecklingen och göra en närmare genomgång av i vilkafall det kan anses motiverat att det nya basbeloppet inte skall användas.Enligt vad utskottet inhämtat har en sådan kartläggning påbörjats inom bl. Utskottet vill också peka på att såväl inom justitiedepartementetsom i olika utredningar pågår f. n. översyn av flera av de ovan redovisadefört"att-ningarna frän andra utgångspunkter. Detta gäller bl, a.bestämmelsen i 13 kap. 12 § . Beträffande reglerna omuppräkning av skadeståndslivråntor finns det vidare skäl att erinra om attriksdagen hos regeringen hemställt att möjligheterna till en förbättring avlivräntetagar-nas ställning skall utredas (se LU 1979/80:29). Utskottetförutsätter att regeringen i samband med ställningstagandena till resultaten avdet pågående och begärda utredningsarbetet överväger frågan om de aktuellareglerna även fortsättningsvis bör vara knutna till basbeloppet. Ställningstagandet innebär att lagutskottet medutgångspunkt i de intressen utskottet har att bevaka inte kan tillstyrka de imotionerna 75 och 103 framställda yrkandena om avslag på propositionen iförevarande del. Närvarande: (), (), IvanSvanström (c)*. (), (). i (s), (), (), (). (), (). (),()* och (). * Ej närvarande vid yttrandets justering. , ,, i , , ochBengt Silfverstrand (samtliga s) anser att den del av utskottets yttrande sombörjar på s. 3 med "Enligt utskottets"' och slutar på s. 4 med"'förevarande del" bort ha följande lydelse. Som berörs i motion 75 och som närmare utvecklas i en medanledning av propositionen väckt motion 1980/81:71 av m.fl. (s)måste det anses djupt otillfredsställande att konsekvenserna i olika avseendenav den nya beräkningsgrunden för basbeloppet inte närmare kartlagts och LU1980/81:3 y 5 analyserats i propositionen. Inte heller har förslaget ipropositionen blivit föremål för remissbehandling eller granskats av lagrådet.Dessa brister i handläggningen av lagstiftningsärendet medför att riksdagenhelt saknar underlag för en bedömning av förslaget. Redan på grund av detanförda kan utskottet dela uppfattningen i motion 71 att propositionen iaktuell del bör avslås. Enligt utskottets mening talar emellertid också andraomständigheter för att förslaget inte bör genomföras. Trots bristerna ipropositionen kan utskottet sålunda med ledning av redogörelsen ovan konstateraatt den föreslagna ändringen av basbeloppsberäkningen får allvarliga konsekvenservid tillämpningen av en mängd olika civilrättsliga regler och avtal. Attbasbeloppet fått ett vidsträckt användningsområde sammanhänger självfallet medatt det är den enda lagreglerade metoden för värdesäkring men också med att detansetts ge en i allt väsentligt korrekt bild av det allmänna kostnadsläget isamhället. Enligt utskottets mening innebär propositionen ett första steg iriktning mot en rasering av nuvarande metod för värdesäkring. Risken för attnya omständigheter skall åberopas till stöd för justeringar iberäkningsunderlaget för basbeloppet kan inte uteslutas. Med hänsyn till deintressen som bär upp lagbestämmelserna med anknytning till basbeloppet ansersig utskottet kunna utgå från att en annan metod för värdesäkring skulle havalts på det civilrättsliga området om man kunnat förutse att beräkningen avbasbeloppet skulle komma att ändras i betydelsefulla avseenden. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att förslageti propositionen inger starka betänkligheter från rättssäkerhetssynpunkt.Härtill kommer att det ingriper i bestående avtalsförhållanden och andrarättsförhållanden och därmed i praktiken kan leda till rättsförluster och ivart fall kommer att medföra en betydande osäkerhet för den enskilde om huravtal och överenskommelser skall tolkas och tillämpas. När det gällerlagstiftning som på detta sätt påverkar bestående rättsförhållanden påförmögenhetsrättens område vill utskottet erinra om vad som uttalats underförarbetena till regeringsformen, nämligen att stor vikt måste fästas vid denenskildes möjligheter att vid en rättshandlings ingående kunna överblicka konsekvensernaav denna (se KU 1975/76: 56 s. 36 och 37). Endast tungt vägande sociala hänsynkan enligt förarbetena föranleda att lagstiftning ges retroaktiv verkan påförmögenhetsrättens område. Några sådana skäl föreligger inte i det nu aktuellalagstiftningsärendet. Enligt utskottets mening står således förslaget ipropositionen klart i strid med förarbetena till regeringsformen. Även från andra utgångspunkter kan kritik riktas motpropositionen i aktuell del. Enligt utskottets mening kommer förslaget sålundaatt medföra försämringar för olika utsatta grupper, bl. a. deunderhållsskyldiga och dem som är berättigade till underhållsbidrag. Sådanakonsekvenser kan över huvud taget inte anses motiverade med hänsyn till destatsfinansiella LU 1980/81:3y 6 skälen som åberopas i propositionen. Detsamma gäller deekonomiska följder som kan uppstå inom försäkringsbranschen och för andranäringsidkare. Det ankommer inte på lagutskottet att ta ställning tillhuruvida indexuppräkningen av pensioner m. m. bör begränsas och vilken lösningsom i så fall bör väljas. På grund av vad ovan anförts kan emellertidlagutskottet med utgångspunkt i de intressen utskottet har att bevaka inteförorda att förslaget i propositionen genomförs. Utskottet föreslår således attpropositionen i aktuell del avslås och tillstyrker därmed bifall till yrkandenai motionerna 75 och 103.