yttr · G405FöU1 · 1980-12-31 00:00:00 — yttrande 1980/81:1 y om hälso- och sjukvården i krig m. m. har den 25 november1980 beslutat hemställa all försvarsulskoltel avger yttrande över proposition1980/81:57 om hälso- och sjukvården i krig m. m. jämte eventuella motioner. Medanledning av propositionen har väckts motion 1980/81:171. Hälso-, sjuk- och olycksfallsvårdär väsentliga delar av samhällsverksamheten. Samhällets förmåga all ge vårdvid svåra epidemier, fredskalaslrofer och under krig har stor betydelse förmänniskors överlevnad och förmåga lill samhällsakfivitet i sådana lägen, liksomför deras tilltro till de gemensamma ansträngningarna och vilja all delta idessa. Som framhölls försvarsbeslut (FöU 1976/77:13 s.18) bör målet för krigssjukvården vara att man får ett samordnat och effektivtutnyttjande av alla tillgängliga resurser för hälso- och sjukvården samt förtransport av skadade. Vidare bör - liksom för totalförsvaret i övrigt -eftersträvas klara ansvars- och ledningsförhållanden. Sjukvården i krig bygger på fredssamhälletssjukvårdsresurser. Den medicinska beredskapen för krig bör vara samordnad ochså långt möjligt integrerad med fredssjukvården, inte minst med beredskapen förfredskatastrofer. I proposition 1980/81:57 föreslås att ansvaret förledningen av sjukvården i krig flyttas över från länsstyrelserna tillsjukvårdshuvudmännen, dvs. till landstingskommunerna och de kommuner som inletillhör någon landstingskommun. tillstyrker en sådan ändringmen vill liksom föredragande statsrådet (s. 16) understryka all ändringen inlerubbar ansvar och befogenheter som länets högsta civilasamordnande totalförsvarsmyndighet. Del centrala operativa ledningsansvaret för den civilahälso- och sjukvården i krig förutsätts även i fortsättningen vara en statligangelägenhet och under regeringen åvila . Styrelsen har därmedvikliga ledningsuppgifter, som efter hand bör kunna renodlas i riktning molövergripande planerings- och samordningsfrågor (jfr FöU 1979/80:1 y). Alt sjukvårdshuvudmännen - i enlighet med den allmännaprincipen för ansvar inom lolalförsvarel - åläggs ell mera aklivlplaneringsansvar för den civila hälso- och sjukvården i krig berör på denslalliga sidan både cenlral och regional nivå. Nödvändiga slalliga resurser påområdet kan inte dras in 1 1980/81. FöU1980/81:1 y FöU1980/81:1 y 2 förrän den avsedda utvecklingen blir säkerställd. Totalförsvarels kapacitet är till stor del beroende av demedverkande människornas förmåga all verka i krisartade situationer. Deltagäller inte minst sjukvårdsorganisationen. Det finns enligl försvarsutskottetsbedömning orsak att tro att sjukvårdshuvudmännen kommer att la itu med sinanya uppgifter på ett sätt som ytterligare ökar intresset och kunnandet angåendeberedskapsfrågor hos deras förtroendemän och personal. har inle funnit anledning lill erinranmot vad som anförs i propositionen om en utvidgad tjänsteplikt försjukvårdspersonal m. fl. eller mot vad som i övrigt anförs eller föreslås ipropositionen. I motion 1980/81:171 (s) hävdas att det krävs ökad statligmedverkan i fråga om krigssjukvårdens försörjning med förnödenheter. har slutfört enperspektivsludie del 2 angående hälso- och sjukvård i totalförsvaret efter1982. Enligl styrelsen måste påbörjas uppbyggnad av enförsörjningsberedskap för sjukvårdsmateriel. Inför ett nytt försvarsbeslut 1982bedömer styrelsen all den vikfigaste omedelbara åtgärden för all förstärka dencivila sjukvårdsberedskapen är all statsmakterna anger inriktning och beslutarom en medelsram för en uppbyggnad av beredskapen för försörjningen medsjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär. I budgetproposifionen (prop. 1980/81:100 bil. 17)uttalar föredragande statsrådet all beredskapen inför krissituationer behöverförbättras inom hälso- och sjukvårdsområdet. Regeringen föreslår att anslagetför beredskapslagring av läkemedel m. m. ökar med drygt 12 milj. kr. Enförsöksverksamhet tillsammans med landslingen med buffertlagring av förbrukningsmaterielberäknas kunna påbörjas . Den finansieras med huvuddelen av nämndaanslagsökning. anser att hälso- och sjukvårdensförsörjning är en fråga av stor betydelse för totalförsvaret. Den behandlas f.n. inom 1978 års försvarskommitlé, som väntas lämna ett delbetänkandesom bl. a. tar upp mål och prioriteringar på delta område. I avvaktan härpå ärutskottet inte berett att la ställning lill vilka yUerligare åtgärder rörandeförsörjningen med sjukvårdsmateriel m. m. som skulle kunna behöva vidtas utöverden angivna försöksverksamheten med buffertlagring inom vissa landsfing. På försvarsutskottets vägnar PER Närvarande: Per (), (), HansLindblad (fp), (), (), (),(), (), (), (), (), (), () och EivorNilson (c).