yttr · G405JoU4 · 1980-12-31 00:00:00 — Utskottetfår med anledning av dessa motioner framhålla vikten av att den skogsråvara sombehövs för industrin utnyttjas för förädling i denna. I princip bör endastskogsavfall och annan ved som inte på ekonomiskt tillfredsställande sätt kantillgodogöras av industrin utnyttjas som bränsle för energiutvinning. Somnämnts i det föregående har i propositionen föreslagits att ettsamrådsförfarande skall föregå val av bränsle enligt lagförslaget om eldningmed fasta bränslen. I propositionen föreslås även att kommunerna skall åläggasupprätta energiplaner för sina åtgärder att minska oljeberoendet. Med ledningav dessa planeringsinstmment bör det enligt utskottets mening bli möjligt att itillfredsställande grad styra utvecklingen så att målet för energiutvinningenur skogen nås utan att skogsindustrins behov eftersatts. Motionerna 1975yrkande 6, och 1976 yrkandena 1 och 2 påkallar därför ingen ytterligare åtgärdfrån sida. De avstyrks således. Ett flertal mofioner behandlar problem medutnyttjande av torv som bränsle. Enligt motion 791 finns det mångafrågeställningar kring miljöproblemen som måste besvaras innan torven kan genågot väsentligt bidrag till JoU 1980/81:4 y 11 I mofionen nämns bl. a. osäkerhet om torvbrytningensinverkan pä grundvattennivån, försurningsrisken, påverkan på växt-och djurlivsamt problemen med rökgasrening vid förbränningen. I motion 473 framhålls attdet nyväckta intresset för torv som bränsle föranlett en lång radkoncessionsansökningar från bl. a. storföretag, vilket medför en risk för attsamhällets och kommunernas framtida behov skall bli en andrahandsfrå-ga. Enligtmotion 1975 bör regeringen fastställa normer för rökgasrening vid torveldadeanläggningar. Enligt motion 1999 bör en infrastruktur för torvhantering byggasupp. Fråganom koncessionsplikt för takt av torv för energiändamål diskuteras i ett flertalmotioner. Enligt motionärerna är de administrativa omgångarna för erhållande avkoncession alltför omständliga och omöjliggör praktiskt taget för enskildasmärre jordägare att erhålla koncession. Möjligheten av att avskaffakoncessionsprövning för torv enligt minerallagen diskuteras. I motionerna 478och 791 begärs lagändring i syfte att åstadkomma en smidigare hantering avtorvärendena. Enligt mofion 1411 saknas bärande skäl att bibehålla torv inomkretsen koncessionsplikfiga ämnen i minerallagen. Imotion 1389 framläggs förslag om att underlätta för mindre jordägare att självafå rätt att bryta torv för energiändamål. Utskottetanser att torv utgör en väsenthg nationell fillgång när det gäller att finnaälternafiv till olja som bränsle. Frånmiljösynpunkt får en snabb expansion av torvanvändning konsekvenser, både frånlandskapsbildssynpunkt och genom inverkan på ekosystemet. Torvbränningenspåverkan på miljön är i vissa fall densamma som sker vid förbränning av fossilabränslen och biomassa. Torven ger dock ett avsevärt lägre svaveldioxidutsläppän olja och kol. Enligt vad utskottet inhämtat kommer inomkort att föreslå provisoriska riktlinjer för eldning med fasta bränslen. mening är det synnerligen angeläget att det forsknings-ochutvecklingsarbete som pågår och som redovisas i propositionen snabbt försvidare i försöksanläggningar och därigenom kan läggas till grund förianspråktagande av torv som energikälla. Utskottet finner även angeläget attnaturvårdsverkets inventering av våtmarker fullt ut beaktas vid de kommandeställningstagandena beträffande torvutvinning. Närdet gäller tillståndsgivningen för att bryta torv, redovisas i propositionenatt cheferna för jordbruks-, kommun- och industridepartementen avseratt föreslå regeringen att länsstyrelserna fr. o. m. blirbeslutande myndighet för både undersöknings- och bearbetningskoncession ifråga om torv. Med hänsyn till de betydande ingreppen i miljön som kanförorsakas av torvtäkt bör få rätt att fullfölja talanmot beslut om bearbetningskoncessioner till regeringen. Detär enhgt utskottets uppfattning vikfigt att man på detta sätt förenklaradministrationen kring nyttjande av torvtäkter. Krav på en sådan utveckling JoU 1980/81:4 y 12 harrests i flera mofioner. Dessa tar dessutom upp frågan om ägare till mindretorvtäkter har möjlighet att få behålla sina torvtäkter om koncession söks päområdet. Regeringen uttalar i detta sammanhang i propositionen att omkonkurrens till husbehovstäkt uppstår skall man kunna göra undantag förhusbehovstäkt, eller kan särskilt avtal träffas mellan intressenterna. Fråganom hur regeringen bäst skall kunna sfimulera bl. a. småskahga lokala engagemangi torvbrytning utreds f. n. inom . mening borde i första hand de mindre torvtäkterna undantas frånkoncession enligt minerallagen- och endast bedömas med hänsyn fillnaturvårdslagen och på det sättet filiföras markägaren. Utskottet fömtsätteratt dessa synpunkter beaktas i samband med de överväganden inom regeringenrörande tillståndsgivningen som redovisats. här anfört om beaktande av naturvårdsintresset och förenkladadministration av koncessionsförfarandet bör i stor utsträckning kunnatillgodose syftet med motionerna 473,478,791 yrkande 2,1037,1389, 1411 yrkande1, 1975 yrkande 4 och 1991 yrkande 13. Motionerna synes därför ej böraföranleda någon ytterligare åtgärd. I tre motioner framläggs förslag om hur halm, vassoch andra förnybara energikällor kan nyttiggöras för energiändamål. 1 motion1992 framhålls att användningen av dessa inhemska energikällor försvåras genomatt de har stor volym, begränsad lagringsbarhet etc. Dessa olägenheter kanenligt motionen undvikas om dylikt bränsle sammanpressas till s. k. pellets.Man skulle därigenom få ett enhetligt bränsle som med fördel kanstandardiseras. Genom lämpligt val av energiväxter kan man enligt motion 1991få en proteinproduktion i form av pellets av löv och bark för i första handkreatursfoder och efter raffinering även för människoföda. Samma fabriker somföreslås i den ovan nämnda motion 1992 bör enligt motionärerna svara förtillverkningen av proteinpellets. I motion 1989 föreslås att en organisationfår i uppdrag att arbeta för utvecklingen av olika inhemska energislag i enregion som . Avpropositionen framgår som tidigare redovisats att nämnden förenergiproduktionsforskning, NE, initierat ett utredningsarbete för att få framkonkreta projekt för utnyttjande av inhemska råvaror som bränsle. I NE:sbetänkande Biopellets (NE 1980:17) framhålls att all slags biomassa (ex. torv,skogsavfall, energiskog, halm, vass, energigräs och andra energigrödor) går attpelletera. Enligt rapporten torde förutsättningar snart föreligga för attbränslepellets skall kunna introduceras kommersiellt. Utskottetfinner, som inledningsvis anförts, det angeläget att efter hand en allt störredel av olja ersätts med inhemska, förnybara energikällor. Det är därvid av viktatt möjligheterna till odling av energiskog och andra inhemska energigrödorliksom deras omvandling till lätthanterligt bränsle främjas. Odling avenergiskog bör i avvaktan på forskning och resultat av pågående försöksverksamhetbedrivas med stor försiktighet. JoU 1980/81:4 y 13 beträffandede odlade energikällornas miljöverkningar och eventuella intrång på marker somtidigare utnyttjats i jordbmk eller skogsbruk bör sålunda beaktas. Utskottetutgår från att de vunna forskningsresultaten följs upp i försöksanläggningar.Under dessa omständigheter synes mofionerna 1989, 1991 och 1992 inte böraföranleda någon ytterligare åtgärd. Introduktionav alternativa drivmedel ur inhemska råvaror Enligt propositionen har någon omfattandeanvändning av etanol inte kommit till stånd f. n. beroende på de höga kostnadersom tycks vara förenade med framställningen. Emellertid kan etanol fidigare änmetanol tillverkas av förnybara råvaror. Det är angeläget att ett fortsattutvecklingsarbete bedrivs inom detta område bl. a. med hänsyn till attprisrelationerna kan ändras framöver. Enligtpropositionen har etanol i. n. de bästa förutsättningarna för produktion urinhemska råvaror. I propositionen redovisas etanolutredningens behandling avde tekniska och ekonomiska förutsättningarna för etanolproduktion ursockerbetor och andra produkter. Enligt proposifionen kan det vara motiveratatt uppföra en prototyp- och demonstrationsanläggning för framställning avetanol, "om den teknik som skall användas bedöms kunna medföra väsentligaminskningar av kostnaderna, så att produktionen blir lönsam".Enligt propositionen är härvid det s. k. av stortintresse. har studerat möjhgheterna att bygga om detnedläggningshotade sockerbmket i Karpalund för etanolproduktion. Pålängre sikt kan det enligt propositionen finnas möjlighet att framställametanol ur inhemska råvaror. har möjligheterna tillmetanolframställning ur syntetgas framställda genom förgasning av ved och torvutretts. Ett förslag från att utnyttja alunskiffernskerogeninnehåll i en förgasningsprocess för t. ex. metanolprodukfion redovisasäven i propositionen. Förslag om introduktion av alternativa drivmedelbaserade på inhemska råvaror lämnas i några motioner. Enligt motion 807 kan detendenser som tyder på att lantbmket nått produktionstaket bäst mötas medatt resurser överförs till annan produktion. En drivmedelsproduktion baserad pålantbmkets produkter kan leda till en jämnare produktion och därmed gemöjlighet till en mer långsiktig planering av den svenska jordbrukspolitiken, framhållermotionärerna. 1 ett antal andra motioner, bl. a. mofionerna 232, 1034, 1395 och1979 föreslås utbyggnad av en motoralkoholproduktion baserad på inhemskaenergikällor och med olika lokaliseringsförslag. Utskottetvill framhålla att det är angeläget att vi i fullföljer ettutvecklingsprogram för att på gmndval av inhemska råvaror få fram ett JoU 1980/81:4 y 14 motorbränslemed ringa miljöpåverkan och till ett pris som kan konkurrera med bensinen.Utskottet har inte funnit skäl att i detta sammanhang ta ställning till deolika förslag om metoder och lokahsering av skilda slags utvecklingsprojekt somomnämns i propositionen och motionerna. Enligt propositionen bör forskning och utvecklingkring miljö-, hälso- och säkerhetsfrågor samt utveckling av nyemissionsbegränsande teknik m. m. inom energiområdet ingå som en integrerad delav satsningarna inom energiforskningsprogrammet i de fall ansvaret härför intefaller inom t. ex. tillsynsmyndigheternas verksamhetsområden. Ett nära samrådär nödvändigt mellan de ansvariga organen för energiforskningsprogrammet ochbl. förutses att75 milj. kr. anslås till insatser rörande kol som energiråvara. Arbetet kommerdärvid att koncentreras på bränsleförädling, förbränning i virvelbädd ochmiljöskyddsteknik. Enligtmotion 1998 är propositionen helt otillfredsställande i den del som rörbehandlingen av de hälso- och miljöproblem som kan antas uppstå vidanvändningen av kol som bränsle. I motionen erinras om att 1979begärde en plan för en utbyggnad av resurser. Medanledning av motioner till 1978/begärde att en plan utarbetasrörande en långsiktig uppbyggnad av resurser för bl. a.metodutveckling, tillståndsgivning och kontroll av de hälso- och miljöeffektersom utsläpp av föroreningar från olika bränslen, främst kol, ger upphov till(JoU 1978/79:34). Enligt vad utskottet inhämtat har numera en viss förstärkningägt mm av resurser på detta område, dels genom inrättande aven ny tjänst, dels genom ökade forskningsanslag från NE. föreliggerinom även planer på att överföra resurser frånvattenvårdsforskningen till luftvårdsforskningen. Med hänsyn till vad sålundaanförts bör motionen enligt utskottets mening inte föranleda någon ytterligareåtgärd från sida. Enligt propositionen har ()beslutat upprätta en plan för avveckling av projektarbete ochberedskapshållning i sedan det visat sig att ekonomiska förutsättningarför en kommersiell uranutvinning i inte föreligger. Med hänvisninghärtill framhålls i två motioner att innehar stora arealerjordbmks- och skogsmark. För att dessa skall bli bmkade på ett rationellt sättbör de enligt motionerna 795 och 1988 överföras till aktiva brukare. Utskottet har vid kontaktmed erhållit upplysningen JoU 1980/81:4 y 15 attnågon försäljning av bolagets mark inte är aktuell f. n. Bolagets skogsinnehavförvaltas av en särskild förvaltare. Jordbruksmarken är utarrenderad till olikajordbrukare. Under sådana omständigheter synes den i motionerna väckta frågansakna aktualitet. Skulle den bmkbara marken utbjudas till försäljning är detenligt utskottets uppfattning naturligt att marken genom lantbruksnämndens förmedlingöverlåts till aktiva brukare. Någon ytterligare åtgärd från sidasynes mot angiven bakgmnd inte motiverad med anledning av motionerna. Propositionenoch motionerna har i av utskottet behandlade delar i övrigt inte föranlettnågot särskilt uttalande av utskottet. Närvarande:Einar (), (), Atne i (), Maj BrittTheorin (s), (), (), (),(), * (s), (), (), (), (), () och ArneSvensson (m). *Ej närvarande vid yttrandets justering. 1.Svante , , , , , och (alla s) har avgivitavvikande mening i följande frågor. Den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet instämmer" och pä s. 8 slutar med "yrkande 5avstyrks" borde ha följande lydelse: Utskottetkonstaterar att det kraftiga oljeberoendet måste minskas. bör inhemska,förnybara och miljövänliga energikällor utgöra grunden för vårt energisystem.Utskottet erinrar i detta sammanhang om att kärnkraften enligt riksdagensbeslut efter folkomröstningen kan fömtsättas minska föratt vara helt avvecklad. Resultatet av kärnkraftsomröstningen innebaratt vi inte behöver utnyttja kolet i vår energiförsörjning på sätt som hadeblivit nödvändigt om kärnkraften hade snabbawecklats. JoU1980/81:4 y 16 Utskottet har grundinställningenatt kol som energikälla bör undvikas så länge inte ny och från miljösynpunktbättre teknik finns tillgänglig. Utsläppen av svavelföroreningar, tungmetaller,kväveoxider, cancerframkallande kolväten, klimatpåverkande koldioxid ochproduktionen av stora volymer giftig aska innebär stora risker för människorshälsa och miljö. Därför bör den introduktion av kol som regeringen föreslår föratt i viss utsträckning ersäfta olja ske med stor försiktighet. F. n. pågår förberedelser för en omfaUande kolintroduktioni kommuner och industrier. Om marknadskrafterna släpps fria kommer kolet atttränga undan möjligheterna att utveckla inhemska förnybara alternativ. Mot bakgrund av angelägenheten att motverka de risker förmiljön som för landet totalt är förknippade med förbränningen av kol, är detenligt utskottets mening nödvändigt med en samlad bedömning av alla ansökningarom koleldade anläggningar. Utskottet finner att regeringen, som föreslås i mofion1976, bör presentera en plan för hur fördelningen mellan t. ex. kol ochinhemska bränslen skall göras för att ersätta oljan. Av planen bör också framgåstorleken och lokaliseringen av de koleldade anläggningarna, hksom även av desamlade miljöeffekterna av den kolintroduktion som föreslås i proposifionen. Den samlade bedömningen bör göras av regeringen och utgåfrån den ovan skisserade planen. Det är principiellt felaktigt attbeslutanderätten splittras på olika myndigheter i dessa frågor. Risken finnsatt ohka praxis tillämpas. bör därför hos regeringen begära sådanaförändringar av lagstiftningen att den i motion 1976 förordade samladebedömningen av ansökningarna kan göras av regeringen. krav på en begränsning avsvavelutsläppen från koleldade anläggningar åberopas i flera motioner. Enligtvad utskottet inhämtat har i yttranden överkoncessionsansökningar krävt att utsläppen av svaveldioxid för nya störrekoleldade anläggningar skall begränsas så att de motsvarar en svavelhalt ikolet på (0,svavel per MJ tillfört bränsle). Regeringens i propositionen presenterade förslag innebären kraftig försämring i jämförelse med uppfattning och denpraxis som redan har börjat tillämpas. Utskottet finner därför regeringensförslag otillräckhga. De uppfyller inte de krav som bör ställas på enkolpolifik som slår vakt om hälsa och miljö. ITtskottet finner det därför angeläget att begärhos regeringen att den, i samband med att en plan för kolintroduktionenpresenteras, också framlägger skärpta bestämmelser beträffande miljökraven vidkolanläggningar. I avvaktan på sådana förslag bör regeringen och myndigheternatillämpa den mer skärpta praxis som redovisats i motion 1976. JoU 1980/81:4 y 17 I motion 1975 framhålls att förvaringen av avfall frånkoleldade anläggningar kommer att kräva betydande markarealer som förfularlandskapsbilden och som riskerar hota gmndvattnet genom att tungmetaller medflera föroreningar löses ut i regnvattnet. Enligt utskottets mening börregeringen låta kartlägga möjliga deponeringsplatser för kolavfall. Forskningsinsatserbör frigöras för att utröna i vilken mån detta avfall kan nyttiggöras. mening bör näringsutskottet föreslå att bifalla motion1976 yrkandena 12-15 samt som sin mening ge regeringen till känna vad utskottetsålunda anfört i anledning av motionerna 1975 yrkandena 1 och 2, 1967, 1999yrkande 9 och 1379 yrkande 5. b. beträffandelångväga gränsöverskridande luftföroreningar Det stycke på s. 8 som börjar med "Enligtmofion" och slutar med "åtgärd" borde ha följandelydelse: Enligt motion--- (hka medutskottet) behandlats ingående. Utskottetfår i detta sammanhang erinra om de krav på utskottetsförslag riktade till regeringen att fullfölja det arbete på attträffa bilaterala avtal om begränsning av långväga luftföroreningar som hadepåbörjats av den socialdemokratiska regeringen. Det är anmärkningsvärt attriksdagens uttalande inte lett till aktivitet från regeringens sida. Denav ratificerade om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar är enligt utskottets uppfattning så allmänt formulerad att enförbättring inte är att vänta, i vart fall pä kortare sikt. Det är därförangeläget att regeringen nu efter detta långa dröjsmål aktivt verkar för att fåtill stånd bilaterala avtal med de länder i som svarar för utsläpp avföroreningar vilka i hög grad bidrar till den fortlöpande försurningen avsvenska vatten. Ett tillkännagivande av detta innehåll bör enligt utskottetsmening riktas till regeringen. Det stycke på s. 10 som börjar med "Utskottetfår" och slutar med "avstyrks således" borde ha följandelydelse: Detär enligt utskottets mening ur såväl energiförsörjningssynpunkt somskogsvårdssynpunkt angeläget att skogsavfall som icke kan utnyttjas som råvaraför skogsindustrin tillvaratas och utnyttjas som energirävara. Detfinns emellertid enligt utskottets mening en betydande risk för att enoplanerad utbyggnad av anläggningar för att utnyttja skogsavfall somenergiråvara kan komma att inkräkta på skogsindustrins råvamförsörjning tillmen för sysselsättning och samhällsekonomi. Utskottet som i ohkasammanhang har att ta ställning till frågor som gäller JoU1980/81:4 y 18 hushållning med skog och skogsråvara finner det därförangeläget att av regeringen begär en tillfredsställande ordning förprövning av anläggningar som skall eldas med flis och skogsavfall. Utskottet förordar att det införs regler somkan grunda en fillståndsprövning av eldningsanläggningar för skogsråvara.Endast skogsavfall m. m. som inte kan användas för industriellt ändamål skallfå användas. Tillståndsprövningen skall ske hos regeringen enligt 136 a §byggnadslagen och vara obligatorisk när det gäller anläggningar som förbrukarminst en mängd som motsvarar 10 000 m rundvirke fast mått under bark. När detgäller mindre anläggningar -1, ex. kommunala anläggningar och gemensammavärmecentraler som inte avser endast enstaka hus - skalltillståndspröv-ningenske hos . Prövningen får i samfliga fall utgå från länsvisainventeringar av tillgången pä skogsråvara som inte behövs för skogsindustrin. Regeringen bör utan dröjsmål vidta dessa åtgärder för attställa garantier för att för skogsindustrin nödvändiga skogsråvaror inteanvänds för energiändamål. Enligt utskottets mening bör i anledning av motion 1976ett tillkännagivande av denna innebörd riktas till regeringen. d. beträffande torvexploateringens miljöaspekter Det stycke som på s. 11 börjar med"Enligt utskottets mening" och på s. 12 slutar med "riksdagensåtgärd" borde ha följande lydelse; Enligt utskottets uppfattning är de åtgärder som redovisasi propositionen om forskning och utvecklingsarbete kring torvhanteringen och omadministrationen av koncessionsärenden inte tillfredsställande. Som framhållsi mofionerna 791, 473 och 1975 har det snabbt uppkomna intresset för ökat ianspråktagandeav våra torvresurser för energiändamål aktualiserat en rad nya problem, både ibrytnings- och förbränningskedet. Som påpekas i motionerna är miljöproblemen allvarliga ochsvåra att förutse. I brytningsskedet är det fråga om hur landskapsbilden kommeratt påverkas. Men många andra frågeställningar måste också besvaras. ex. en brytning av torv i stor skala att påverka grundvattennivån iomgivande marker? Kan problem uppstå med vattenföringen i närliggandevattendrag? En annan viktig faktor i detta sammanhang är hur en eventuelltorvbrytning kommer att påverka växt- och djurlivet. Åven i förbränningsskedet uppstår det problem som emanerarur det faktum att torven vid förbränningen i princip avger samma försurandeämnen som olja och kol, nämligen svaveldioxid och kväveoxider. Detta gör detangeläget att som yrkas i motion 1975 normer för rökgasrening vid eldning medtorv utarbetas. Problemen kring torvhanteringen är enligt utskottetsuppfattning av så sammansatt art att de bör göras till föremål för en samladöversyn. JoU1980/81:4 y 19 översyn bör också innefatta den lagstiftning som reglerartorvbrytning. I avvaktan på en sådan översyn bör restriktivitet iakttas när detgäller att ge tillstånd till igångsättning av torvexploateringsprojekt. Det ärdock av vikt att försöksanläggningar för brytning och förbränning av torvsnabbt kommer fill stånd så att erfarenheter kan vinnas för den fortsattatorvexploaferingen. Utskottetyrkar bifall till mofion 1975 yrkande 4. Vad utskottet i övrigt anfört i anledning av propositionenoch motionerna 473,478, 791 yrkande 2,1037,1389,1411 yrkande 1 och 1991 yrkande13 bör ges regeringen till känna. Det stycke på s. 14 som börjar med"Med anledning" och slutar med "sida" borde haföljande lydelse: Medanledning --- (lika med utskottet)--- JoU 1978/79:34). Någon sådan plan synes ännu icke ha lagts fram. Utskottetfinner i likhet med motionärerna att regeringen bör låta utarbeta denplan rörande en långsiktig uppbyggnad av resurser för dessaändamål, som begärde . Enligt utskottets mening börnäringsutskottet föreslå att med anledning av motion 1998 som sin meningge regeringen till känna vad utskottet sålunda anfört. , och (alla m) har avgivit avvikande mening i följande fråga. Eventuell aktiialisering av kolkondenskraftverk Den del av utskottets yttrande pä s.8 som börjar med "Enligt motion 1975" och slutar med "regeringentill känna" borde ha följande lydelse: Enligt mofion 1975 är det alarmerande att nu villlokalisera ett kolkondenskraftverk till Karishamn. Det är enhgt utskottetsuppfaUning angeläget att risken för miljöskador i samband medenergiproduktionen minimeras så långt möjligt. För aU begränsa svavelutsläppenanförs i propositionen att rökgasrening är nödvändig för kolkondenskraftverk omsådana skulle bli aktuella. Det ankommer på regeringen att inom ramen förgällande riktlinjer närmare bedöma lokaliseringsfrågorna. , och (alla c) har avgivit avvikande mening i följande frågor. a. beträffande odling av energiskog Den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med"Utskoftet finner" och på s. 13 slutar med "ytterligareåtgärd" borde ha följande lydelse: Utskottet finner, som inledningsvisanförts, det angeläget att efter hand en JoU 1980/81:4 y 20 alltstörre del av oljan ersätts med inhemska förnybara energikällor. Det är därvidav vikt att möjligheterna fill odling av energiskog och andra inhemskaenergigrödor liksom deras omvandling till lätthanterligt bränsle främjas. Dåsatsningen varit mycket liten är det viktigt att fler odlingar kommerfill stånd, så att ökade erfarenheter kan vinnas. Energiskogsodlingar kanutöver energi också i vissa fall ge ett tillskott till massaindustrin.