yttr · G405NU5 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:5 y över motioner om upphandlingsförordningen m. m. Till näringsutskottet har hänvisatstre motioner vari framläggs förslag med anknytning tillupphandlingsförordningen (1973:600, ändrad och omtryckt 1980:850). 1980/81:326 av () ochMartin (), vari, såvitt nu är i fråga, hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för attreducera förekomsten av s. k. svarta företag inom byggsektorn m. m., 1980/81:783 av ()och i (fp), vari, såvitt nu är i fråga, hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i denna motionanförts angående förtydligande av anvisningarna till upphandlingsförordningen, 1980/81:802 av (c),vari hemställs att hemställer att regeringen skyndsamt låter utredamöjligheterna att införa "frikort" för seriösa företag. Till finansutskottet har hänvisatsett antal motioner från allmänna motionstiden som berörupphandlingsförordningen. Det torde vara fördelaktigt om finansutskottet fårmöjlighet att i samband med dem behandla även de ovan nämnda motionsyrkandena. Under förutsättning av finansutskottets samtyckeöverlämnar näringsutskottet därför motionerna 1980/81:326, 1980/81:783 och1980/81:802 till finansutskottet, de båda förstnämnda i angivna delar (se iövrigt NU 1980/81:4 y resp. NU 1980/81:39). Därvid avger näringsutskottetföljande yttrande. Genom att vi f. n. haren betydandesvart marknad, undandras staten och kommunerna betydande inkomster, anförs imotion 1980/81:326. Minst lika allvarligt är dock, säger motionärerna, attseriösa företagare slås ut i konkurrens med olagligt arbetande näringsutövare.Motionärerna påpekar att staten och kommunerna genom entreprenöravtal gerarbete åt många åkare, byggföretag m. fl. De föreslår att regeringen -eventuellt efter erforderliga ändringar av lagar och förordningar - skallutfärda anvisningar NU1980/81:5 y NU1980/81:5y 2 om att statliga och kommunala organ vid prövning av anbudskall kontrollera att det företag som man avser att teckna avtal med harfullgjort sina skyldigheter mot samhället. Denna kontroll skall exempelviskunna ske genom en skriftlig förfrågan hos aktuella myndigheter. Liknande synpunkter möter i motion 1980/81:783. Man bordei samband med den offentliga upphandlingen systematiskt undersöka attupphandling inte sker från företag som inte är seriösa när det gäller betalningav skatter och sociala avgifter, säger motionärerna. Skälen för detta ärönskemålet att begränsa skattefusket och upprätthålla konkurrens på likavillkor mellan företag i en och samma bransch. Motionärerna framhåller ocksåatt upphandling från icke seriösa företag kan utsätta den statliga myndighetenför oväntade kostnadsökningar eller störningar i verksamheten, t. ex. om enkonkurs inträffar. De påpekar att i 15 § upphandlingsförordningen stadgas att"det anbud skall antas som med beaktande av samtliga affärsmässigtbetingade omständigheter är att anse som förmånligast". Enligt motionärernaråder det viss oklarhet om i vilken utsträckning myndigheterna inom ramen föraffärsmässiga handlingar skall beakta de tilltänkta entreprenörernasskötsamhet när det gäller betalning av skatter m. m. Motionärerna anser att anvisningartill 15 § upphandlingsförordningen borde förtydligas i detta hänseende. Denämner att har erinrat om att beslut iupphandlingsärenden inte kan överklagas och anfört att det är betänkligt attbeslut med sådana rättsverkningar som att avstänga någon från entreprenad pågrund av skatteskulder läggs i enskilda inköpares händer. De avriksrevisionsverket framförda invändningarna bör inte förbises, men de bör inteföranleda att myndigheterna avstår från att vid upphandling kontrollera t. ex.inbetalningen av skatter, säger motionärerna. Utgångspunkten för motion 1980/81:802 är likaså att den s.k, svarta arbetsmarknaden har ökat oroväckande enligt bl. a. rapporter frånbrottsförebyggande rådet. Även i denna motion pekas på den illojala konkurrenssom seriösa företag drabbas av från företag som underlåter att betalaarbetsgivaravgifter och källskatter. Det finns tyvärr exempel på att t. o. m.statliga och kommunala myndigheter har anlitat rnindre seriösa företag förolika arbeten, säger motionären. Med hjälp av de restlängder över ickeredovisade avgifter och skatter som finns hos ochkronofogdemyndigheterna skulle det emellertid vara mycket enkelt att utfärdaett "frikort" för de företag som seriöst sköter sina åligganden. "Frikortet" skulle visa att företaget inbetalat arbetsgivaravgifteroch skatter under närmast föregående år. Motionären ser det som självklart attmyndigheter inte skall anta anbud från företag som inte kan uppvisa"frikort". NU1980/81:5 y 3 Uppgifter i anslutning till motionerna sker vidupphandling inom kontroll av anbudsgivares förhållanden iskatte- och avgiftshänseende. Detta sker genom att uppgifter om det anbudsgrvande företaget inhämtas från lokal skattemyndighet, länsstyrelse ochkronofogdemyndighet. Man kan därigenom kontrollera att entreprenören harfullgjort sina skyldigheter t. ex. när det gäller att göra skatteavdrag för deanställda och att registrera sig för mervärdeskatt. Man kan också klarlägga attentreprenören inte är restförd för skatt eller arbetsgivaravgift. i har i skrivelse till chefenför budgetdepartementet föreslagit en utredning om huruvidaupphandling enligt den modell som tillämpar kan görasobligatorisk för alla statliga och kommunala organ, åtminstone i fråga ombelopp av betydelse. () har i ett yttrande till chefenför budgetdepartementet över nämnda skrivelse bl. a,framhållit att det enligt upphandlingsförordningens krav på affärsmässighet vidantagande av anbud-l vissa fall kan vara förenligt med affärsmässigheten attinte anta ett anbud från en leverantör som inte betalat skatt och avgifter omsådana uppgifter är tillförlitliga. Den upphandlande myndigheten kan ha skälatt bedöma att leverantören kan råka i svårigheter som gör att han inte kanfullgöra sina åtaganden gentemot myndigheten. En sådan bedömning kan såledesligga inom ramen för de nuvarande anvisningarnas hänvisning till leverantörensvederhäftighet och pålitlighet. Det bör dock understrykas att bedömningenendast kan ske utifrån vad som är affärsmässigt för myndigheten i den aktuellaupphandlingen, säger . En generell kontroll av det slag som kronofogdemyndighetenföreslår kan däremot enligt RRV:s mening inte inrymmas iaffärsmässighetsbegreppet. Något stöd för en sådan tolkning av begreppet finnsinte heller i förarbetena till den nu gällande upphandlingskungörelsen. RRV anför i yttrandet vidare att den föreslagnakontrollen, i den mån den får till följd att leverantörer blir utestängda frånanbudstävlan även när det inte är affärsmässigt motiverat, i praktiken innebäratt ett nytt sanktionssystem införs om vars tillämpning det åligger inköpare imyndigheter och kommuner att besluta. Enligt 24 § upphandlingsförordningen kanbeslut i upphandlingsärende inte överklagas. RRV anser det betänkligt attbeslut med sådana rättsverkningar läggs i enskilda inköpares händer. RRV säger sig inte kunna tillstyrka en utredning somsyftar till att principerna för affärsmässighet ändras så att leverantörensskatte- och avgiftsstatus obligatoriskt vägs in i bedömningen, även när deninte har relevans för affärsmässigheten sådan denna uttrycks. Skiljaktigmening har anförts av en av dem som deltog i RRV:s beslut. Denne uttrycker iett särskilt yttrande som sin mening bl. a. att det pågående arbetet med att NU1980/81:5y 4 bekämpa skatte- och avgiftsundandragandet också bordeomfatta möjligheterna att vid den offentliga upphandlingen beaktaanbudsgivares förhållanden i skatte- och avgiftshänseenden samt att fåunderlag för skattemyndigheternas kontroll. har tillstyrktkronofogdemyndighetens i förslag. I sitt yttrande över detta uttalarverket bl. a. att en föreskrift i upphandlingskungörelsen om skyldighet attundersöka om den tilltänkte entreprenören är restförd hos kronofogdemyndigheteneller har latenta skulder hos , och lokalaskattemyndigheten sannolikt skulle ge ett gott resultat. Som skäl för dettaantagande nämner verket att flera kronofogdemyndigheter har träffat informellauppgörelser med bl. a. kommunförvaltningar om informationsutbyte, vilka visatsig vara mycket värdefulla. () har avregeringen fått i uppdrag att göra en översyn av lagstiftning mot organiseradoch ekonomisk brottslighet. Rådet har i enlighet med uppdraget bildat enstyrgrupp och olika arbetsgrupper för översynsarbetet. Inom ramen för översynsarbetet anordnade BRÅ den 6november 1980 en konferens om upphandling. Ett av syftena med konferensen varatt diskutera den modell för upphandling som tillämpas iStockholms kommun. Med anledning av vad som framkom vid konferensen harstyrgruppen för översynsarbetet i en skrivelse till budgetdepartementet idecember 1980 anfört bl. a. följande. Med hänsyn till de stridigauppfattningar som sålunda kommit till uttryck kan det visa sig nödvändigt atträttsläget klargörs genom en ändring i 3 § [upphandlingsförordningen]. Ianslutning till en författningsändring bör begreppet affärsmässighet utvecklasvidare.- [Upphandlingsförordningen] hindrar således inte en myndigheti det särskilda fallet att t. ex. genom förfrågan hos kronofogdemyndighetenkontrollera huruvida anbudsgivaren är restförd för betydande belopp. Däremotföreligger skilda uppfattningar i vad mån [förordningen] tillåter att sådanaförfrågningar sker rutinmässigt beträffande samtliga anbudsgivare och i vilkenutsträckning anbudsgivare som häftar för inte helt obetydliga skulder medhänsyn härtill kan uteslutas. Enligt styrgruppens mening är det önskvärt attmyndigheterna i samband med upphandling förvissar sig om att anbudsgivaren ärseriös i den meningen att han fullgör sina förpliktelser mot såväl enskilda sommot det allmänna och således exempelvis inte riskerar att försättas i konkurspå grund av obetalda skulder innan entreprenaden fullgjorts. Det är angelägetatt statsmakterna i samband med behandlingen av den föreslagna ändringen slårfast att rutinmässig kontroll av anbudsgivare på det sätt som tillämpasvid upphandling i är väl förenlig med [upphandlingsförordningen]. LO och TCO har i gemensam skrivelse till regeringen idecember 1980 uttalat sitt stöd för BRÅ:s förslag. Den nämnda konferensen hardokumenterats i skriften Upphandling NU 1980/81:5 y 5 (BRÅPM 1980:6). Fråganom ändring av gällande upphandlingsbestämmelser från dessa utgångspunkterövervägs f. n. i . I de tre motionerna lämnas förslag på åtgärder moticke-seriösa företag. Motionerna går ut på att myndigheter inte skall anlitaicke-seriösa företag och därigenom försvåra eller omöjliggöra deras verksamhet. Utskottetkonstaterar att upphandlingsförordningen och anvisningarna till denna redan nuger myndigheterna vissa möjligheter att inom ramen för begreppetaffärsmässighet beakta en anbudsgivares skötsamhet vad gäller inbetalning avskatt och avgifter. Att såsom sker hos kommunsystematiskt kontrollera anbudsgivares förhållanden i skatte- ochavgiftshänseende och beakta detta vid anbudsprövningen kan enligt utskottetsmening vara ett effektivt medel mot de icke seriösa företagen.. Inte minstbetydelsefullt kan vara att de seriöst arbetande företagens konkurrenssituationförbättras genom att den illojala konkurrensen från företag som undandrar sigsina skyldigheter mot samhället begränsas. De betydande belopp som denoffentliga upphandlingen totalt sett representerar gör att en dylik åtgärdtorde kunna få en icke ringa effekt om den tillämpas i hela landet. Det haremellertid ifrågasatts om en generell kontroll av anbudsgivaresskatteinbetalning är förenlig med intentionerna med den gällandelagstiftningen. Utskottetställer sig positivt till att frågan om lämpliga ändringar i reglerna för denstatliga upphandlingen närmare övervägs av regeringen. De invändningar som, bl.a. av , har framförts mot ändringar i här angivet syfte börprövas i sammanhanget. Utskottet ställer sig däremot tveksamt till förslaget imotion 1980/81:802 om en ordning med "frikort" för seriöst arbetandeföretag. Närvarande:Ingvar (), (), (tn), (),(), (), (), LillyHansson (s), (), (), (), (), (), () och OlleWästberg i (fp).