yttr · G405AU4 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81:4 y omlokaliseringen av den civila pilotutbildningen (prop. 1980/81:6) Sedan trafikutskottet - medändring av ett tidigare beslut i motsatt riktning - berettarbetsmarknadsutskottet tillfälle att inkomma med yttrande över proposition1980/81:6 om utbildning av piloter för den civila luftfarten m. m. jämte motionerna1979/80:908, 1979/80:917. 1979/80:922, 1979/80:1014 yrkande 1, 1979/80:1346,1980/81:16, 1980/81:31 och 1980/81:32 har utskottet beslutat avge följandeyttrande. I propositionen föreslås att en civilpilotutbildning skall inrättas och att huvuddelen av denna skall förläggas tillLjungbyhed. , som prövat förslaget från i första handregionalpolitiska utgångspunkter, godtar regeringens förslag och avstyrkersamtliga motioner med alternativa yrkanden om lokalisering. Efterden grundläggande utbildningen som föreslås få chefen för flygvapnet såsomhuvudman planeras ett bolagsanpassat utbildningsavsnitt som skall tas om handav SAS. För denna del av utbildningen, som planeras bli samordnad inomSkandinavien, finns inte något förslag om förläggning till viss ort. Fråganskall övervägas vidare i en organisationskommitté som även skall bedömasamordningen med den senare delen av grundutbildningen. 1 ett par motioneryrkas att nu skall göra uttalande till förmån för resp.Kalmar. Enligt utskottets mening saknas tillräckligt underlag för att i daggöra sådana ortsprioriteringar. Även dessa motionsyrkanden avstyrks därför. I den aktuella propositionen föreslås att en civilpilotutbildning inrättas. Som skäl härför anförs de samhällsekonomiska vinstersom kan uppnås genom att flygvapnet får behålla de militärt utbildade piloternasamtidigt som behovet hos främst SAS av svenska piloter tillgodoses. Denskisserade civila pilotutbildningen är indelad i följande s. k. skeden; 1980/81. AU1980/81:4 y AU1980/81:4 y Skede Antal månader Innehåll B 8 Resterande enmotorutbildning mentflygning (IFR) C 2 4,5 Bolagsanpassad erfarenhetsutbildning Den sammanlagda utbildningstiden blir således 18 månader. Chefen för flygvapnet föreslås få i uppdrag att genomföraskedena A, B och C 1. Denna del av utbildningen skall inordnas i flygvapnetsorganisation och organiseras som en central enhet administrativt knuten tillkrigsflygsko-lan i . Utredningen har med utgångspunkt i en någotstörre utbildningsvolym än propositionens förslag beräknat att ca 70 personerkommer att sysselsättas vid skolan. Skede C 2 skall enligt propositionengenomföras och finansieras av SAS, som alltså blir huvudman för den delen avutbildningen. En särskild organisationskommitté skall tillsättas för attbl. a. klarlägga förutsättningarna och möjligheterna att samordna utbildningeni skedena C 1 och C 2. Meningen är att kommittén därvid även skall undersökamöjligheterna att förlägga denna del av utbildningen till annan ort än . Till grund för propositionens förslag ligger ettbetänkande av pilotutbild-ningsutredningen kallat Rekrytering och utbildning avflygförare till den civila luftfarten (Ds K 1979:5). En viktig uppgift förutredningen var att bedöma lokaliseringsfrågor. Utredningen har därvid studeratflygvapnets flygplatser i (), (F 5), (Fil) ochKalmar (F 12). De militära förbanden vid Fil () och F 12 () skallenligt planerna vara nedlagda . Även förbandet ()kommer att läggas ned. Utredningen har också studerat möjligheterna attförlägga den civila pilotutbildningen till flygplatserna i , . Som tidigare nämnts föreslås i propositionen atthuvuddelen av utbildningen (skedena A-C) skall förläggas till . Somskäl härför anförs bl. a. att en sådan lösning är den billigaste och mesteffektiva inte bara för den civila pilotutbildningen utan också för samhälletsom helhet. 1 motionerna som huvudsakligen behandlarlokaliseringsfrågan förs fram olika alternativ. Förslagen avser ,, och . I propositionen har som komplettering av denkostnadsberäkning utredningen redovisar för Ljungbyhedsalternativet gjortskalkyler för en förläggning till resp. . AU1980/81:4 y Kostnadsberäkningen innebär följande (milj. Investerings- Årliga drift- och (Klippan) 10 29 I propositionen understryks attberäkningarna är behäftade med viss osäkerhet. Kritik har också riktats motdessa i flera av motionerna. På den korta tid som stått utskottet till buds har detinte varit möjligt att göra en självständig bedömning av kalkylernas riktigheteller en beräkning av kostnaderna vid en lokalisering till andra orter somaktualiserats i motionerna. Med hänsyn till den osäkerhet som uppenbarligenvidlåder beräkningarna kan möjligen den slutsatsen dras att de direkta kostnadernainte på ett avgörande sätt skiljer sig mellan de olika alternativen. Visstförsteg i kostnadshänseende torde dock ha. Mot bakgrund av ovanståendebedömningar får de regionalpolitiska synpunkterna anses ha ökad tyngd vid detslutliga ställningstagandet till var utbildningen skall förläggas. Utskottet redovisar i det följande vissa data ombefolkning och sysselsättning. Med hänsyn till att kostnadsberäkningar endastutförts för (Klippans kommun), och har utskottet ansettsig böra begränsa sin redovisning till dessa orter. Utskottet vill emellertidanmärka att det även för andra orter som aktualiserats i sammanhanget,exempelvis , kan anföras starka skäl från rent regionalpolitiskautgångspunkter för en förläggning dit. Befolkningsutvecklingen i de tre kommuner som utskottetnärmare prövar framgår av följande uppställning. 16 256 52 496 57 739 16 263 52 385 62 561 16 639 52 657 63 918 Av prognosen framgår att man räknarmed en negativ utveckling fram i . Arbetslösheten var i och Klippanlägre än riksgenomsnittet, medan den i var något högre. Andelen yrkesverksamma i åldern enligtlänsstyrelsernas prognos för redovisas i följande sammanställning. AU1980/81:4 y Förvärvsfrekvens 1980 (%) Kommun Totalt Därav kvinnor Av sammanställningen framgår attKalmar uppvisat något högre förvärvsfrekvenser än de båda övriga kommunerna.Siffrorna för riket är 74,6 resp. 67,. När det gäller andelen statligt anställda kan det noterasall såväl län som ligger klart under riksgenomsnittet. De bedömningar av orlsvalet som från regionalpolitiskautgångspunkter kan göras på grund av bl. a. det redovisade materialet ger intenågon klar indikation på att en av de aktuella orterna är att föredra framförde andra. Utskottet kan alltså dela bedömningen i propositionen att det frånden sagda utgångspunkten inte finns något avgörande skäl att prioritera någonav de aktuella tre orterna. Mot denna bakgrund och vad i övrigt anförts omskälen för anser sig utskottet kunna godta propositionens förslag ifråga om lokaliseringen av den grundläggande utbildningen. Frågan om förläggning av den del av utbildningen som är bolagsanpassad(C 2) och möjligen också av utbildningen under skede C 1 tas upp i ett parmotioner. I motion 31 pläderar m. fl. (s) för altdenna utbildning och flyglärarutbildningen skall förläggas till Nyköping.Motionärerna erinrar bl. a. om de uttalanden om regionalpolitiska insatser ibl. a. som gjordes av statsmakterna i samband med beslutetatt lägga ned Fil. Åven förs fram i det här sammanhanget. m. fl. (s) vill i motion 16 att skall besluta attutbildningen under skedena C 1 och C 2 skall förläggas dit. Motionärernaerinrar om del ovan refererade uttalandet av statsmakterna - ett uttalande somockså gällde på grund av nedläggningen av F 12. Som sagts skall en senare del av utbildningeninklusive valet av ort för densamma övervägas i en organisationskommitté.Utbildningen skall ha SAS som huvudman och strävan är att söka samordna detbolagsanpassade skedet C 2 med utbildningen i övriga skandinaviska länder. Redan det anförda ger vid handen att det är mindrelämpligt all nu gör några uttalanden som kan tolkas som stöd för denena eller andra orten. Tillräckligt material om t. ex. utbildningensorganisation och samband med annan verksamhet saknas för ett sådant ställningstagande.Inte heller det av utskottet framlagda regionalpoliliska materialet ärtillräckligt underlag ens för en prioritering mellan och . Somexempel vill utskottet peka på en sådan icke beaktad faktor när del gällerutvecklingen AU1980/81:4y 5 på sysselsättningsområdet som svårigheter. Det kanfå en markant negativ effekt för arbetsmarknaden i . Isammanhanget bör också noteras de problem som kan uppstå i lill följd avsvårigheterna vid varvet där. Del får förutsättas att såväl som Nyköpingkommer all omfattas av organisationskommitténs överväganden, men självfalletkan även andra orter komma i fråga i del sammanhanget. Sammanfattningsvistillstyrker utskottet propositionens förslag om lokalisering av dengrundläggande utbildningen lill och avstyrker motionernasändringsförslag i motsvarande delar. Utskottet avstyrker också att nuskall uttala sig om prioriteringen mellan olika orter när det gäller denbolagsanpassade delen av utbildningen. Närvarande: (), (). (), (), (), FridaBerglund (s),(), (), (), MargitOdelsparr (c), (), (), () och (). () anför: Enligt min uppfattning, som också redovisas i motion1980/81:16, är propositionen behäftad med uppenbara och allvarliga brister. Bl.a. har inte beaktats tidigare utfästelser beträffande kompensationför bortfallet av sysselsättningstillfällena till följd av nedläggningen avflygflottiljerna i och . Enligt min mening borde dettaförhållande ha kommit lill ett mer bestämt uttryck i utskottets yttrande. Detbör tilläggas att län har den i särklass lägsta andelen statligtanställda i förhållande till andra län. Dessutom har utlokaliseringsetappernafrån inte fullföljts i beslutad omfattning beträffandeKalmar län. En annan svaghet i propositionen är de kostnadsberäkningarsom redovisas beträffande en förläggning av den föreslagna utbildningen lillLjungbyhed, resp. . Redovisning av hur siffrorna tagits framsaknas. Del kan nämnas att kommun påtalat att investeringar där ijämförelse med inte kan innebära en kostnadsdifferens av denstorleksordning som redovisas i propositionen. Mot denna bakgrund anser jag attdel är olyckligt att utskottet i sitt yttrande anför att torde havisst försteg i kostnadshänseende.