yttr · G405SkU2 · 1980-12-31 00:00:00 — 1980/81: 2 y över motioner om åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten har hemställt omskatteutskottets yttrande över motionerna 1979/80: 1120 av m.fl.(s) och 1979/80: 1864 av m. fl. (vpk) jämte remissyttranden översamma motioner i de delar som kan hänföras till skatteutskottetsberedningsområde. Motionerna innehåller yrkanden att regeringen skall vidtaåtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. I s-motionen begår motionärerna bl.a. att regeringen genom organisatoriska insatser och förslag till lagstiftningskall verka för att samarbetet mellan polis-, åklagare-, skatte- och kronofogdemyndighetersamt och intensifieras. De vill också ha en undersökningav förutsättningarna för att införa etableringskontroll i branscher ellernäringsgrenar där skattebrottslighet och annan ekonomisk brottslighet harsärskilt stor utbredning och anser att valutakontrollen - såväl genomomedelbara som mer långsiktiga åtgärder - bör effektiviseras. De yrkarslutligen att regeringen - som ett led i samhällets åtgärder för att komma tillrätta med s. k. grå arbetskraft - skall lägga fram förslag till lagstiftning pågrundval av den framlagda departementspromemorian (Ds Fi 1976: 4)Ansvar för skatt vid entreprenad m. m. vill med anledning härav inledningsviskonstatera att såväl s som vpk tidigare i särskilda motioner framställtyrkanden om långtgående förändringar i gällande skattesystem. Dessa yrkanden,av vilka flera har till syfte att förebygga eller motverka skatteundandragandeeller skatteflykt, har redan behandlat eller kommerriksdagen att behandla vid detta i anslutning till aviseradepropositioner. har vid sin återkommande behandling avmotioner i ämnet alltid starkt understrukit angelägenheten av att statsmakternaav hänsyn inte minst till de lojala skattebetalarna med kraft ingriper motskatteundandragande i alla former. Arbetet för att motverka skatteflykt har, särskilt under1970-talet, varit mycket omfattande. Kommunalskattelagen (KL) har kompletteratsmed regler mot vinstbolagstransaktioner (35 § 3 mom. åttonde stycket),partre-deritransaktioner (46 § 1 mom. tredje stycket) och internaaktieöverlåtelser (35 § 3 mom. nionde stycket). Mot skatteflykt riktar sigockså begränsningen av det skattemässiga begreppet pensionsförsäkring tillsådana försäkringar som meddelats i här i riket bedriven försäkringsrörelsesamt vissa internationella skatterättsliga regler. Påföretagsskatteberedningens förslag införde (SOU 1975: 54, prop. 1975/76; 79, SkU 28) skärpta 1 1980/81. SkU1980/81: 2 y SkU1980/81: 2 y 2 skatteregler för fåmansförelag. För att komma till rättamed skatteflykt har man gjort ingrepp också i rent civilrättslig lagstiftning.Exempel härpå är låneförbudet i aktiebolagslagen och höjningen av lägstatillåtna aktiekapital, i sin tur följd av särskilda skatteregler i lagen (1974;990) om den skattemässiga behandlingen med anledning av övergång frånaktiebolag till annan företagsform, m. m. Hit hör också den nya bokföringslagensom innehåller flera bestämmelser avsedda att förhindra skatteundandragande,bl.a. regler om att företag i samma ägares hand skall ha gemensamträkenskapsår. I enlighet med riksdagsbeslut har regeringen, i syfteatt förhindra ett otillbörligt utnyttjande av rätten till avdrag för underskotti förvärvskälla, tillsatt en utredning med uppdrag att pröva sådana avdragsbehandling i skattehänseende. Regeringen har vidare för avsikt att - som ettkomplement till speciallagstiftningen på området - presenterariksdagen ett förslag till en generalklausul mot skatteflykt. Den nyalagstiftningen är avsedd som en försökslagstiftning och skall kunna omprövasefter en femårsperiod. I sammanhanget kan nämnas att man inom f. n. är ifärd med att utarbeta ett multilateralt handräckningsavtal på skatteområdet ochatt brottsförebyggande rådet - som ett led i sitt uppdrag att se överlagstiftningen mot organiserad och ekonomisk brottslighet - granskat olikaformer av skatteflykt med internationell anknytning. Detta arbete harresulterat i en nyligen publicerad promemoria (BRÅ PM 1980: 3) med förslag omvissa lagändringar inom området för utlandsbeskattning. Förslaget innebär bl.a att avdrag för vissa slag av ersättningar till utlandet - hit kan enligtpromemorian räknas räntor, royalties, patent m. m. samt ersättningar föruppdrag av olika slag - inte bör medges förrän den skattskyldige på ettövertygande sätt bevisar att utgiften varit nödvändig av affärsmässiga ellerdärmed jämförliga skäl. Vid s. k. omfaktureringsaffärer med lågskatteländerslopas enligt förslaget kravet på bevisad intressegemenskap mellan den iSverige skattskyldige företagaren och det utländska mellanledet. Avsikten är attdenna promemoria skall följas av ett fortsatt arbete inom BRÅ med frågorrörande internationell beskattning. Enligt riksdagsbeslut och 1977 genomförs f. n.successivt en ny taxeringsorganisation. Länsstyrelsernas skatteavdelningaromorganiseras och taxeringsnämndernas ställning och lekmannainflytandet itaxeringsprocessen förstärks. Tyngdpunkten i granskningsnämndernas arbeteläggs på rörelsedeklarationer och andra mer komplicerade deklarafioner, ochbeslutsunderiaget förbättras genom en ökad revisionsverksamhet. a. skallman i ökad omfattning kunna anlita integrerade revisioner, dvs.räkenskapsgranskning som omfattar olika slag av skatter och avgifter. Skattemyndigheternas kontrollmöjligheter har under senareår förbättrats även på annat sätt. Genom bevissäkringslagen (1975: 1027) hardet allmänna fått möjlighet att - smidigare och effektivare än fidigare - säkrabevismedel, dvs. räkenskapsmaterial och annat bevismaterial som det författningsmässigt SkU 1980/81:2 y 3 åligger skatt- eller avgiftsskyldig att tillhandahålla förgranskning. Genom en annan av beslutad säkerhetsåtgärd,betalningssäkring (SFS 1978:880 och 881), kan i en risksituafion det allmännasfordringsanspråk tryggas till dess fordringen betalas frivilligt eller kan bliföremål för indrivning. En av riksåklagaren () tillsatt arbetsgrupp med uppgiftatt överväga och föreslå åtgärder i syfte att effektivisera brottsbekämpningensåvitt avser kvalificerad ekonomisk brottslighet har föreslagit skärpta straffför den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet försvårar myndighetskontrollverksamhet vid beräkning eller uppbörd av skatt eller avgift.Förslaget bearbetas f. n. av BRÅ, medan ett av utredningen om säkerhetsåtgärderm. m. i skatteprocessen avgivet betänkande (Preskriptionshinder vidskattebrott, SOU 1980: 4) med förslag om förlängning av tiden föråtalspreskription vid brott mot skatte- och avgiftsförfattningarna efterremissbehandling är föremål för beredning inom budgetdepartementet. Även den i motionen 1120 av s aktualiserade frågan om dens. k. grå arbetskraften är föremål för regeringens uppmärksamhet. Departementspromemoriorna(Ds Fi 1976: 4) Ansvar för skatt vid entreprenad m. m. och (Ds B 1980: 10) Dengrå arbetskraften och skattekontrollen har remissbehandlats och bereds f. n.inom budgetdepartementet. Det är enligt vad utskottet inhämtat regeringensavsikt att förelägga proposition i ämnet vid detta . Vadsärskilt angår den i s-motionen behandlade frågan om ett intensifieratsamarbete mellan myndigheter i kampen mot den ekonomiska brottsligheten villutskottet erinra om att en arbetsgrupp med företrädare för ,, , generaltullstyrelsen och i maj1979 föreslagit att ett centralt samverkansorgan inrättas med företrädare fördessa myndigheter (den s. k. SAMEB- rapporten) och med uppgift bl. a. att hållarespektive myndigheter underrättade om planerade och pågående åtgärder iallmänhet mot den ekonomiska brottsligheten. Med anledning av SAMEB-rapportenhar inom BRÅ tillsatts en arbetsgrupp med uppgift att göra en översyn av dennya sekretesslagens regler om myndighetssamarbete och att lämna de förslag tillåtgärder som kan anses erforderliga. Vad utskottet anfört utgör endast exempel på åtgärder sompå senare år vidtagits eller initierats för att motverka skattefusk ochskatteflykt. Med hänsyn till att de i motionerna framställda yrkandena om bl.a. ändringar i skattelagstiftningen och om förbättrad skattekontroll redan kananses i viss mån tillgodosedda saknar enligt utskottets mening riksdagenanledning att med anledning av motionerna nu vidta särskilda åtgärder påskatteområdet. Som utskottet tidigare i flera sammanhang framhållit utgördet tilltagande skattefusket ett allvarligt problem sett ur såväl samhälletssom de lojala skattebetalarnas synvinkel. Snabba och samordnade insatser ärdärför angelägna. Utskottet förutsätter således att såväl regeringen somberörda SkU1980/81: 2 y 4 myndigheter utan onödigt dröjsmål tar alla de initiativtill ändringar i skattelagstiftningen och andra författningar som kan ansesmotiverade för att komma till rätta med skattefusk och skatteflykt. Med det anförda förordar skatteutskottet, från desynpunkter utskottet har att företräda, att justitieutskottet avstyrker bifalltill motionerna 1120 och 1864 i vad de rör skattefrågor. Närvarande: (), (), StigJosefson (c), (), (), förste vice talmannenIngegerd (), i (s). (), IngemarHallenius (c), (), (), (),()*, ()* och (), * Ej närvarande vid yttrandets justering. av , , , OlleWestberg i , , och (alla s) vilkaanser att det avsnitt av utskottets yttrande som börjar på s, 1 med"vill" och slutar på s, 4 med "rörskattefrågor", bort ha följande lydelse; Skatteundandragande i olika former har under senare årfått allt större omfattning och utgör numera ett allvarligt problem sett ursåväl samhällets som de lojala skattebetalarnas synvinkel. Det är ett angelägetsamhällsintresse att med kraftfulla insatser söka förebygga och motverka allaformer av skatteundandragande. På skatteområdet har vidtagits fleraåtgärder i syfte att motverka skatteflykt. Mycket återstår emellertid att göra,och angelägna reformer har trots ett omfattande utredningsarbete ännu inteförverkligats. presenterade en expertgrupp inomföretagsskatteberedningen ett förslag till allmän skatteflyktsklausul som iprincip bemöttes posifivt av en mycket betydande majoritet avremissinstanserna. Förslaget, som enligt utskottets mening var väl ägnat attmotverka olika former av skatteflyktstransaktioner utan att åsidosätta rimligarättssäkerhetskrav, har ännu inte föranlett lagstiftning. En proposition iämnet kommer att föreläggas , men förslaget i dennaproposition ger enligt vad SkU1980/81: 2 y 5 utskottet erfarit klausulen en så begränsad fillämpningatt den i praktiken kan väntas bli verkningslös. En arbetsgrupp inom budgetdepartementet lade i mitten avår 1976 fram en promemoria med förslag om ansvarför skatt vid entreprenad (DsFi 1976: 4), Promemorian innehöll förslag till lagstiftning avsedd attförbättra kontroll och uppbörd av skatt och socialförsäkringsavgifter för s, k,grå arbetskraft. Inte heller detta enligt utskottets mening väl motiveradeförslag har föranlett lagstiftning. En effektiv kamp mot skattefusk och skatteflyktförutsätter enligt utskottets mening integrerade och samordnade insatser frånalla berörda myndigheter. Samarbetet myndigheterna emellan torde f, n, - vilketf, ö, bestyrks av uppgifter lämnade i massmedia - inte fungeratillfredsställande, bl, a, till följd av gällande sekretessbestämmelser.Organisatoriska insatser och andra åtgärder för att intensifiera samarbetetmellan polis-, åklagar-, skatte- och kronofogdemyndigheter samt ochriksbanken är enligt utskottets mening angelägna och bör sättas in så snabbtsom möjligt. Även valutakontrollen bör förstärkas. Det nuvarandekontrollsystemet är otillräckligt och fungerar inte tillfredsställande. mening bör det vara möjligt att med relativt enkla medel förbättraden nuvarande kontrollen. Detta kan ske bl, a, med hjälp av den högt utveckladedatateknik som tillämpas av bankerna. Utskottet vill i sammanhanget erinra omatt brottsförebyggande rådet (BRÅ) - som ett led i sitt uppdrag att se överlagstiftningen mot organiserad och ekonomisk brottslighet - publiceraten promemoria (BRÅ PM 1980: 3) med förslag om lagändringar inom området förutlandsbeskattning. Förslaget innebär bl, a, att avdrag för vissa slag aversättningar till utlandet - hit kan enligt promemorian räknas räntor,royalties, patent m, m, samt ersättningar för uppdrag av olika slag -inte börmedges förrän den skattskyldige på ett övertygande sätt bevisar att utgiftenvarit nödvändig av affärsmässiga eller därmed jämförliga skäl. Vid S, k,omfaktureringsaffärer med lågskatteländer slopas enligt förslaget kravet påbevisad intressegemenskap mellan den i skattskyldige företagaren ochdet utländska mellanledet. Denna lagsfiftning bör enligt utskottets bedömningkunna utgöra ett verksamt medel mot olika former av skatteflykt medinternationell anknytning, och utskottet förutsätter därför att ett förslag pågrundval av promemorian utan onödigt dröjsmål föreläggs . Av vad utskottet anfört framgår att utskottet anser de imofionen 1120 framförda synpunkterna och förslagen värda beakt de.Skattereglerna är till för att ge en, så långt det är möjligt, rättvis ochlikformig förde'-ing av den samlade skattebördan. Detta syfte kan f, n, inteanses tillfreusställande tillgodosett, I den mån vissa skattskyldiga genomolika åtgärder undandrar sig sin andel av skatten innebär det automatiskt enökad belastning för andra. Inte minst hänsynen fill de lojala skattebetalarnakräver att samhället med SkU 1980/81: 2 y 6 kraftoch med alla medel ingriper mot skatteundandragande. Skatteutskottetförordar därför, från de synpunkter utskottet har att företräda, att justitieutskottetfillstyrker bifall fill motion 1120, Härigenom blir också mofion 1864 ihuvudsak tillgodosedd.